mot · G5021502 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1502 har haft en mycket ogynnsam befolknings- och näringslivsutveckling. Inget län med undantag för har haft en sämre befolkningsutveckling . har utvecklingen varit jämförelsevis positiv men endast en ringa del av den tidigare befolkningsminskningen har återtagits. har fortfarande en näringsstruktur med stor andel sysselsatta inom jord- och skogsbruk och en liten industrisektor. Enligt preliminära siffror från folk- och bostadsräkningen 1980 har sysselsättningen totalt ökat , men industriandelen har minskat från till och i absoluta tal minskat med 333 arbetstillfällen (20-w tim/vecka). På grund av det gotländska näringslivets ringa omfattning och ensidiga struktur jämfört med andra län samt avsaknaden av pendlingsmöjligheter till andra områden blir de flesta gotlänningars valmöjligheter på arbetsmarknaden mycket begränsad. Skillnaderna inom och kommun är betydande. är öns expansiva centrum med en betydande koncentration av arbetstillfällen. Tack vare Visbyområdets utveckling - framför allt vad gäller sysselsättningen inom den offentliga sektorn - kan totalt uppvisa förhållandevis goda siffror för utvecklingen . förstärks obalansen gentemot de mer perifera områdena på ön som drabbas av en fortgående folkminskning. Regeringen har beträffande medgivit ett unikt undantag från reglerna om kommun som minsta enhet i Länsplaneringen (departementsprotokoll Industridepartementet ). Utvecklingsplaneringen på bedrivs således för tre lokala arbetsmarknadsområden. Detta mot bakgrund av att består av en enda ytstor kommun med stora inomregionala obalanser. Detta kan illustreras med följande siffror: Befolkningstal (SCB) 53 751 53 780 54 447 44 346 +1 566 Antal arbetstillfällen 20-w tim/v (SCB FOB) Hittillsvarande utveckling visar en klart negativ bild för norra och södra lokala arbetsmarknaderna både vad gäller sysselsättningsutvecklingen och befolkningsutvecklingen. Sammantaget har norra och södra arbetsmarknaderna förlorat av befolkningen och av sysselsättningen enligt preliminära resultat från FOB-80. ökade mellersta arbetsmarknaden befolkningen och antalet arbetstillfällen . Mellan folk- och bostadsräkningstillfällena och 1975 minskade norra och södra arbetsmarknaderna befolkningen och sysselsättningen med . De prognoser som finns visar på en fortsatt svag utveckling av de norra och södra områdena till 1990 medan mellersta med får en fortsatt relativt stark tillväxt. Valmöjligheterna och tryggheten för arbete försämras därmed ytterligare i de delar av där näringsstrukturen är mest ensidig. Därtill kommer att norra har en befolkningsstorlek som närmar sig den kritiska gränsen för serviceunderlag, bl. a. vad gäller skolor m. m. Förutsättningar för att omfördela verksamhet till norra och södra finns så till vida att fler arbeten skapas i än vad som behövs för befolkningen i den mellersta arbetsmarknaden. Med förbättrat stöd av en aktiv lokaliseringspolitik kan näringslivets utveckling påverkas till förmån för de sämst utvecklade delarna av . I detta syfte har bl. a. i Länsprogram 80 begärt att de norra och södra lokala arbetsmarknaderna inplaceras i stödområde 5. Det bör vara möjligt att i fall göra avsteg från principen att inte dela en kommun i flera stödområdesklasser. Kommunen utgör ett helt län med stora inomregionala skillnader. särställning har dessutom redan markerats i och med tidigare nämnda beslut att den regionalpolitiska planeringen får ske på tre delområden. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att beslutar uttala sig för att de norra och södra lokala arbetsmarknadsområdena på överförs från stödområde 4 till stödområde 5. ' xxx;:. «,»,n,boj 8ci ^ - L-i-QbO j Hön