mot · G5021973 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1973 m. fl. Åtgärder i glesbygd i Staten har viktiga uppgifter när det gäller att förbättra förhållandena och underlätta levnadsvillkoren i landets glesbygdsområden. Verksamheten är angelägen, därför att den rör stora geografiska områden med många människor, där inslaget av äldre är mycket stort. Problemen gäller också grundläggande frågor som sysselsättning, livsmedelsförsörjning och primär samhällsservice. Till bilden hör att väsentliga förbättringar ofta kan åstadkommas genom jämförelsevis enkla och billiga åtgärder. Det innebär sammantaget, att glesbygdsfrågorna måste ägnas stort intresse i den statliga verksamheten. har länsstyrelserna fått utvidgade uppgifter och samordningsansvar för olika statliga insatser i glesbygd. Det gäller såväl sysselsättningsskapande åtgärder som olika typer av serviceåtgärder av kommersiell eller samhällelig natur. I anslutning härtill har också de medel som kan disponeras för arbetet utökats. En bättre samordning av verksamheten och förstärkningen av resurserna var från olika synpunkter angelägen. De förändringar som genomfördes får därför ses som ett steg i rätt riktning. Statens insatser i landets glesbygdsområden är emellertid fortfarande små, om man sätter dem i relation till de stora områden som det gäller, problemens omfattning och den mängd människor som berörs av stödet. För disponeras /82 6,4 milj. kr. för åtgärder i glesbygd och 3,8 milj. kr. för kreditgarantilån som skall fördelas på flera olika ändamål (sysselsättning i glesbygd, stöd till butiker i glesbygd, IKS samt stöd till samhällsservice i glesbygd). Stödets storlek blir efter en uppdelning på de olika ändamålen begränsat, och medlen för glesbygdsinsatser beräknas inte täcka behovet i länet. Det gäller särskilt kreditgarantiramen. Glesbygdsdelegationen föreslår dessutom högre beloppsgränser och procentsatser, vilket ytterligare kommer att förstärka medelsbehovet. Det är angeläget att förslagen i glesbygdsdelegationens betänkande Politik för glesbygden genomförs och att glesbygdsstödet blir föremål för en kraftig uppräkning för både länet och riket som helhet. Stödet till butiker i glesbygd är konstruerat som ett investeringsstöd. Det finns vissa mycket begränsade möjligheter att ge driftstöd under en kortare övergångstid. I har 12 butiker och 2 varubussar erhållit investeringsstöd medan endast 2 butiker beviljats driftstöd. För att kunna tillgodogöra sig ett investeringsstöd måste butikerna ha tillräcklig bärkraft för att genomföra investeringar och klara de därpå följande större kapitalkostnaderna. Möjligheterna härtill kan ofta vara begränsade, eftersom underlaget för glesbygdsbutiker sällan ökar. Problemet är i de flesta fall att underlaget minskar så att det blir svårt för butiksägaren att klara driften av verksamheten. Mot den bakgrunden finns det skäl att vidga möjligheterna till driftstöd till butiker där det finns ett betydande samhällsintresse av att verksamheten upprätthålls. Förslagen i den riktningen i om driftstöd bör därför genomföras. Det är angeläget att det ges ökade möjligheter till utbildning i glesbygd. Ett sätt är att utvidga användningsområdet för det arbetsmarknadspolitiska instrumentet i företag. Genom att tillföra en glesbygdsutbildning generösa bidragsmöjligheter, förslagsvis av den totala lönekostnaden , skulle företagare inom hantverk, kommersiell service och övriga glesbygdsyrken kunna utbilda och anställa arbetslösa människor i glesbygd. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att glesbygdsstödet bör förstärkas såväl för som för riket i sin helhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stödet till glesbygdsbutiker i enlighet med förslag, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som sägs i motionen angående utbildning i glesbygd. () () () AXEL () () ()