ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021463 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1463 m. fl. har goda förutsättningar för turism. Det finns en stor mängd sevärdheter - både natur och kultur och andra tillgångar av värde för besökare. Turismen är en näringsgren som kan ge gott ekonomiskt utbyte. Den har en väsentlig betydelse för sysselsättningen, inte minst för kvinnor. Det har utvärderingar kunnat visa. Inom finns en arbetsgrupp för turism och rekreation. Den består av företrädare för länsstyrelse, landsting, länsavdelningen av samt av turistråd. Syftet med gruppens arbete är att stärka turismen i länet. Förutsättningarna för utveckling av turistnäringen är gynnsamma och en samverkan mellan alla berörda är etablerad. För att få till stånd de för länet så viktiga arbetstillfällena inom turistnäringen krävs - liksom för andra mindre företag - olika stödformer. De regionala utvecklingsfonderna skulle, om också de fick inlemma turistföretagen i sin verksamhet, kunna med lån och andra stödformer ge dessa en snabb utveckling. Anläggningar, såväl enskilda som de som drivs i stiftelseform, bör kunna få tillgång till Utvecklingsfondernas tjänster. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att Utvecklingsfondernas verksamhet också skall omfatta företag inom turistnäringen. () ()
mot · G5021464 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1464 m. fl. Inrättande i av ett torvforskningsinstitut 1980 uttalat att det är önskvärt att ett torvforskninginstitut inrättas. Ett sådant bör, enligt , ligga nära producenterna, då torv är ett bränsle med lågt energiinnehåll och således är känsligt för transportkostnader. I pågår en kartläggning av torvmossor, som sedan kan ligga till grund för vidare bearbetning. Vid tekniska högskolan i har en internationellt unik radarteknik framtagits, med vars hjälp torvmossar snabbt, till låga kostnader och med stor precision kan undersökas. Med ett dylikt underlag kan såväl produktion som återställning utföras med stor omsorg. Vid Svenska i finns stor kunskap om torvproduktion och torvförädling och den speciella teknik, som erfordras för ett fullgott utvinningsresultat. Inom anläggningen finns även lokaler för institutionell laboration och forskning. I norra finns gott om stora, sammanhängande torvmarker, vilka lämpar sig för torvproduktion. Flera kommuner, bl. a. , har planer på att satsa på torv som energikälla vid byggande av nytt värmeverk. För att få mera kunskap om torvutvinning, förädling och användningsgrad framstår behovet av ett torvforskningsinstitut som mycket angeläget. Forskning inom området har blivit allt mera aktuell. Det har visat sig att det går att få fram både olja och bensin ur den svenska torven. Forskning pågår och behöver utökas. För detta ändamål har regeringen anslagit ytterligare 6 milj. kr. Den samlade bild av råvara, tekniskt kunnande och utvecklingsmöjligheter som finns vid AB Svenska i samt närheten till bl. Tekniska skolan i talar för lämpligheten av att ett torvforskningsinstitut kan lokaliseras inom Hässleholmsområdet. En utveckling av denna energi- och bearbetningsteknik skulle även kunna ge idéer för utveckling av nya företag inom denna bransch. Med hänvisning till vad som framförts i motionen hemställs att uttalar att ett torvforskningsintitut inrättas i samverkan med AB Svenska i . () () () () ()
mot · G5021465 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. Bibehållande av statens provningsanstalt i I bilaga 17 till budgetpropositionen 1982 (s. 176) förödas ett slutligt beslut om nedläggning av statens provningsanstalts regionala och lokala organisation. Förslaget är endast summariskt motiverat. En hänvisning görs till förslag senare under rörande bl. a. omorganisation av verksamheten vid statens provningsanstalt. Det är uppenbart att vad som redovisats i budgetpropositionen utgör ett otillräckligt underlag för beslut om nedläggning av den regionala och lokala organisationen. Det aviserade omorganisationsförslaget måste avvaktas. Vad angår den ifråsatta nedläggningen av provningsanstaltens avdelning i bör redan nu framhållas, att en nedläggning, alternativt en mycket kraftig reducering, framstår som en ytterst tvivelaktig rationaliseringsåtgärd vid en bedömning av de framtida möjligheterna för provningsanstalten att uppvisa ett samlat, mer tillfredsställande ekonomiskt resultat. Enligt föreliggande uppgifter skulle dessutom en koncentration av verksamheten till föranleda extraordinära kostnader i storleksordningen 30 milj. kr., sannolikt mera. Stockholmsavdelningens