mot · G5021122 · 1982-01-24 00:00:00 — Den framtida utvecklingen av nya medier De nya mediernas snabba frammarsch och de prognoser som gjorts för deras utveckling har väsentligt förändrat den mediepolitiska debatten. Krav på förbud, beskattning och kontroll har i ökad utsträckning gjort sig gällande från grupper och personer som ställer sig negativa till den nya massmedietekniken. Härigenom har den politiska debatten om de nya medierna fått en olycklig slagsida. Problemen har dominerat och de många fördelar som en ny medieteknik innebär har kommit i skymundan. Detta ökar väsentligt risken för att beslut om de nya medierna fattas i negativ atmosfär och att detta dessutom sker på dåligt sakunderlag. Det är viktigt att all kraft sätts in för att få balans i debatten om nya medier. För- och nackdelar bör lugnt och sakligt vägas mot varandra. Respekt måste visas för gällande grundlagar när de lägger eventuella inskränkningar i mediernas utnyttjande. Den västerländska kulturtraditionen som vi har när det gäller mångfald, yttrandefrihet och näringsfrihet måste fullföljas. har en mångfald inom pressen. Etableringsfrihet råder och ägandebilden är mycket varierad med privatägda, organisations- och stiftelseägda tidningar. Distributionen är jämfört med många andra länder väl utbyggd och fungerande. När det gäller radio och television är bilden en helt annan. Här finns ett monopol som först har börjat luckras upp. Utan överdrift torde kunna slås fast att detta har hämmat utvecklingen av etermedia i en rad avseenden. Det räcker med att påpeka att televisionen kom sent till och att ljudradion mycket länge sände med bara en kanal. Hade etableringsfrihet rått hade utvecklingen varit annorlunda. föreligger starka strävanden att under public service = begreppets täckmantel inordna så mycket som möjligt av de nya medierna under . Mot detta kan starka betänkligheter resas. Det måste vara principiellt felaktigt att förstärka SR-monopolet. Det är betecknande att den debatt som förts om koncentration inom tidningsvärlden inte har applicerats på . Att som föreslagits av en statlig utredning besluta om inskränkningar i rätten till tidningsförvärv utan att undanröja det existerande radio/TV-monopolet är förvånande. En viktig utgångspunkt för behandlingen av de nya medierna är alltså att monopol inte utsträcks till dessa områden. I den mån börjar verka på nya områden är det ett oeftergivligt krav att detta sker i full konkurrens med andra företag. Utbildningsministern aviserar i budgetpropositionen en ny massmedieutredning som skall "noga följa medieutvecklingen och bedöma vilka konsekvenser ianspråktagandet av nya tekniker kan få i olika avseenden (prop. 1981/82:100 s. 149). En sådan kommitté bör även enligt departementschefen ses sorn ett led i förberedelserna inför utgången av nuvarande radioavtal. Avsikten är att denna kommitté skall tillsättas . Direktiven för kommittén måste rimligtvis ha som utgångspunkt att slå vakt om yttrandefrihet, mångfald och näringsfrihet också vad gäller de nya medierna. Det är därför nödvändigt att redan på detta stadium klart slå fast att förbud och inskränkningar i rätten att använda sig av medierna i fråga bara får ske när synnerliga skäl föreligger. Finansieringsfrågorna har i tidigare radioutredningar inte kunnat utredas förutsättningslöst. Orsaken har varit att reklamfinansiering redan i direktiven uteslutits som finansieringsform för rundradioverksamheten. Det kan starkt ifrågasättas om denna linje kan drivas . kommer att vara en realitet i många svenska hem relativt snart på grund av satellittekniken. Att då upprätthålla ett reklamförbud framstår inte som realistiskt och torde endast få till effekt att finansieringssvårighetema ökar för den reguljära rundradioverksamheten. Det finns anledning att redan på detta stadium uttrycka några önskemål om sammansättningen av utredningen. Att den blir parlamentariskt sammansatt framstår som naturligt. Det är emellertid av