mot · G5021589 · 1982-01-02 00:00:00 — För att företagshälsovården skall fylla sina expertfunktion inom det lokala arbetarskyddet måste den ha tillgång till mer kvalificerad och specialutbildad expertis. Den yrkesmedicinska verksamheten har bl. a. till uppgift att fylla denna funktion. Eftersom utbyggnaden av yrkesmedicinen särskilt måste prioriteras gavs företagshälsovårdsutredningen i uppdrag att med förtur utreda frågan om utbyggnad av yrkesmedicinen. framlade kommittén sitt betänkande Utbyggnad av yrkesmedicinen. I betänkandet framhålls att de yrkesmedicinska sjukvårdsenheterna skall ha tillgång till såväl yrkesmedicinsk som teknisk-hygienisk expertis, som företagshälsovården kan vända sig till när det gäller mätningar och analyser av prover, medicinska gruppundersökningar, utredningar av misstänkta yrkessjukdomsfall m. m. Yrkesmedicinens huvuduppgifter skall vara utredningar av arbetsmiljöbetingad ohälsa, kartläggning av miljöfaktorer som kan ge upphov till ohälsa, forsknings- och utvecklingsarbete samt information och utbildning. Utredningen föreslog också att utbyggnaden av yrkesmedicinen skall ske på såväl läns- som regionssjukvårdsnivå. Därigenom görs yrkesmedicinen mera lättillgänglig som man stärker möjligheterna för yrkesmedicinen på regionnivå att syssla med långsiktigt utvecklingsarbete. Utredningen ger också ett förslag till en arbetsfördelning mellan yrkesmedicinen på läns- och regionnivå. Målsättningen bör enligt utredningen vara att det 1985 skall finnas fungerande regionkliniker i samtliga sjukvårdsregioner och yrkesmedicinska länskliniker i drift eller planering i samtliga sjukvårdsområden utom . Den fortsatta utbyggnaden skall enligt utredningen inriktas på full yrkesmedicinsk verksamhet . Utredningens förslag om samtidig utbyggnad på region- och länsnivå stämmer väl överens med det krav som vi framförde bl. a. i motion 1976/77:475 om att yrkesmedicinska enheter skall finnas även inom länssjukvården. De fackliga organisationerna har i huvudsak tillstyrkt utredningens förslag. Detta kan enligt vår mening väl ligga till grund för den utbyggnad av yrkesmedicinen som är mycket angelägen. Regeringen har emellertid valt att inge förverkliga utredningens förslag om en så snabb utbyggnad av yrkesmedicinen som möjligt. I proposition 1980/81:150 (s. 31) omtalas yrkesmedicin som en verksamhet vari eventuella utbyggnadsplaner kan behöva omprövas. Det bör ankomma på regeringen att efter överläggningar med landstingsförbundet upprätta en plan för den yrkesmedicinska uppbyggnaden. redovisning bör sedan ske till . Detta bör av ges regeringen till känna. I vår motion 1976/77:1675 påtalade vi att de nuvarande bristerna på mättekniska resurser har fått till följd att ett betydande antal företag etablerats, som på kommersiell grund erbjuder mättjänster. Kvalitén hos de tjänster som erbjuds är mycket skiftande, och det är därför angeläget att denna verksamhet bringas under kontroll. Ett tillståndsförfarande för mätteknisk konsultverksamhet bör utredas med förtur av företagshälsovårdsutredningen. Ett sådant uppdrag kom också till stånd, och redovisades i ett delbetänkande tidigt (DsA 1981:1). Utredningen konstaterar bl. a. att tillförlitligheten hos de mätinstrument som används hos olika mätföretag är dåligt känd. Någon organiserad testning av utrustning finns inte. Bristen på formella kompetenskrav skapar vidare osäkerhet om verksamhetens kvalité. Utredningen föreslår att ett förfarande med auktorisation införs, bl. a. genom en organiserad kontroll av mätinstrument. Vidare föreslår utredningen ökade möjligheter för företagshälsovården att hyra eller låna instrument från t. ex. yrkesinspektionen eller yrkesmedicinska kliniker. Utredningen berör också frågorna om hjälp till företagshälsovården med kontroll av mätinstrument och fortbildning i mätteknik. Utredningens förslag är i sina huvuddrag väl avvägda och bör enligt vår mening kunna ligga till grund för beslut. Frågan är brådskande, och utredningen fick direktiv att utreda den