intäkter hänför sig väsentligen till arvoden för frivillig provning, som inbringar drygt 10 milj. kr. Det är föga troligt att dessa uppdrag om åtföljande intäkter vid en överflyttning av verksamheten i till mer än till en mindre del fortsättningsvis skulle tillfalla provningsanstalten. framhåller i en skrivelse till industriministern bl. a. följande. Som talesman för det samlade näringslivet i regionen kan vi inte underlåta att påtala det olyckliga i att reducera provningsverksamheten i det område som har det i särklass största kundunderlaget. Tvärtom vore det önskvärt att flera av de verksamhetsgrenar som flyttats från till återbördades till huvudstaden. Ur näringslivets synvinkel skulle den planerade överflyttningen av Stockholmsfilialens verksamhet till (med en förgrening i ) innebära en väsentligt försämrad servicenivå, höjda kostnader för företagen och större svårigheter att upprätthålla den nödvändiga personliga kontakten med provningsanstalten. Att i dagens ansträngda kostnads- och lönsamhetsläge för våra företag även förorsaka en fördyring och försämring på detta område förefaller onödigt. Vid ett slutligt ställningstagande från sida till provningsanstaltens framtida organisation måste dessa synpunkter givetvis tillmätas avsevärd vikt. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att uttala sig för att frågan om eventuell nedläggning av statens provningsanstalts avdelning i skall avgöras först sedan ett tillfredsställande beslutsunderlag presenterats. () () () ()
mot · G5021466 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1466 m. fl. beslut med anledning av proposition 1977/78:57 om begränsning av vattenkraftutbyggnaden togs mot bakgrund av den grundsyn som redovisas i utredningarna Vattenkraft och Miljö. Dessa utredningar tillkom , dvs. innan man ännu fått klart för sig verkningarna av den första oljekrisen, och före , folkomröstningen om kärnkraften och de oljeprishöjningar som följt och som kanske kulminerat med oljechocken 1979/80. Som följd av riksdagsbeslutet och senare beslut om nedre och om Sölvbacka har vattenkraftsutbyggandet numera praktiskt taget upphört. beslut förutsatte emellertid att en omprövning skulle ske i medio av . Detta gavs stort utrymme vid debatten i kammaren . Man torde kunna utgå ifrån att omprövningen blir aktuell för den riksdag som skall väljas . Inför denna omprövning behöver ett aktuellt underlag, där de stora omvälvningar på energiområdet som skett sedan tillblivelsen av Vattenkraft och Miljö beaktas. Vi tänker då särskilt på det nu allmänt accepterade kravet på minskning av oljeberoendet samt på förestående kärnkraftavveckling. Av betydelse är också den ökade omsorg som ägnas miljön kring kraftverken samt på de ökade kunskaperna på detta område. Enligt vår uppfattning utgör materialet för Vattenkraft och Miljö 1 och 2 ett gott underlag när det gäller de fler än 200 nya projekten. Vad som behöver moderniseras är bedömning av kraftnyttan och sysselsättningseffekten samt en vägning av dem gentemot de negativa och positiva miljöeffekterna. Med hänsyn till den tid det tar från det att ett projekt aktualiseras till dess det är färdigbyggt (), bör beslutsunderlag framtas för alla projekt som kan bli aktuella under resten av 1900-talet. Åberopande det anförda hemställs att av regeringen begär en utredning som mot bakgrund av nu rådande förutsättningar dels ställer nyttan av och kostnaden för nya vattenkraftsprojekt i relation till nyttan och kostnaden för andra tänkbara energitillskott, dels jämför positiva och negativa miljöeffekter av nya vattenkraftverk med miljöeffekterna av andra alternativa energiprojekt. () ()
mot · G5021467 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1467 Filial till geologiska undersökning kommer att få nya riktlinjer för det fortsatta arbetet. Utgångspunkten blir enligt vad som erfarits att Geologiska Undersökning (SGU) huvudsakligen kommer att lokaliseras till och . Märkas bör, att prospekteringarna i alltmera har överlåtits på Bolidenbolaget och medan SGU:s flesta prospekteringar sker i Bergslagen. Även om SGU:s huvudkontor lokaliseras till torde det vara mest praktiskt och billigast att öppna en filial i och enligt representanter för personalen i är det bästa alternativet en lokalisering till . Från kan man fort och enkelt komma till de olika prospekteringsområdena i samt delar av , och . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att alternativet med en filial till SGU lokaliserad till bör utredas innan slutlig ställning tas till frågan om ny mineralpolitisk verksordning.
