mot · G5022289 · 1982-03-24 00:00:00 — Syftet med sänkningen av arbetsgivarnas sociala avgifter är att den skall leda till en ökad sysselsättning på den öppna arbetsmarknaden genom att konkurrensförutsättningarna för företag inom stödområdet förbättras. Därigenom ökar statens och kommunernas skatteinkomster. Statens kostnader för olika arbetsmarknadspolitiska insatser minskar genom att en övergång från beredskapsarbeten till den öppna arbetsmarknaden blir möjlig. Vår bedömning är att åtgärderna inte innebär någon merkostnad i förhållande till nuvarande uppläggning. Tvärtom bör de i ett längre perspektiv medföra mindre kostnader och större inkomster för det allmänna. De kostnader som en sänkning av socialförsäkringsavgifterna medför bör dock redan nu täckas genom en omfördelning inom ramen för de regionalpolitiska anslagen i stort. Därför föreslår vi att anslaget till regionalpolitisk! stöd (bidrag) minskas till 100 milj. kr. Därutöver föreslår vi att anslaget till lokaliseringslån minskas med 100 milj. kr. samt att anslaget till minskas med 30 milj. kr. En övergång till generellt verkande stödåtgärder - sänkta socialförsäkringsavgifter och transportstöd dämpar behovet av selektiva insatser, varför huvuddelen av denna medelsarsenal kan avvecklas . En omfattande planeringsverksamhet har bedrivits och bedrivs fortfarande utan att verksamheten egentligen resulterar i annat än mycket allmänt hållna beslut utan styrande verkan. Även med de riktlinjer som drogs upp i riksdagsbeslutet kommer länsplaneringen att präglas av samma oklarhet och obestämdhet i fråga om mål och funktioner som . Det kan ifrågasättas om en central planering av detta slag, innefattande beslut även av regering och riksdag, över huvud taget fyller någon positiv funktion. Den nuvarande länsplaneringen måste minskas till omfattningen och göras mer preciserad och åtgärdsinriktad. Regeringen föreslår nu att den fullständiga länsplaneringen tas bort. Detta är bra. Men föreslås att den årliga länsrapportens roll skall förstärkas. Detta kan tolkas på det sättet att länsplaneringen byggs ut på detta område som alternativ till att den stora omgången försvinner. Det är uppenbar risk för att den föreslagna utvidgningen av länsrapporterna kan bli årliga omgångar av länsplanering i stället för den avveckling av länsplaneringen som borde komma till stånd. Vi förordar i stället att den årliga rapporten integreras i den årliga budgetframställningen till regeringen, varvid vissa rationaliseringseffekter torde kunna uppnås. Med regeringens uppläggning finns betydande risker för dubbelarbete. Vad som däremot sägs om en bättre sektorssamordning inom länen är av stort värde. Däremot har inte regeringen redovisat någon syn på de problem som följer av dubbelplaneringen mellan regionplanekontor och i , vilket är anmärkningsvärt. Även i övrigt är avsnittet om länsplaneringen behäftat med många oklarheter. Avsaknaden av klara besked om länsplaneringens framtida utformning och omfattning är mycket otillfredsställande. Vad som i övrigt anförts om planeringstal och ortsplan godtas. Förslagen innebär att vi i stort har fått gehör för den kritik mot dessa planeringsinstrument som vi framfört i motion 1981/82:2018. Emellertid vill vi understryka vikten av en långsiktig prioritering inom länen till vägledning för näringslivets planering. Från dessa utgångspunkter föreslår vi att inte längre ställer krav på kontinuerlig länsplanering vare sig i form av fullständiga planeringsomgångar eller årliga länsplaner. Verksamheten bör som angetts syfta till att förbättra underlaget för att bedöma länsstyrelsernas årliga budgetäskanden och därigenom bilda del av underlaget för regeringens regionalpolitiska bedömningar. Någon årlig länsplanering därutöver bör inte förekomma på den centrala statsmaktens uppdrag. bör som sin mening ge regeringen detta till känna. En nyhet i regeringens proposition är ett sammanhållet anslag för regionala utvecklingsinsatser. Detta förslag ligger i linje med de krav på decentralisering av beslutsfattandet rörande det regionalpolitiska stödet som vi förordat i motion 1981/82:2018. Det är denna utformning av de selektiva åtgärderna som bör finnas kvar under den övergångsperiod som erfordras innan den generellt verkande medelsarsenalen kan bli fullt utbyggd. Vi accepterar därför förslaget under dessa förutsättningar. I gengäld med hänvisning till våra förslag om sänkningar av arbetsgivarnas sociala avgifter - föreslår vi att det övriga stödet avvecklas. Kvar står en mindre del av det regionalpolitiska stödet och lokaliseringslånen. Dessa medel, vilka utgör 100 milj. kr., resp. 400 milj. kr. efter vår minskning, jämte de nu föreslagna 274 milj. kr. för regionala insatser under nästa budgetår skall således disponeras av länsstyrelserna och fördelas av regeringen till dessa efter de regionalpolitiska problemens omfattning. Vi föreslår dock att inga andra län än de som har stödkommuner inom sig kommer i fråga. Därmed kan insatserna koncentreras till de bäst behövande områdena samt underlätta de omställningar som kan följa av att stödområdet nu kommer att begränsas. Vi föreslår att som sin mening ger regeringen detta till känna. Vi accepterar förslaget om nya industricentra under förutsättning att regeringen företar en översyn av organisationsformer jämte en utvärdering av verksamhetens effekter. Denna översyn bör ligga till grund för bedömningen av den fortsatta användningen av detta stödmedel i regionalpolitiken. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Verksamheten har enligt vår mening inte varit framgångsrik. Det finns från många utgångspunkter skäl att rikta kritik mot sättet att sköta denna verksamhetsgren inom Statsföretag. Även från näringslivets sida har berättigad kritik riktats mot företagets skötsel. Det kan från dessa utgångspunkter inte vara tillfredsställande med fortsatta rekvisitioner av förlusttäckningsbidrag. Med hänvisning till den förstärkning av medlen till som regeringen nu föreslår i propositionen vill vi förorda att verksamhetens framtida inriktning prövas i särskild ordning. denna utvärdering föreligger får regeringen återkomma med rapport härom till . 1 avvaktan härpå föreslår vi att anslaget minskas till 25 milj. kr. Decentralisering inom den offentliga sektorn Resonemanget om den offentliga sektorns roll ur regionalpolitisk synvinkel måste nyanseras för att ge en mer rättvisande bild. Inte minst gäller detta diskussionen som förs i propositionen om sysselsättningsutvecklingen i . Vi vill erinra om de uttalanden tidigare gjort vad avser utflyttning av statlig verksamhet med innebörden att nytillkommande verksamhet i sin helhet kan lokaliseras utanför storstadsregionerna om bl. a. kraven på verksamhetens effektivitet kan förenas med en sådan åtgärd. Med samma krav uppfyllda kan också en väl genomtänkt beslutsdecentralisering inom resp. myndighet och verk ske , vilken också bör kunna skapa goda förutsättningar för en förstärkning och differentiering av vissa regionala arbetsmarknader ute i landet. Några nya uttalanden av är därför inte erforderliga i dessa hänseenden. Ett avskaffande av elenergiskatten bör genomföras för det området som anses hårdast drabbat. Man undviker härigenom det paradoxala förhållandet att enskilda och företag tvingas till dyra oljetransportkostnader som man har landets huvudsakliga elproduktion inom stödområdet. Detta medel är ett bra komplement till den medelsarsenal av generellt verkande åtgärder som vi inledningsvis i denna motion pläderat för. För att på detta sätt ytterligare sänka kostnaderna för dem som är verksamma i de områden som stödområdet A utgör, bör man befria såväl företag som enskilda personer från elenergiskatten. Elenergiskatten är i det inre stödområdet (nuvarande område 5 och 6) sänkt . Ett borttagande av elenergiskatten i stödområdet A innebär ett inkomstbortfall grovt uppskattat till ca 50 milj. kr. Detta inkomstbortfall kan finansieras genom en omfördelning inom den regionalpolitiska budgeten i stort. Vi hänvisar därför till de besparingsförslag som vi redovisat i annat sammanhang. Vår bedömning är sålunda att såväl sänkningen av arbetsgivaravgiften som borttagandet av elenergiskatten för stödområdet A inte innebär någon merkostnad i förhållande till nuvarande uppläggning. Vi räknar tvärtom med att det i ett längre perspektiv skall medföra mindre kostnader och större inkomster för det allmänna genom den stimulanseffekt denna åtgärd kan innebära. Men bör åtgärden totalfinansieras. Vi föreslår därför att hos regeringen begär ett förslag av denna innebörd. Vi hänvisar till de synpunkter och förslag som vi redovisat i partimotion 1981/82:2018. Vi har därvid berört närservice, utbildningsmöjligheterna samt sysselsättning för ungdom. Vi hänvisar till avsnittet om turism i partimotion 1981/82:2018. Övriga regionalpolitiska åtgärder. Vad som i övrigt har tagits upp i propositionen har vi inte haft anledning att kommentera på annat sätt än vad som följer av det inledande principresonemanget i denna motion. Förslagen i dessa hänseenden kan under dessa förutsättningar godtas. 1 övrigt hänsvisar vi till vad vi anfört i partimotion 1981/82:2018. Däremot har vi för överskådlighetens skull samlat samtliga aktuella yrkanden här nedan. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att med anledning av regeringens proposition 1981/ 82:113 som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om analys av regionalpolitikens utformning och resultat, 2. att med avslag på proposition 1981/82:113 i motsvarande del hemställer om förslag till nya riktlinjer för regionalpolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att hos regeringen hemställer om ett avvecklingsprogram för de selektiva stödformer som förekommer inom regionalpolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att godkänner den stödområdesindelning som redovisas i motionen (se bilaga 1), 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utformning av och beslutsordning för regionalpolitiskt stöd, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalpolitiskt stöd inom en och samma kommun, 7. att antar