skyndsamt. Några ytterligare dröjsmål från regeringens sida kan därför inte accepteras. bör uttala att ett förslag i frågan bör föreläggas för beslut. En viktig grundprincip i arbetsmiljöarbetet har varit att varje verksamhet skall bära sina egna miljökostnader, eftersom dessa skall räknas in som en självklar del i produktionskostnaderna. Det är viktigt att denna grundprincip upprätthålls. Principen att produktionen skall bära kostnaderna skall även omfatta kostnaderna för de fackliga insatserna på arbetsmiljöns område, för facklig utbildning om arbetsmiljö och för skyddsombudens verksamhet. Förutsättningen för ett effektivt arbetsmiljöarbete på det lokala planet är att tillräckliga resurser ges för fackliga insatser. bör det framhållas att förbättringar av arbetsmiljön inte bara innebär kostnader, utan också ekonomiska fördelar. Detta behandlas i en norsk utredning från Kommunal- och arbeidsdepartmentet, Oppfölgingen av arbeidsmiljöloven. Det framgår av denna utredning att det utöver kostna derna för arbetsmiljöinvesteringar också finns betydande samhälls- och i viss mån företagsekonomiska vinster. En förbättrad arbetsmiljö leder till minskad sjukfrånvaro, vilket både kommer enskilda företagtoch samhället till del. Vidare kan genom arbetsmiljöförbättringar förtidspensioneringens omfattning minskas, liksom behandlingskostnaderna för yrkessjukdomar. Arbetsmiljökrav leder till investeringar, som ofta får positiva industriella verkningar. Dels innebär investeringar för god arbetsmiljö också ofta en förbättring av produktiviteten som bieffekt. Dels skapas genom miljöinvesteringarna nya marknader för en ur miljösynpunkt riktig teknik. För ett land som ligger internationellt sett långt framme i arbetsmiljökraven innebär detta i huvudsak en stimulans till inhemsk industri, som sedan är mycket väl förberedd för export när miljökraven även stiger i andra länder. Den norska utredningen tyder på att de samhällsekonomiska vinsterna av en skärpt arbetsmiljölagstiftning mycket väl kan överstiga de samhällsekonomiska kostnaderna. Denna beräkning är dock osäker. Självfallet skall det i detta sammanhang slås fast att det inte behövs några ekonomiska argument för att arbetsmiljökraven skall tillgodoses. Människornas krav på hälsa och säkerhet är skäl nog. Genom inrättandet 1974 av särskilda arbetsmiljöfonder kunde en likviditetsökning i företagen utnyttjas för sådana miljöinvesteringar som prioriterades av de anställda. Från sida har man krävt en utredning om en arbetsmiljöfond ur vilken företagen skulle kunna få låna kapital till förmånliga villkor för att förbättra sin arbetsmiljö. Enligt vår mening bör en utredning om arbetsmiljöfonder komma till stånd. Detta bör av ges regeringen till känna. Export av farliga maskiner och processer Det förekommer att maskiner som av säkerhetsskäl förbjudits i exporteras till , där de används under omständigheter som säkerligen innebär ännu större olycksrisker än användningen i . Detta betyder att vi exporterar våra arbetsmiljöproblem på ett icke acceptabelt sätt. Det är angeläget att svensk export upprätthåller god kvalitet även från arbetarskyddssynpunkt. Det är nödvändigt bl. a. med tanke på vår trovärdighet då vi själva ställer betydande krav ur miljösynpunkt på varor som importeras till , och då ibland kan bli felaktigt anklagade för att göra detta i konkurrens- eller frihandelsbegränsande syfte. Framför allt är det ett grundläggande moraliskt krav att vi inte exporterar våra arbetsmiljöproblem. Särskilt angeläget är det naturligtvis att maskiner eller produkter som exporteras från uppfyller de krav som uppställts i internationella överenskommelser om arbetarskyddet, såsom , vilka ställt sig bakom. bör det framhållas att reglering på detta område är en mycket komplicerad fråga. bör hos regeringen anhålla att en utredning tillsätts. Arbetshygieniska undersökningar har visat att hemforsling och tvätt i hemmet av starkt nedsmutsade arbetskläder kan medföra en risk för familjemedlemmarna att bli utsatta för skadliga