mot · G5021468 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1468 m. fl. Begränsning av det institutionella aktieägandet har maktkoncentrationen i det svenska näringslivet debatterats intensivt. Förhållandet har också blivit föremål för en hel del utredande både i statlig regi och i många fackliga och andra organisationer, vilket bidragit till att belysa en del väsentliga frågor. Trots det har de åtgärder som vidtagits efter det att koncentrationsutredningen först lade fram sitt omfattande material inte förmått att bryta makt- och ägandekoncentrationen. Denna har i stället ytterligare ökat, vilket dock inte innebär att åtgärderna varit helt utan effekt eller framgång. En särskild faktor värd att uppmärksamma är tillväxten i det institutionella ägandet och förändringarna i ägandets struktur. har det institutionella ägandet ökat mycket kraftigt både genom direkt och indirekt kontroll av aktieportföljerna. Genom ett omfattande och invecklat ask-i-ask-ägande kan t. ex. stiftelser och investmentbolag bygga upp avsevärda maktpositioner när det gäller inflytande över svenskt näringsliv och sysselsättning. En delfråga av speciellt intresse är aktiemarknadens roll och de spelregler som gäller för ägande och inflytande genom aktier. En fråga som detta föranleder är om det är lämpligt och möjligt att vidta åtgärder som begränsar det institutionella ägandets tillväxt genom en begränsning av dess placeringsmöjligheter på aktiemarknaden eller genom förändringar i utövande av rösträtt. Detta är en komplicerad fråga som bör bli föremål för närmare överväganden. Olika möjligheter bör därvid prövas i syfte att förhindra en fortsatt koncentration av ägande och inflytande. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär överväganden och förslag i syfte att begränsa det institutionella ägandets tillväxt och möjligheter till inflytande genom aktieinnehav. () () () () ()
mot · G5021469 · 1982-01-25 00:00:00 — Vidgad rätt till exportstöd Syftemålet med de statliga exportfrämjande medlen är att stödja företagens exportansträngningar direkt och på ett konkret sätt. Enligt nu gällande villkor för att exportstöd skall utgå förutsätts bl. a. att i ett projekt skall delta minst tre företag. Detta villkor verkar hämmande på många företag som önskar göra egna satsningar men som då inte har möjlighet att erhålla något exportstöd. En bransch som detta är mycket högaktuellt i är trähusbranschen. Ett företag som har för avsikt att etablera sig på utlandsmarknaden genom försäljningskontor och uppförande av visningshus har inga möjligheter att nu erhålla något bidrag. Eftersom en etablering på utlandsmarknaden kräver stora investeringar i form av kostnader för uppförande av visningshus etc. borde möjligheten öppnas att även sådana projekt skulle vara stödberättigade. Situationen inom trähusbranschen är besvärlig, och därför är det mycket angeläget att olika stimulansåtgärder vidtas för att öka exportvolymen. En positiv åtgärd skulle vara att kravet på minst tre företag inte skulle vara avgörande för om stöd kan utgå eller inte. I stället skulle en bedömning ske bransch för bransch med tanke på de speciella förutsättningar som förekommer. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen vidtar sådana förändringar att exportstöd kan utgå även om villkoret om tre samverkande företag inte uppfyllts.
mot · G5021473 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1473 m. fl. Lokalisering till av statens energiverk kommun har visat stor initiativkraft när det gäller en framsynt och lyckad energipolitik. Man var tidigt ute med fliseldning och har ett sopvärmeverk i gång och en pelletsfabrik för torv, avfall, halm, vass etc. under byggnad. Man räknar med att tätorten skall vara helt oberoende av olja . Det är väsenligt att statens energiverk placeras utanför . Enligt riksdagsbeslut skall energiförsörjningen baseras på inhemska, förnybara energikällor. Därmed följer att de areella näringarna blir viktiga för att utvinna energi. Erfarenhet på det området finns på landet, och det är bl. a. därför viktigt att statens myndighet som skall handha dessa frågor kommer i nära och vardaglig kontakt med landsbygden. framstår som den lämpligaste lokaliseringsorten. Det har i olika sammanhang framhållits att också en inomregional decentralisering är betydelsefull. Detta ger ännu en fördel framför något länscentrum. planeringsregion omfattar ett område till ytan lika stort som , och tillsammans. Inom detta område med ca. 60 000 invånare har kommit att bli den naturliga centralorten. I liksom grannkommunen finns gott om lediga bostäder i vackert belägna villkor och flerfamiljshus. Skolor, barntillsyn och service är väl utbyggd och delvis underutnyttjad. De fördelar en lokalisering av eller delar därav till skulle få för Moraregionen är väsenliga och skulle avsevärt förstärka möjligheterna . Moraregionen har också avgjorda fördelar att erbjuda , dess personal och kunder: o naturliga förutsättningar att här i praktiken ta del av ett samhälle som redan kommit långt på vägen mot ett oljeberoende och som aktivt prövar alla ytterligare möjligheter i detta avseende, o ett strategiskt läge i förhållande till och övriga , vilket förstärkts genom tillkomsten av /Siljans flygplats som med bl. a. tre dagliga dubbelturer på gjort ännu litet rundare, o tomtplats i och färdigprojekterat förvaltningshus för 190 arbetsplatser (flexibelt), o landsortens förnämligaste konferensmöjligheter i kommunens egna anläggningar och hotell, o ett småskaligt lättillgängligt samhälle med kvalificerad kommerciell service och samhällsservice, o goda bostadsförhållanden, såväl centralt som inom rimliga pendlingsavstånd (genomsnittlig restid bostad-arbete är . ), o en levande bygd med naturliga förutsättningar för en aktiv fritid under alla årstider liksom stort utbud av sport- och fritidsanläggningar för inomhusaktiviteter, o traditioner och kulturarv i form av folkdans och folkmusik, midsommarfestligheter och kyrkbåtsrodd, hantverk och hemslöjd m. m. Åberopande det anförda hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att lokaliseringen av statens energiverk bör ske till kommun. () ()
