mot · G5021781 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1781-1786 Motion 1981/82:1781 m. fl. Den kommersiella kulturens inverkan på barn Barn är inte såna - de blir såna. har vi fått en ny debatt i massmedia om skräpkulturens påverkan på våra barn och ungdomar. Denna debatt har inte minst kommit till stånd på grund av videons alltmer framträdande plats i våra hem. Kommersialismen ordnar nu så att vi inte ens behöver gå hemifrån för att på ett enkelt sätt se våld, rasfördomar, könsroller grassera-vi kan beställa dem i hemmet. Många vuxna klagar över barns dåliga uppförande, över svordomar, grov jargong, råa tilltag, samvetslös mobbing, stora penningbegär, skolleda, modeslaveri och annat. Lärare och skolledare hävdar att eleverna i ofta är skoltrötta och känner skolleda, är okoncentrerade och oroliga, skolkar, uppträder aggressivt och provocerande. De har en destruktiv inställning, och vandaliseringen på skolorna är omfattande. Man kan också, dessvärre, konstatera att många barn när de går ut är funktionella analfabeter, dvs. läser sämre än medeleleven i åk 3. Detta betyder att eleven lärt sig läsa på lågstadiet men har inte vidareutvecklat denna förmåga. Det finns barn som har svårt att följa raderna i en bok. Blicken irrar upp och ner, höger-vänster. Förklaringen till detta fenomen är lika enkel som skrämmande. Läskunnigheten har underhållits och tränats i serietidningaren fras, en pratbubbla, litet text, höger, vänster, upp och ned. Serierna har alltid färdiga bilder. Barnets kreativa del av hjärnan får aldrig göra egna bilder, serierna tar bort fantasin. I bilden man gör själv blir häxan så ful man orkar med, i bilden i serien bestämmer någon annan fulheten. Vi har ett massivt utbud av serier, pocketböcker, våldsfilmer och tidningar. Kioskerna vimlar av dem, varuhusen och bensinstationerna likaså. Alla tänkbara säljställen vimlar av tuffa, lystna handledningar i konsten att knäcka och döda människor på ett underhållande sätt; krossa strupar, splittra ansikten, köra kniven i munnen, sticka ut ögonen, slakta med motorsåg. De kommersiella krafterna inskolar våra barn i människoförakt; våld, sadism, könsfördomar, rasfördomar. Hur utvecklas dessa krafter? såg timmar och eller /år. 1981 går det mot eller /år. Detta kan jämföras med 770 40-minuterslektioner/år som skolan förmedlar. är barnen fortfarande största tittargruppen. I ser 3-8-åringar timmar/dygn; motsvarande grupp i är /dygn. I finns det särskilda kliniker för TV-skadade barn - är på väg dit? Vilken kraft, familj, samhälle eller ideella organisationer förmår att ge motbilder? Vilken kraft, familj, samhälle eller ideella organisationer förmår att konkurrera med de 800 000 serietidningar som säljs - till ett värde/kostnad av 100 milj. kr. Svaret är enkelt. Maktlösheten sprider sig i familj, samhälle och ideella organisationer, och i passivitetens anda frodas de ickeönskvärda krafterna ytterligare, förstärker främlingskapet, otryggheten, våldet och fördomarna. Vi har i en officiell kulturpolitik som talar vackert om hur barn skall få utveckla sina resurser så att de kan bli starka och fria människor som kan förbättra världen. Vi har en verklighet som skapar rädda, destruktiva och skadade barn. Vi har en barnkultur som har en marknad där vi ser barn som konsumenter, som man genom falskt insmickrande produkter lurar av en massa pengar, allt medan man lurar på dem en massa tankar - en massa tankar som låser dem i sin värld och hindrar dem från att utveckla sina mänskliga resurser. Hur påverkar allt detta barnen som barn och hur påverkas barnen som vuxna? En samlad redovisning över forskning inom detta område alternativt en utredning som klarlägger och belyser ovanstående frågor anser vi vara ett första steg mot ett senare åtgärdsprogram emot skräpkultur. Med anledning av ovanstående hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av dels en samlad redovisning av den forskning som redan gjorts när det gäller den kommersiella kulturens inverkan på barn, dels en utredning som får i uppdrag att utarbeta ett åtgärdsprogram mot skräpkultur. () ()