ämnen. Så t. ex. har människor i några fall avlidit av asbestcancer eftersom de som barn har blivit utsatta för asbestdamm från föräldrarnas arbetskläder. Av arbetshygieniska skäl finns det anledning att arbetskläder tillhandahålls och tvättas under hygieniskt betryggande former genom arbetsgivarens försorg. Det finns också andra skäl till att arbetsgivaren bör påta sig kostnadsansvaret. Det är en allmän princip att den som bedriver miljöfarlig verksamhet skall svara för de kostnader som uppstår på grund av denna. Det svarar illa mot dagens krav att enskilda anställda själv skall betala för arbetskläder och tvätt av dessa. Mot bakgrund av detta har krävt en allmän rättighet till fria skyddskläder samt till tvätt av desamma. Vi delar denna ståndpunkt. Det bör ankomma på regeringen att tillse att sådana regler utfärdas som ger rätt till fria arbetskläder när sådana behövs av miljöskäl. Detta bör av ges regeringen till känna. Forskning och utveckling om arbetsmiljön De kunskaper som finns om risker i arbetsmiljön utgör ett tillräckligt beslutsunderlag för mycket omfattande förbättringar av arbetsmiljöerna. behövs forskning för att upptäcka okända miljörisker, för att närmare studera karaktären hos de nu kända riskerna och för att finna metoder att komma till rätta med dem. En nödvändig förutsättning för en väl fungerande forskningsverksamhet är en hög vetenskaplig kompetens på berörda områden inom högskolan. En annan viktig förutsättning är att de fackliga organisationerna har praktiska möjligheter att initiera forskning inom arbetsmiljöområdet. Forskningsavdelningen (den f. d. arbetsmedicinska avdelningen) vid arbetarskyddsstyrelsen har f. n. en mellanställning som forskningsinstitution som inte är helt tillfredsställande. Genom att frågor om forskningens inriktning inte ingår i de frågor som enligt instruktionen för arbetarskyddsstyrelsen ska behandlas av verksstyrelsen står forskningsverksamheten inom forskningsavdelningen under mindre inflytande från arbetsmarknadens parter än den övriga arbetsmiljöforskning som bedrivs i landet. finns det risk för att uppknytningen av forskningsverksamhet till det kontrollerande myndighetsorganet kan leda till svårigheter för forskarna att bedriva verksamhet som betraktas som kontroversiell eller att i sin roll som forskare kritiskt granska olika ställningstaganden från myndigheten. En förbättring av parternas inflytande över den arbetsmedicinska verksamheten kan uppnås genom att regeringen i instruktionen för arbetarskyddsstyrelsen tillfogar att planeringen av forskningsavdelningens verksamhet skall vara ett ärende för verkets styrelse. Detta bör av ges regeringen till känna. För socialdemokratins del kan i ett senare sammanhang en mera genomgripande omprövning av forskningsavdelningens ställning bli aktuell. Fackliga medel för forskningsinitiering Det är angeläget att de fackliga organisationerna får möjlighet att utveckla sin kompetens som forskningsbeställare. Mot denna bakgrund har 5 milj. kr. fördelats till löntagarorganisationerna för forskningsinitierande verksamhet. Stödet är avsett bl. a. för utarbetande av forskningsprogram, kunskapsöversikter och remissarbete inom områden som berör vetenskapliga frågor. Medlen kan användas för ändamål inom arbetsmiljöns område, men också inom andra områden. Det finns flera exempel på att dessa medel använts till forskning av betydelse för arbetsmiljön. Så t. ex. har de använts för en förundersöknig i för att finna metoder att ändra styckarnas arbetsmiljö. Här rör det sigom en mycket allvarlig olycksrisk, som måste kraftigt minskas. Vidare har forskningsinitierade medel använts för en undersökning av sjukdomen toxokaros. Detta är en yrkesrisk för fastighets- och parkarbetare som kommer i kontakt med avföring från hund och katt. Som ytterligare exempel kan nämnas att en av Metall initierad undersökning om servicemontörernas arbetsmiljö. Dessa exempel visar att de forskningsinitierande medlen bl. a. kommer till användning för att få fram forskning om tidigare