mot · G5021482 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. Längre löptid för lån från AB Industrikredit Industrins investeringar har visat en kraftig nedgång. Även om en viss ökning kunnat konstateras så har trenden åter vänt nedåt. beräknas en minskning enligt . Med hänsyn till behovet av att öka tillväxten i näringslivet, öka sysselsättningen, förbättra bytesbalansen, framstår det som ytterst angeläget att ytterligare åtgärder vidtas för att öka näringslivets utbyggnad. En av dessa är att öka särskilt de mindre och medelstora företagens kreditmöjligheter och speciellt de långa krediterna för industrins byggnader och anläggningar. En betydelsefull långivare i dessa sammanhang är det av staten och affärsbankerna gemensamt ägda AB Industrikredit. Institutet kan formellt bevilja lån med en löptid av . I allmänhet är dock år. Ur företagens synpunkt innebär en längre löptid för lån till industribyggnader m. m. en ökad trygghet och förbättrad planering av finansieringsfrågorna och bör utgöra en viktig stimulans att genomföra planerade investeringar. Då industri- och kontorsbyggnader som utförs beräknas ha en livslängd av bör det inte vara orimligt att med sådana fastigheter som säkerhet lämna lån . AB Industrikredit bör därför ges möjlighet att lämna lån med denna löptid. En sådan förlängning av kredittiden skulle underlätta betydligt för de mindre och medelstora företagens investeringar. Med stöd av ovanstående hemställs att uttalar att AB Industrikredit bör ges möjligheter att med industrifastigheter och jämförbara anläggningar som säkerhet ge lån med en löptid upp till . () . HÖGMARK (m)
mot · G5021483 · 1982-01-25 00:00:00 — 1981/82 1483-1487 Den tekniska utvecklingen inom handeln har skett mycket snabbt. Inom partihandelsledet började man att ta datatekniken till hjälp för bl. a. styrning av lagerredovisning och beställningssystem. har en intim sammankoppling mellan stora delar av detalj- och partihandeln via datortekniken skett. En ytterligare rationalisering är att vänta i och med att datakassor installeras i butikerna och varorna, främst då dagligvarorna, märks med artikelnummer (). Varukodsystemet innebär att varje vara får ett artikelnummer som sedan följer varan genom hela distributionsledet. Det stora genombrottet för datakassor beräknas komma när av varuflödet inom detaljhandeln har märkts med EAN-koden. EAN-koden, dvs. en streckkod, läses av i datakassan via en läspenna eller scanner. I butiksdatorn identifieras sedan varan med hjälp av koden. Därefter hämtas pris och andra uppgifter ur datorns minne. Vidare kan en justering av lagersaldot ske. Butiksdatorn skapar alltså möjligheter för automatiska beställningsrutiner som behovet av prismärkning minskar. Prismärkningen skulle alltså sedan bara behövas för att ge konsumenterna information om varans pris. laborerar en del företag inom detaljhandeln med att via olika typer av prisinformation ersätta den direkta prismärkningen på varje enskild vara. Ett exempel på detta är att man inom en del detaljhandelsföretag har tagit fram nya typer av hyllkantsetiketter. Frågan är om denna typ av prisinformation verkligen kan ersätta den direkta prismärkningen som finns på varan. Om det därtill, vilket ofta måste bli fallet i ett självvalssystem, uppstår oordning i varornas placering blir informationen klart otillfredsställande. Detta markeras ytterligare av att man enligt en preliminär överenskommelse mellan och detaljhandelsföretagen inte avser att ha en fullständig artikelinformation i klartext på kassakvittot utan endast någon typ av varugrupp. Detaljhandelsföretagen har hävdat att det ej är möjligt att ge en fullständig artikelinformation i klartext på ett kassakvitto, men detta är ej dokumenterat. F.n. diskuteras prisinformationen i samband med övergång till datoriserade utgångskassor inom en grupp bestående av representanter inom handeln och , men så länge det inte finns några klara direktiv från lagstiftarna i dessa frågor finns det inga garantier mot ett 1 1981/82. 1981/82:1483 2 ensidigt beslut från företagens sida att ta bort prisinformationen på varje enskild vara. Eftersom konsumenterna f.n. inte har något skydd mot sådana åtgärder måste ett snabbt beslut om temporära inskränkningar i rätten att ta bort prisinformation på den enskilda varan fattas. Det torde också vara nödvändigt att införa en särskild lag som reglerar prisinformationen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen begär en utredning om lagreglering av prismärkningen inom handeln, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen.
