mot · G5021454 · 1982-01-25 00:00:00 — 1981/82 1454-1460 Motion 1981/82:1454 och stöd till växtförädling En ökad satsning på växtförädling är av väsentlig betydelse för jordbrukets och trädgårdsnäringens utveckling. Den är en viktig förutsättning för rationell livsmedelsproduktion, ökar möjligheterna att anpassa vegetabilierna till vad som är önskvärt från närings- och folkhälsosynpunkt och kan i olik avseenden bidra till miljövänligare odlingsmetoder. I det remissyttrande som avlämnade över växtförädlingsutredningens betänkande (SOU 1978:23) heter det bl. Det finns starka skäl som talar för att satsa på förädling av sorter som minskar användningen av konstgödsel. Om växtförädlingen kan utveckla nya sorter som förmår att fixera luftens kväve kan detta medföra stora fördelar. Användningen av kemiska medel bör begränsas med hänsyn till den oro som finns hos allmänheten. Resistensförädling kan minska behovet och spridningen av kemiska bekämpningsmedel. I proposition 1978/79:130 föreslog regeringen ökade insatser på växtförädlingsområdet. Som ett led i denna strävan ville man bl. a. sammanföra och Allmänna svenska utsädesaktiebolaget till ett nytt företag . Detta nya företag skulle ägas till hälften var av staten och (). Det framhölls att detta företag skulle drivas kommersiellt och på företagsekonomiska grunder. hemställde regeringen att få bemyndigande att godkänna ett avtal mellan staten, LRF och SLR om inrättande av en växtförädlingsnämnd. Genom detta avtal skulle staten och jordbrukets föreningsrörelse gemensamt bidra till finansieringen av viss växtförädling. Redan vid remissbehandlingen av växtförädlingsutredningen framkom från flera håll kritik mot den tilltänkta utformningen av statsstödet till växtförädlingen. Liknande kritik framfördes sedermera i riksdagsmotioner och från vissa branschintressen. Sålunda har ifrågasatts om den föreslagna fördelningen av statliga subventioner till de i branschen verksamma företagen är ägnad att främja en konkurrens på lika villkor. i ansåg att en alternativ organisatorisk lösning borde övervägas och yttrade i sitt remissvar över utredningen bl. Förädlingen av de vanliga allmänt förekommande lantbruksväxterna bör enligt mening bekostas genom försäljningen av utsäde m. m. Så sker vid . Mot denna bakgrund bör det vara en fullt möjlig lösning att den nuvarande konventionella förädlingen av lantbruksväxterna vid sammanföres med utsädesbolaget. Detta bolag skulle sedan ha samma möjlighet som att få statsbidrag till speciella förädlingsprojekt men i övrigt finansiera förädlingsverksamheten med intäkter av den kommersiella verksamheten och royalties. Konsekvenserna från konkurrenssynpunkt mellan olika svenska växtförädlingsföretag vid ett genomförande helt eller delvis av utredningens förslag är på grundval av föreliggande material svåra att överblicka. Man underströk att omorganisationen under alla förhållanden måste ges en sådan utformning att den blir konkurrensneutral. i hade bl. a. följande synpunkter: Med utgångspunkt från direktiven att närmare undersöka möjligheterna till ett ökat nordiskt samarbete borde ett organisationsförslag ha framlagts för ett svenskt statligt förädlingsinstitut utan direkt anknytning till något marknadsorgan. Professorerna . Granhall gav i sitt remissvar uttryck för uppfattningen att växtförädlingen måste ha ett längre perspektiv för ögonen, om den skulle fylla de fordringar som producenter, konsumenter och staten har rätt att ställa: För detta arbete, som innefattar målforskning inom genetik, växtfysiologi, ekologi, biokemi etc. är kommersiellt oberoende nödvändigt och statligt huvudmannaskap det enda naturliga. Någon anledning att behandla växtförädlingsforskningen på annat sätt än annan naturvetenskaplig forskning som drives i statens regi, finns i princip inte. De helt dominerande företagen på den svenska utsädesmarknaden är och . /82 disponerade växtförädlingsnämnden ca 31,8 milj. kr., varav 24,6 milj. kr. utgjordes av statsmedel medan 7,2 miljoner tillförts av jordbrukets föreningsrörelse. erhöll statsbidrag med ca 25 miljoner. Motsvarande statliga bidrag till belöpte sig till ca 1,5 milj. kr. Mot bakgrund av bl. a. jordbrukskooperationens övertagande av , ett företag med vilket 1980 ingått ett samarbetsavtal, som sattes ur spel genom nämnda övertagande, har uppstått en sannolikt inte oberättigad oro över den fortgående koncentrationen inom utsädeshandeln. Farhågorna över att konkurrensen på marknaden alltmer sätts ur spel gäller också det förhållandet att SLR:s partsintresse inom kan innebära en alltför ensidig styrning av efterfrågan mot det egna företagets sortiment. Enligt vår uppfattning inger det också starka betänkligheter att föreningsrörelsen, som är en med staten jämställd part i , bidrar med en ekonomisk insats till växtförädlingsnämnden uppgående till mindre än en fjärdedel av motsvarande statliga bidrag. Denna fördelning kan med hänsyn inte minst till det kärva budgetläget ifrågasättas. Eftersom växtförädling är kapitalkrävande och den svenska marknaden är för liten är det angeläget med ett ganska långt drivet samarbete mellan de i branschen verksamma företagen. Utvecklingen efter riksdagsbeslutet visar uppenbara brister i den organisationsform som valts för detta samarbete. Med nuvarande utformning av statsstödet synes inte konkurrensneutralitet kunna upprätthållas. Den forskningsverksamhet och det utvecklingsarbete som bedrivs av är av ovärderlig betydelse för samhället. Också vid bedrivs växtförädling på en utomordentligt kvalificerad nivå. Som exempel kan nämnas den ärtgenbank som företaget med stora ekonomiska insatser byggt upp och vilken av utomstående bedömare anses vara något av ett föredöme i internationell jämförelse. Om denna typ av forskning även skall kunna bedrivas med nuvarande principer för fördelningen av växtförädlingsstödet är ytterst ovisst. Går utvecklingen mot en fortsatt konkurrensbegränsning och monopolisering av marknaden kan detta få konsekvenser också för sysselsättningen inom det redan då drabbade Landskronaområdet. Mot ovanstående bakgrund finner vi att mycket starka skäl talar för en skyndsam utvärdering av såväl statens stöd till växtförädlingen som de samarbetsavtal som f. n. gäller på området. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställer vi att hos regeringen begär en skyndsam översyn av statens stöd till växtförädlingen och utformningen av samarbetsavtalen på området.