mot · G502588 · 1982-01-20 00:00:00 — 1981/82 588-593 m. fl. Fortsatt utbyggnad av den temaorienterade forskningen Vid i saknades fram till en forskningsorganisation inom den filosofiska fakulteten, som har utbildning inom områden som vid andra universitet bildar tre fakulteter, humanistisk, samhällsvetenskaplig och naturvetenskaplig. bedrev forskning och forskarutbildning endast inom medicin och teknik. Detta var en brist som var påtaglig och besvärande ur många aspekter. börjar det också bli en allmänt accepterad tanke att teknisk och naturvetenskaplig forskning måste kompletteras med humanvetenskaplig. Ett sådant synsätt finns också i årets budgetproposition, t. ex. i det avsnitt som behandlar datavetenskaplig utbildning och forskning. tog tidigt upp frågan ur den grundläggande utbildningens synpunkt och hävdade - kanske tidigare och med större kraft än andra - att en grundläggande högskoleutbildning måste stå i nära kontakt med en aktuell och levande forskning, annars kan den stelna och bli föråldrad. och högskolor har senare understrukit vad i framhöll första hälft. Statsmakterna har också hörsammat synpunkterna. Betydande belopp anslås nu till att ge universitetslektorerna tillfälle att forska och till forskningsanknytning för högskolor och utbildningar utan fasta basresurser för forskning. nöjde sig emellertid inte med att klaga över brister i sin organisation. Frågan om en forskningsorganisation angreps från nya och friska utgångspunkter. I stället för en konventionell forskningsorganisation valde man en ny modell, inspirerad både av utländska förebilder och av en analys av orsakerna till den sektoriella forskningens expansion i . Man föreslog en organisation som skulle vara öppen och lyhörd för samhällets behov av forskning och forskarutbildning inom nya områden. Den temaorienterade forskningen har för statsmakterna och för ett nytt universitet vissa bestämda fördelar: den medger att resurserna kan samlas till några huvudområden, teman, som dessa kan ge tillfälle till forskningsanknytning för såväl humanistisk och samhällsvetenskaplig som naturvetenskaplig utbildning, liksom också för vissa vårdutbildningar. Den temaorienterade forskningen kan således ge den filosofiska utbildningen forskningsanknytning till en väsentligt lägre kostnad än en traditionell forskningsorganisation med dennas starka specialisering. Den viktigaste fördelen med den temaorienterade forskningen är emellertid att den tar upp nya och viktiga problemområden. Det är t. ex. uppenbart att temat Teknik och social förändring ligger i centrum för en svår, alltmer uppmärksammad 1 1981/82. Tekniken, som på gott och ont förändrar människors levnadsvillkor och samhällets utvecklingsriktning, har blivit en av de starkast pådrivande faktorerna . Liknande omdömen kan fällas om de övriga av inrättade tre temana. Detta har understrukits med visst eftertryck i forskningsrådsnämndens . Regeringen gav nämnden uppdraget att bl. a. lämna förslag på forskningsområden som med hänsyn till samhällets och forskningens behov bör prioriteras. Nämnden pekar ut fyra områden inom vilka tillväxt av forskningen är angelägen och genomförbar. Dessa är närmast identiska med två av temana (Teknik och social förändring samt Hälso- och sjukvården i samhället) eller omfattar de centrala delarna av de två andra temana (Kommunikation samt Vatten i natur och samhälle). Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har i sina senaste anslagsframställningar sagt, att den temaorienterade forskningen i är det mest framträdande exemplet på nyorientering inom forskningen i . Den inledda utbyggnaden bör enligt UHÄ:s mening fullföljas med kraft. Stora krav på flexibilitet måste ställas på den temaorienterade forskningen och forskarutbildningen. Denna bör successivt utvecklas i ett samspel mellan lokala och centrala organ. måste därför, enligt UHÄ, ha resurser så att gästforskare och annan kompetens för begränsade perioder kan knytas till temana. I inledningsskedet är det särskilt viktigt att temana får stöd och stimulans genom att forskare från andra högskolor temporärt deltar i verksamheten. UHÄ framhåller dessutom: Verksamhetens nuvarande omfattning är endast en tiondel eller mindre av vad som anslås till motsvarande filosofiska fakulteter inom en traditionell universitetsorganisation. De fyra teman som enligt statsmaktsbeslut skall finnas är vidare valda i uttryckligt syfte att täcka breda och dessutom i hög grad tvärvetenskapliga forskningsfält. Utan betydande resurstillskott blir verksamheten av så begränsad omfattning att dess syften inte kommer att kunna uppnås, och en omprövning av statsmakternas principbeslut aktualiseras. Med hänsyn till att någon sådan omprövning på intet sätt i officiella sammanhang förts fram utan tvärtom temaforskningens värde betonats i policyuttalanden från bl. a. regering och riksdag, utgår UHÄ från att utbyggnaden av temaverksamheten skall fullföljas enligt den reviderade plan UHÄ nu presenterar. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett tillskott som med ca 1 milj. kr. understiger UHÄ:s förslag. Den föreslagna e. o. tjänsten som professor inom temat Vatten i natur och samhälle skjuts . Många och starka skäl talar för att utbyggnaden skall fullföljas enligt UHÄ:s förslag. Några skäl har redan anförts: den grundläggande utbildningen i regionen har för sin forskningsanknytning behov av en basorganisation, temana tar upp viktiga och försummade forskningsområden. Ett annat skäl är att tema är en principiell nyhet i den svenska Temana skall enligt statsmakternas direktiv åstadkomma goda betingelser för en tvärvetenskaplig forskning, som skall bedrivas utifrån ett helhetsperspektiv på det givna problemområdet. Skall forskningen kunna bli tvärvetenskaplig och bedrivas från ett helhetsperspektiv - och komplettera det inom forskningen gängse specialistperspektivet måste varje tema ha en god bredd och basresurser som inte är alltför blygsamma. I annat fall blir det problemfält ett tema kan angripa med naturnödvändighet tämligen begränsat. En planmässig utbyggnad är nödvändig; risken med en i tiden utdragen process är att temanas inriktning alltför mycket kommer att präglas av innehavarna av de första tjänsterna. Den avsedda tvärvetenskapliga bredden kan därmed, måhända permanent, äventyras och rekryteringen av yngre forskare bli ensidig och ofullständig. Den temaorienterade forskningen får om utbyggnaden drar ut ingen reell chans att utveckla sin särart. Att tala om tema som en forskningsorganisatorisk nyhet blir i så fall bara tomma ord. För i är det av vital betydelse att nu få veta statsmakternas syften och ambitioner med den temaorienterade forskningen. Annars blir en rationell planering av forskningen och utbildningen omöjlig. kan få svårt att rekrytera framstående forskare. Dessa kommer, vilket är förståeligt, att känna sig osäkra på vilka resurser som de kommer att förfoga över vid tema och föredrar därför att stanna kvar i en traditionell forskningsorganisation. Den temaorienterade forskningen har redan, trots den korta tid den arbetat och de blygsamma resurser den förfogar över, rönt stor uppmärksamhet och stort intresse både i och utomlands. Samarbetsprojekt och forskningsinstitutioner i i-land och u-land har diskuterats. Forskningssamarbete har inletts med bl. a. och byggforskningsrådet. Ett stort antal studerande har anmält sig till forskarutbildningen, dock har endast ett begränsat antal av dem kunnat antas. Det är enligt vår mening angeläget att får försäkringar om att den inledda satsningen skall fullföljas enligt . Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att beslutar om en fortsatt utbyggnad av den temaorienterade forskningen enligt för budgetåren 1983/84-1986/87. () () (vpk)