mot · G5021484 · 1982-01-25 00:00:00 — om åtgärder för att stimulera uppfinnarverksamhet Många lovvärda initiativ har tagits när det gäller försök att tillföra kommun ny sysselsättning. Den tröghet och understundom ovilja från Svenska Varv att konkret medverka till nya grepp beträffande Öresundsvarvet har drabbat kommunen hårt. Den sangvinism som omhuldats av vissa lokalpolitiker - staten och subventionerna klarar allt - har inte heller förbättrat situationen. Genom tillskapandet av Finans har möjligheterna ökat att föra fram nya intressanta projekt till förverkligande. Det skall dock understrykas att vägen från idé och uppfinning till ny lönsam produktion är lång och mödosam och dessutom ofta barrikaderad av olika hinder, såväl praktiska som psykologiska. Det är väl känt att den svenska byråkratin tillsammans med avarter av utredningar mycket effektivt stoppat många goda idéer. Eller för att citera en medlem i : Bästa sättet att garanterat fördärva en bra idé är att blanda in tillräckligt många människor i beslutsprocessen. Det allmänna tyckandet, de fackliga synpunkterna och de egoistiska synsätten brukar dominera en sådan debatt. Slutresultatet blir att det aktuella utvecklingsprojektet faller platt till marken och allt blir vid det gamla. Men den stackars uppfinnaren eller innovatören har fått sig en knäck och dennes nyskapande förmåga likaså. Glädjande nog finns det inom ett ovanligt stort antal verkligt kompetenta uppfinnare, flertalet med goda, konkreta förbindelser med universitet och högskolor och näringsliv. Flertalet av dessa kreativa, kompetenta uppfinnare på olika nivåer är medlemmar av den synnerligen aktiva regionala organisationen av , SUF SYD. Det är ingen utopi att påstå att om SUF SYD utnyttjades på rätt sätt av exempelvis Finans, näringslivsdelegation m. fl. samt givetvis också erhöll aktiv support från styrelsen för teknisk utveckling, så skulle många företag kunna få nya, intressanta produkter, lika väl som incitament skulle skapas för nyetablering. Ett exempel på sådana uppfinningar skulle kanske kunna lösa SJ:s vinterproblem, nog så aktuella för denna motions tillblivelse. Det finns inom SUF SYD kreativa personer, som har en rad lättillgängliga uppfinningar för den mindre och medelstora industrin. Vidare finns det idéer till nya totallösningar för kommunikationer över m.m. 1* 1981182. Det skall framhållas att det inte saknas folk med idéer, och det saknas inte uppfinningar och projekt. Men försiktigheten och byråkratin omöjliggör vidare utveckling av idéerna, uppfinningarna och projekten. Det har satsats statliga miljarder för att hålla i gång olönsamma verksamheter. Exemplen är många. Varven, tekoindustrin, stålverken och skogsindustrin är bara några. Men det har satsats obetydliga summor på nya projekt med motiveringen att dessa först måste visa sig hålla i praktiken - krav som inte ställts på de subventionerade verksamheterna. Med stöd av vad som här framförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att industridepartementet via STU bör temporärt omdisponera lämplig summa för att möjliggöra konkreta, tidsbegränsade insatser från SUF SYD:s sida.