ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502543 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Ändrade villkor för rätt till halv sjukpenning Enligt lagen om allmän försäkring utgår sjukpenning vid sjukdom som förorsakar nedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. Detta tolkas nu så att rätt till sjukpenning inte föreligger då försäkrad utfört arbete i större omfattning än vad som motsvarar hälften av normal arbetstid. När försäkrad varit långvarigt sjukskriven kan återanpassningen till en normal arbetssituation vara förknippad med svårigheter av skilda slag, fysiska eller psykiska, problem med resor eller andra hinder. En lösning på dessa problem kunde vara att arbeta hel tid och vila . Återanpassningen till ett normalt arbetsliv måste anses så angelägen att det bör vara en fråga mellan den sjukskrivne och läkaren hur denna bäst kan ske. I de fall då fullt arbete kan anses vara en bra lösning bör detta också kunna tillåtas utan förlust av sjukpenning. Det kan vara nödvändigt att efter en längre tids sjukskrivning pröva sig fram. Undertecknade motionärer anser därför att om någon av praktiska eller andra skäl arbetar och är sjukskriven bör halv sjukpenning kunna utgå som omfattas av halv sjukpenning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av lagen om allmän försäkring så att försäkrad är berättigad till halv sjukpenning för i den period halv sjukpenning är angiven på läkarintyg, även dag då arbete av vissa skäl utförts mer än och kompenserats med ledighet annan dag. () () BO () () () () ()
mot · G502544 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Befrielse i vissa fall från patientavgiften enligt tandvårdstaxan Av beloppen i tandvårdstaxan betalar patienten och försäkringen i regel hälften vardera. betalar genom tandvårdsersättning och återstoden betalas av den försäkrade genom patientavgift. Utförs omfattande protetisk konstruktion som ett led i behandling av medfödd eller förvärvad ansikts- eller käkmissbildning, betalar hela arvodet för denna åtgärd, om vården meddelats av tandläkare vid käkcentral, odontologisk fakultet, tandsjukvårdscentral eller poliklinik för specialisttandvård eller, efter hänvisning av tandläkare som nämnts, av annan tandläkare som är ansluten till tandvårdsförsäkringen. Patient, som av sjukdom eller för att behandling av sjukdom skall kunna utföras tvingas att avlägsna tänderna eller så stort antal tänder att protes måste anskaffas, får själv betala patientavgiften. En sådan patient har då ofta varit drabbad av svår och långvarig sjukdom varför han i rättvisans namn borde vara jämförbar med dem som enligt tandvårdstaxan erhåller ersättning även för patientavgiften. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en sådan översyn av tandvårdstaxan att även patienter, som på grund av sjukdom eller för att kunna behandla svårare sjukdom måste avlägsna tänderna, erhåller befrielse från patientavgiften. () () () () BO () ()
mot · G502548 · 1982-01-21 00:00:00 — för inskrivna i hem för vård och boende För intagning vid de dåvarande vårdanstalterna gällde (före 1982-01-01) nykterhetsvårdslagen. I och med tillkomsten av LVM (lagen om vård av missbrukare i vissa fall) och (SOL) socialtjänstlagen har vissa oacceptabla konsekvenser uppstått. Om t. ex. en vid hemmet inskriven vårdtagare - tvångsinskriven eller frivilligt inskriven - lämnade institutionen illegalt och avvek till närbelägen tätort för att skaffa sig rusgivande medel (oftast alkohol) kunde han - om han efter uppmaning ej frivilligt återvände till institutionen - tvångsvis återföras för att fortsätta den nödvändiga vårdvistelsen. Samma förfaringssätt kan vid behov även i fortsättningen användas när det gäller den som är intagen enligt LVM efter beslut av länsrätten. Däremot finns ej längre motsvarande möjlighet när det gäller frivillig vårdtagare, som är inskriven vid hemmet enligt SoL, vars tillämpning bl. a. innebär att inget som helst tvång får användas (Rätten till bistånd, mitt på s. 19). Konsekvensen är att olika regler måste användas för olika vårdtagare vid hemmet. Inte i något avseende kan ett sådant förhållande vara till gagn för vårdtagarna. För personalen ter sig situationen helt orimlig. bör en regel komma till stånd som ger möjlighet för hem för vård och boende att använda samma ordningsföreskrifter för samtliga inskrivna i nämnda avseende. Med anledning av vad som sålunda anförts hemställs att beslutar om sådana bestämmelser att hem för vård och boende kan använda samma ordningsföreskrifter för samtliga inskrivna.