bilagda förslag till lag om nedsättning av socialavgifter samt lag om ändring av lagen (1981:691) om socialavgifter (se bilaga 2), 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om länsplaneringens framtida inriktning jämte planeringsinstrumentens funktion, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvärderingen av verksamheten vid industricentra, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om , 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om decentralisering inom den offentliga sektorn, 12. att hos regeringen hemställer om förslag om sänkning av elenergiskatten inom stödområde A i enlighet med vad som anförts i motionen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om samhällets service- och utbildningsutbud i glesbygdsområden, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om förutsättningarna för turistnäringens utveckling i sysselsättningssvaga områden, 15. att till Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet för /83 anvisar ett förslagsanslag av , 16. att till Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 17. att till Tillskott till för förlusttäckning i på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . H. () () () () L. () i () () () () Motionärernas förslag till inplacering av kommuner i A, B och C (Nuvarande inplacering anges inom parentes) A (6) A (6) A (6) A (6) A (6) A (6) A (6) A (6) A (6) B (5) B (5) C (4) C (4) C (4) A (6) A (6) A (6) A (6) A (6) B (5) B (5) B (5) C (5) B (5) C (4) C (4) C (4) -(3) B (5) B (5) C (4) C (4) -(3) -(3) -(3) A (6) A (6) A (6) A (5) B (5) B (5) B (5) C (4) B (5) C (3) C (3) -(3) -(3) -(3) -(3) -(3) -(2) -(2) B (5) B (5) B (5) C (4) -(4) C (3) C (3) C (3) -(3) -(3) -(3) -(3) -(3) -(3) -(3) B (5) C (4) C (4) C (4) C (4) C (4) C (4) C (3) -(3) -(3) -(2) -(2) -(2) -(2) -(2) -(2) C (3) C (3) -(3) -(3) -(3) -(1) -(3) -(3) -(3) C (3) C (3) C (2) -(2) -(2) -(2) C (2) C (2) C (2) -(2) -(2) -(2) -(2) -(2) B (4) -(1) -(2) -(2) -(2) Propositionens förslag 1 Förslag till Lag om nedsättning av socialavgifter Härigenom föreskrivs följande. 1§ Den procentsats efter vilken arbetsgivaravgifter och egenavgifter sammanlagt utgår enligt lagen (1981:691) om socialavgifter skall enligt denna lag sättas ned . Nedsättningen skall i första hand avse folkpensionsavgiften och därefter barnomsorgsavgiften. 2§ För en arbetsgivare, som bedriver verksamhet med fast driftställe i området , , och kommuner, skall avgifterna sättas ned i den mån de avser arbete som utförs i området. 1 fråga om förfarandet för nedsättningen gäller bestämmelserna i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Bestämmelsen om nedsättning gäller inte arbetsgivare som är kommun, allmän försäkringskassa eller statlig myndighet med undantag av statens affarsdrivande verk. 3§ För en försäkrad, som avses i 1 kap. 2§ lagen (1981:691) om socialavgifter, skall avgifterna sättas ned, om han för året före det taxeringsår då avgifterna debiteras är Motionärernas förslag 1 Förslag till Lag om nedsättning av socialavgifter 1§ Den procentsats efter vilken arbetsgivaravgifter och egenavgifter sammanlagt utgår enligt lagen (1981:691) om socialavgifter skall enligt denna lag sättas ned i området , , och kommuner, i området , , , , , , Stomman, , , , , , och kommuner samt i området , , , , , , , , , , , , , , och kommuner. Nedsättningen skall i första hand avse folkpensionsavgiften och därefter bamomsorgsavgiften. 2§ För en arbetsgivare, som bedriver verksamhet med fast driftställe i områden som avses i I §, skall avgifterna sättas ned i den mån de avser arbete som utförs i området. I fråga om förfarandet för nedsättningen gäller bestämmelserna i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Bestämmelser om nedsättning gäller inte arbetsgivare som är kommun, allmän försäkringskassa eller statlig myndighet med undantag av statens affärsdrivande verk. 3§ För en försäkrad, som avses i 1 kap. 2§ lagen (1981:691) om socialavgift, skall avgifterna sättas ned, om han för året före det taxeringsår då avgifterna debiteras är mantalsskriven i det område som anges i 2§. I fråga om förfarandet för nedsättningen gäller bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272). 4§ Ett belopp motsvarande det som arbetsgivaravgifterna eller egenavgifterna sätts ned med skall påföras staten och uppbäras i samma ordning som avgifterna i övrigt. Denna lag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i och tillämpas första gången i fråga om arbetsgivaravgifter som avser och i fråga om egenavgifter med ledning av taxering. mantalsskriven i det område som anges i 2 §. 1 fråga om förfarandet för nedsättningen gäller bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272). 4§ Ett belopp motsvarande det som arbetsgivaravgifterna eller egenavgifterna sätts ned med skall påföras staten och uppbäras i samma ordning som avgifterna i övrigt. Denna lag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i och tillämpas första gången i fråga om arbetsgivaravgifter som avser och i fråga om egenavgifter med ledning av taxering.