stor vikt att utredningen tillförs sakkunskap från den del av näringslivet som arbetar med nya medier. Detta kan öka realismen i utredningens arbete. Alltför många massmedieutredningar har fått formen av önskelistor till samhället och har därför bara i begränsade delar kunnat bli föremål för beslut av statsmakterna. Mot denna bakgrund är det viktigt att kompetent branschfolk ges möjlighet att medverka i utredningsarbetet redan från början. Härvid skall särskilt beaktas vikten av att industripolitiska aspekter på de nya medierna uppmärksammas. Det har i funnits en tendens att se massmediefrågorna uteslutande som kulturpolitiska angelägenheter. Detta synsätt är alltför begränsat. Informationsteknologiindustrin är den snabbast växande industrisektorn i världen. Det är viktigt att kan hävda sig i dessa sammanhang, inte minst med tanke på vikten av att vårt land befinner sig väl framme inom dessa industrigrenar. Både för att höja den tekniska kompetensen hos vår industri och från sysselsättningssynpunkt måste helt andra grepp tas på massmedieområdet . Också industripolitisk sakkunskap bör tillföras den aviserade utredningen. En rad utredningar på massmedieområdet har just avslutat sitt arbete. I vilken utsträckning deras förslag kommer att föreläggas i propositionsform är delvis oklart. Utbildningsministern aviserar i propositionsförteckningen en proposition om vissa film- och videofrågor till . Industriministern avser enligt samma förteckning att lägga en proposition om experimentsatelliten . Närradiopropositionen skall komma och budgetministern avser att lägga fram ett förslag om skatt på kassettband. Innan dessa propositioner har lämnats är det självfallet omöjligt att göra en samlad bedömning av regeringens mediepolitik. Såvitt framgår av propositionsförteckningen blir det dock ingen proposition på informationsteknologiutredningens betänkande (SOU 1981:45). Detta är att beklaga då denna utredning presenterat ett antal angelägna förslag som rör text-TV, teledata och telefax. Den uteblivna propositionen innebär att osäkerheten om samhällets riktlinjer på dessa områden ökar. Denna utredning (SOU 1981:55) lämnade sitt betänkande . a. föreslås inrättandet av kommunala medieverkstäder och utlåning av videogram på biblioteken. Tanken på distribution av videogram från bibliotek per kabel förs fram. Förslag om förhandscensur liksom import och distributionslicenser vilket förts fram i debatten avvisas emellertid. Det finns anledning att återkomma till videogramfrågorna när propositionen om vissa film- och videofrågor har lagts fram . I budgetpropositionen aviseras en skatt på kassettband. När denna tanke först väcktes var avsikten att kompensera upphovsrättsinnehavarna för de negativa verkningarna av hemkopieringen. har uppenbarligen rent fiskala synpunkter fått ta överhanden. tycks bara en mindre del komma att gå till upphovsrättsinnehavarna medan huvuddelen går direkt in i statsbudgeten. Detta förslag måste bestämt avvisas. Så som förslaget tycks bli utformat kan det lätt bli första steget till beskattning av ny teknik, vilket det finns all anledning att motarbeta. Tanken på en särskild databeskattning har redan väckts och önskemål om apparatavgifter förs bl. a. fram av majoriteten i videogramutredningen. Samma tanke har väckts inom . Förbud mot reklam i videogram Utredningen (Ju 1974:14) kommer att föreslå ett reklamförbud i videogram med undantag för användande av video i varuhus etc. Att förbjuda människor att köpa videogram med reklaminslag måste anses vara en otillbörlig inskränkning i valfriheten. Efterlevnaden av förslaget kan knappast kontrolleras med någon större säkerhet. Det ter sig naturligt att avvisa utredningsförslaget. I detta sammanhang kan diskuteras huruvida skyddet för s. k. kommersiella meddelanden bör stärkas. råder betydande osäkerhet på detta område. Det vore naturligt att också denna del av yttrandefriheten gavs ett uttalat grundlagsskydd. I samband med att