mot · G5021980 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1980 m. fl. Åtgärder för att främja sysselsättningen i Vi har i tidigare motioner redovisat den ogynnsamma utvecklingen i beträffande befolkningstillväxt och sysselsättning. föreliggande uppgifter visar att antalet sysselsatta i länet visserligen har ökat från 115675 till 117462 men att ökningen varit väsentligt mindre, drygt 1 000 arbetstillfällen, än vad som förutsattes i länsprogrammets prognos. I fråga om det relativa antalet sysselsatta gäller att vi i haft en sämre utveckling än genomsnittligt i riket. Hela ökningen faller på den offentliga sektorn, medan tillverkningsindustrin går tillbaka i fråga om sysselsättning. Belysande för läget är att en specialredovisning omfattande 123 representativa företag visar att antalet anställda minskat med nära 6000 inom dessa. Det är allvarligt att tillbakagången särskilt drabbat den kvinnliga sysselsättningen. Den borgerliga åtstramningspolitiken inom den offentliga sektorn innebär ytterligare försämringar av kvinnornas möjligheter på arbetsmarknaden. Jämförs förvärvsfrekvensen för kvinnor i riket och ligger denna under riksvärdet. Av de sörmländska kommunerna har varit värst utsatt. Dessutom har , och särskilt drabbats hårt av tillbakagången. Spegelbilden av denna sysselsättningskris kan man utläsa i befolkningsstatistiken. minskade befolkningen i hela länet med 261 personer. , och särskilt har plussiffror medan och går mest tillbaka. Befolkningsminskningen i har fått till följd att av lägenhetsbeståndet är outhyrt vilket hårt drabbar den kommunala ekonomin. En jämförelse hur effekten skulle vara för några andra kommuner om samma procentuella antal outhyrda lägenheter skulle finnas i dessa visar att för del skulle det motsvara 65000 outhyrda lägenheter och för 10800 lägenheter. Det som skapar problem i och oro är att en så stor del av arbetstillfällena i länet finns i industribranscher med en ogynnsam prognos. Tillverkningsindustrin i har ett stort inslag av landets krisbranscher; handelsstål, specialstål samt textil- och konfektionsindustri. Gjuteriindustrin med många företag i är en annan bransch med stora svårigheter, liksom metallmanufakturindustrin med en stark koncentration till Eskilstunaområdet. 1 1981/82. För stora delar av sysselsättningen inom länets järn-, stål- och metallindustri, i begränsad utsträckning även inom länets trävaru-, maskin- och transportmedelsindustri, föreligger stora risker för personalinskränkningar och även nedläggningshot, om inte utvecklingen kan vändas inom en tidsram . Behovet av arbetskraft i länet har varit extremt lågt . anmäldes ca 15000 lediga platser till arbetsförmedlingarna i länet vilket var den lägsta årsnoteringen . Detta antal är ca 7000 lägre än lägre än 1979. Nedgången av arbetskraftsbehovet visar en ökande tendens. var 1187 personer i länet varslade om uppsägningar. Jämförbara siffror var 434 personer 1978, 1979 och 332 personer 1980. Antalet personer som varslats är således väsentligt högre än . Dessutom tillkommer 306 personer som varslats om korttidsarbete. Det kvarstående platsantalet vid utgången av december omfattade 406 platser. Det är inte bara den lägsta decembernoteringen, utan dessutom den lägsta noteringen oavsett månad åtminstone . Efterfrågan inom byggnadsverksamheten omfattar bara 16 platser vilket är en absolut bottennotering. Den offentliga sektorns efterfrågan har också minskat och omfattar nu ca 200 platser. Detta är ca 300 färre än i ijol och ca 400 färre än 1979. Platsantalet inom tillverkningsindustrin understiger 100, vilket är ca 150 färre än och ca 400 färre än 1979. Speciellt kraftig har nedgången varit inom maskin- och metallvaruindustrin. Medan antalet lediga platser minskar fortsätter ökningen av antalet arbetslösa i en takt som är skrämmande. Antalet arbetssökande översteg 10000, vilket var ca 2000 eller mer än genomsnittet för de tre föregående decembermånaderna. Antalet arbetslösa nådde en absolut toppnotering . Genom arbetsmarknadspolitiska insatser, främst för ungdomarna, kunde antalet sedan reduceras . Medan antalet arbetslösa ungdomar minskade i takt med att åtgärderna gav bättre effekt ökade arbetslösheten i åldersgrupperna . förstärktes denna tendens, och trots utökade åtgärder steg den totala arbetslösheten med ca 300. Trots de insatta arbetsmarknadspolitiska åtgärderna utgjorde antalet arbetslösa ungdomar 2257 personer vilket är 681 fler än 1980. Därav var 277 under , 803 var i åldern och 1 177 var . Svårigheterna på arbetsmarknaden beror i stor utsträckning på långsiktiga förändringar i konkurrenskraft och struktur hos länets näringsliv. En gynnsammare utveckling i länet som innebär att resurser i fråga om yrkeskunskap och industriell kapacitet bättre utnyttjas är ett riksintresse. Vi är medvetna om att totalt för riket kan problemen inom industrin inte lösas genom att tillverkningsenheter flyttas mellan olika regioner. Inriktningen måste vara att vidareutveckla varje läns speciella profil och egenskaper. Det gäller i fall att utveckla och stödja den befintliga företagsamheten och skapa ett ökat inslag av kvalificerad produktion genom att verka för att den rikliga förekomsten av fjärrstyrande koncernföretag expanderar sådan verksamhet i anslutning till deras tillverkningsenheter i länet. Av stor betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen är att högskolan i /ges möjlighet till utbyggnad för att möta ungdomens krav på högre utbildning inom den yrkesverksamhet som finns i länet. Som exempel kan nämnas önskemålen om ett centrum för utbildning inom området för mindre och medelstora verkstadsindustrier. Ett annat krav inom utbildningens område är inrättande av gymnasial tekoutbildning i . I särskilda motioner redovisar vi vår syn på åtgärder som erfordras för länets stålindustri vid , och , och behovet av mera aktiva insatser för , . I en trafikpolitisk motion tar vi upp åtgärder som snabbt skulle kunna förbättra sysselsättningen framför allt på byggsidan. var byggarbetslösheten i länet 11,. Ogynnsamt för sysselsättningen i länets södra del har varit, förutom problem vid , , nedläggningen av flygflottiljen F 11 i . Här har staten ett stort ansvar. När beslöt om avveckling av F 11 i uttalades i försvarsutskottets betänkande 1975:14 att utskottet förutsatte att regeringen uppmärksamt skulle följa sysselsättningsutvecklingen i regionen och med ali kraft ta itu med de problem som uppkommer genom att flottiljen läggs ner. Betydande problem finns i regionen vad avser näringsliv och arbetsmarknad. Näringsgeografiskt är sambandet starkt mellan södra delen av och kommun. har således även drabbats hårt av minskningarna vid i , eftersom många nyköpingsbor har sitt arbete där. I budgetförslaget bilaga 17 berörs frågan om inrättande av en energimyndighet men lämnas öppet var denna skall lokaliseras. Föredragande statsrådet säger dock att avgörandet av lokaliseringsfrågan bör ske . Staten har då en möjlighet att kompensera för nedläggningen av F 11. Vi menar att de löften som givits om kompensation för nedläggningen av flygflottiljen måste uppfyllas. Detta kan göras genom att placera energimyndigheten till . Med stöd av ovanstående motivering hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder med anledning av den negativa utvecklingen av sysselsättningen i . () () () ()