otillräckligt uppmärksammade arbetsmiljöproblem. I den föregående budgetpropositionen (1980/81:100, bil. 15, s. 115-117) meddelade regeringen sin avsikt att avsluta denna form av stöd: Om sådan forskningsinitierande verksamhet ska ingå i organisationernas arbete bör den också finansieras av dem själva. Med hänsyn till vad de anfört förordar jag att stöd bör utgå en gång ytterligare. Därefter bör organisationerna klara finansieringen på egen hand. Enligt vår mening är bidraget till forskningsinitierande verksamhet ett värdefullt sätt att öka de fackliga organisationernas kompetens som forskningsbeställare vad bl. a. avser arbetsmiljöforskning. Detta har vi påtalat bl. a. vid behandlingen av motion 1980/81:1059. bör uttala att sådana medel även fortsättningsvis bör ställas till förfogande. Inom ett flertal branscher finns branschforskningsinstitut, vars verksamhet till hälften finansieras med samhällsmedel. Exempel är , och . Branschforskningsinstituten är viktiga samarbetsorgan för företagen när det gäller att finna och utveckla nya produkter och produktionsmetoder. De skulle också kunna vara viktiga organ dels för arbetsmiljöforskning, dels också för att inom ramen för allmänt tekniskt utvecklingsarbete ge både de fysiska och psykiska arbetsmiljöfrågorna ökad betydelse. Samhällsfinansieringen borde ge samhället möjlighet att tillse att så sker. Med något undantag har emellertid arbetsmiljöfrågorna inte kommit att nämnvärt behandlas i branschforskningsinstitutens arbete. De underlag som finns förefaller att gälla sådana institut där det finns facklig representation i styrelsen. Mot denna bakgrund anser vi det rimligt att fortsättningsvis kräva som villkor för statsbidrag till branschforskningsinstitut att de har facklig representation i styrelsen. Denna princip bör kunna införas fr. o. m. de bidrag som beviljas för /84. Det bör av ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att för /83 utöver regeringens förslag anvisar . under anslaget Cl. 2. att för /83 utöver regeringens förslag anvisar . under anslaget C2. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om yrkesinspektionsnämndernas ställning och uppgifter, 4. att hos regeringen begär utredning om yrkesinspektionsnämndernas instruktion, 5. att uttalar att arbetet med att utfärda föreskrifter väsentligen måste effektiviseras, 6. att uttalar att möjligheten till direkt straffkopplade föreskrifter skall användas för att sanktionera dåliga arbetsmiljöer, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillägg till instruktionen för yrkesinspektionen rörande skriftliga inspektionsmeddelanden, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handledning för yrkesinpektionens verksamhet, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bedömningsgrunder vid rekrytering av yrkesinspektörer, 10. att uttalar att arbetet med att anpassa gränsvärdena till mål som uppställts bl. a. i samband med arbetsmiljölagen bör påskyndas, 11. att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas i syfte att stoppa användningen av asbest i bromsbelägg och friktionselement, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principer för arbetsmiljöfrågor i statliga och kommunala verksamheter, 13. att hos regeringen anhåller att företagshälsovårdsutredningen får i uppdrag att utreda frågan om utredning och behandling av yrkestandskador, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om plan för den yrkesmedicinska uppbyggnaden, 15. att hos regeringen anhåller om förslag rörande mätoch laboratorieresurser för arbetsmiljöinsatser, 16. att hos regeringen begär utredning om arbetsmiljöfonder, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fria arbetskläder i vissa fall, 18. att anhåller att regeringen låter fastställa instruktionen för arbetarskyddsstyrelsen i enlighet med vad som i motionen anförts om forskningsavdelningens verksamhet, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag till forskningsinitierande verksamhet. () () HANS () () () () () () () () () () () () ()