yttrandefrihetsutredningens betänkande blir klart - vilket beräknas ske under innevarande år - finns det anledning att tillse att denna fråga löses. Den nuvarande radiolagen innebär en rad begränsningar när det gäller användandet av kabelteknik. Den har slagit igenom i och samma utveckling beräknas ske i de flesta europeiska länder . I finns redan ett omfattande kabel-TV-nät i som är privatägt. I kommer lättnader att ske vad gäller rätten till kabelTV-etableringar . I finns inga konkreta planer på ett rikstäckande kabel-TV-nät. Intresse för ett sådant har emellertid visats av som internt börjat överväga frågan. Från sida finns önskemål att en eventuell tredje TV-kanal etableras på kabel. Det finns all anledning att inrikta den kommande kabel-TV-verksamheten på möjligheter för inte minst lokala och regionala privata intressenter att etablera sig. Skulle så inte ske riskerar vi ytterligare ett monopol på televisionsområdet. Om önskar bedriva kabel-TVverksamhet bör detta ske i konkurrens med privata företag eller i vissa fall genom s. k. jointventures med enskilda intressenter. (SOU 1981:45) lämnade sitt betänkande . Utredningen intog en positiv inställning till ny teknik och föreslog enhälligt etableringsfrihet för teledatabaser. Det förutsattes då att en ansvarig utgivare skulle finnas för varje bas. Utredningen var däremot inte enig när det gällde frågan om reklam i teledata. Majoriteten var emot reklam inom mediet medan en minoritet föreslog att uppsökt reklam skulle få förekomma, dvs. att det skulle bli möjligt att beställa teledatasidor som innehöll kommersiell information. Det förefaller naturligt att minoritetens förslag tillgodoses bl. a. av det skälet att ett reklamförbud i teledata torde bli svårt att upprätthålla. Teledata förmedlas via det vanliga telefonnätet och det föreligger inga svårigheter att beställa kommersiell information från t. ex. våra nordiska grannländer om de har en annan lagstiftning på området än vi. kan svenska innehavare av mottagare använda sig av den kommersiella information som finns i det engelska Prestelsystemet. Eftersom regeringen enligt propositionsförteckningen inte ämnar lägga fram något förslag till teledatalag bör ge regeringen till känna att en proposition grundad på de principer som här anförts bör föreläggas . Nordsat- och kommer att bli föremål för såväl beslut i (Nordsat) som proposition till vårriksdagen (Tele-X). Emellertid är detta projekt som kommer att förverkligas tidigast . kommer ett flertal europeiska satelliter att ha sänts upp och de kommer att kunna tas emot i . För vissa av dem kommer det emellertid att krävas parabolantenner av särskild storlek. Det förefaller naturligt och ekonomiskt rimligt att flera hushåll eller hela bostadsområden slår sig ihop om en centralantennanläggning. Detta kan emellertid stöta på rättsliga problem, så oklar som nuvarande lagstiftning är. Helt klart är att full rätt föreligger för ett enskilt hushåll att ta emot satellit-TV via egen parabolantenn. Skulle en enda sådan antenn betjäna ett helt bostadsområde har tveksamhet framförts om den nuvarande radiolagen tillåter detta. Denna oklarhet bör upp så att vidareutsändning med centralantennanläggning tillåts . De i denna motion föreslagna åtgärderna skulle - trots att regeringen uppenbarligen inte kommer att följa upp vissa just avslutade utredningar på området med propositioner till vårriksdagen - möjliggöra en sund utveckling av de viktigaste av de nya medierna. Det är därför angeläget att tar de initiativ som redovisas i motionen för att uppnå detta. Med hänvisning till det anförda hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna att direktiven till den nya massmedieutredningen utformas i enlighet med vad som anförts i motionen, * Se även motionerna 1981/82:1123-1124. 2. att som sin mening ger regeringen till känna att hänsyn tas vid sammansättningen av denna utredning så att bransch- och industripolitisk sakkunskap kommer att ingå.