mot · G502549 · 1982-01-20 00:00:00 — Förberedelser inom förskolans ram inför skolstart Förskolans uppgift är att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barnen. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, fritidshem, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet. Enligt socialtjänstlagens (förut barnomsorgslagen) 5 § är kommun skyldig att anvisa barn, kyrkobokförda i kommunen eller som stadigvarande vistas där, plats i förskola fr. o. m. höstterminen det år då barnet fyller . Syftet med 5 § är givetvis bl. a. att säkra en gruppverksamhet med pedagogisk träning inför skolstarten. är många av våra sexåringar placerade i daghem eller i familjedaghem. Grupperna inom daghemmet är ofta orgaiserade i s. k. syskongrupper, dvs. barn i åldrar varierande från ända upp till i samma grupp. På sina håll tenderar alltså deltidsförskolan att helt uppslukas av daghemsverksamheten, vilket är olyckligt med hänsyn till sexåringarnas behov av ålderssamordnad gruppverksamhet inför skolstarten. Möjlighet finns emellertid att åtminstone inom de större daghemmen ordna en gemensam gruppverksamhet för fem-sex-åringarna. I de mindre daghemmen och i familjedaghemmen kan det vara svårare. Det är dock önskvärt att kommunerna görs uppmärksamma på det behov som barnen har i detta hänseende särskilt året före skolstart och att de uppmanas att sträva efter en samordning under ifrågavarande år. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att kommunerna vid planeringen av barnomsorgen bör sträva efter en samlad pedagogisk gruppverksamhet för barn som förberedelse inför skolan. () ()
mot · G502550 · 1982-01-20 00:00:00 — Det svenska dricksvattnet renas i huvudsak med klor, detsamma gäller också vattnet i våra simbassänger och annat vatten som har krav på sig att vara rent från bakterier. Totalt användes 1979 i för detta ändamål ca klor. Klor är ett gift och kan därmed också framkalla icke önskade biverkningar. Av den anledningen vore det önskvärt att hitta andra metoder för vattnets rening, metoder som inte innebär risker av detta slag. Det finns andra metoder, om än mindre kända; en sådan metod är att med ultraviolett ljus rena vattnet. Fördelarna med Ultravioletta strålar ligger i att desinfektionen sker utan några som helst tillsatser, smakförändringar, är luktfri och utan korrosionsangrepp på rörsystem och liknande. Användningsområdet är i första hand att rena dricksvatten och vatten som används i livsmedelsindustrin. Om de uppgifter som går att få fram om den Ultravioletta bestrålningen av vatten är riktiga, så skulle man i dessa sammanhang få ett renare och bättre vatten än om man använde klor. ultraviolett strålning kan jämföras med att man kokar vatten, men energiåtgången är mycket mindre än vid kokning. Fördelen framför klorering är utöver det att man inte tillsätter några kemikalier att de ultravioletta strålarna också tar död på virus. När det gäller användning av klor finns det normer för användandet, det finns också anvisningar som har gett ut. Innan användandet av ultraviolett strålning av vatten kommer till någon större användning måste det till normer och föreskrifter, så att användarna har möjlighet att bilda sig en uppfattning om systemet och också kontrollera att det har den funktion som utlovas. Metoden med ultraviolett strålning fungerar så att vattnet som passerar genom en behållare bestrålas med ultraviolett ljus av våglängden . Denna bestrålning skall ske under en viss minsta tid och styrka. Betydelsefullt är då det ultravioletta ljusets effekt och flödeshastigheten på vattnet. eller annan myndighet bör ges i uppdrag att utarbeta råd och anvisningar för anläggningar som använder ultraviolett ljus för att rena vatten. Man bör också utfärda normer som infattar vilka material som kan användas, kontroll av anläggningens funktion och kontroll av att den ger ett vatten som är bakteriologiskt godtagbart. Den ultravioletta bestrålningen kan också användas för att rena vattnet i våra avloppsreningsverk. För detta krävs inte samma kontroll som för framställning av färskvatten, men också detta område bör uppmärksammas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om rening av dricksvatten.
mot · G502551 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:551 Beredskapsplaneringen av den kommunala Den nya socialtjänstlagen innebär en ökad självständighet för kommunerna att planera de sociala insatserna efter de lokala behoven. Den centrala styrningen minskar. Detta innebär å andra sidan ett ökat planeringsansvar för kommunerna. Organisationen bör t. ex. också förberedas för sina uppgifter under kris- och krigstillstånd. För sjukvården finns en tämligen detaljerad planering av insatserna i krig, och för täckning av de ökade personalinsatser som kan komma att krävas har man sörjt genom den tjänsteplikt som sjukvårdspersonal har. Den utbildade sjukvårdspersonalen är till stor del kvinnor och en betydande del är endast delvis eller inte alls yrkesverksam. Här finns alltså betydande reserver, dels genom utökning av tjänstgöringstid, dels genom mobilisering av icke yrkesverksamma personer. En stor del av den delvis eller inte alls yrkesverksamma kvinnliga sjukvårdspersonalen är upptagen av andra vårduppgifter såsom omsorg om egna små barn eller vård av äldre anhöriga. I en krigssituation kommer därför kraven på den kommunala vad gäller barnomsorg och äldreomsorg att öka starkt, inte bara genom att anhöriga vårdgivare inkallas till andra uppgifter, utan också genom att personer som i normala fall vårdas inom sjukvården kan komma att utrymmas och överföras på primärkommunalt vårdansvar. Erfarenheter från andra länder under inte minst visar att barn såvitt möjligt inte permanent bör skiljas från sina föräldrar. En väl strukturerad beredskapsplan för barnomsorg i närheten av stora arbetsplatser, inte minst inom vården, liksom en beredskap för ökat utnyttjande av vårdkapacitet på ålderdomshem och sjukhem är nödvändig. Sådan planering saknas eller är bristfällig inom många kommuner. Lokalfrågor kan säkerligen lösas. Enbart ett ökat utnyttjande av befintliga vårdinstitutioner och lokaler kan fylla stora behov. Betydligt allvarligare kan situationen bli på personalsidan. Det bör övervägas på vilket sätt - i samråd med sjukvårdshuvudmän och primärkommunal socialtjänst - beredskap för uppgifter i krig skall planeras. Man bör också utreda om inte tjänsteplikt för socialtjänstpersonal och eventuellt andra personer med lämplig vårdutbildning eller erfarenhet inom skall övervägas i analogi med den tjänsteplikt som gäller för sjukvårdspersonal. Utredningen om sjukvården i krig eller annan lämplig instans bör få i uppdrag att överväga frågan om kommunernas beredskapsplaner för i krig samt frågan om tjänsteplikt för personal inom . Med anledning av vad ovan anförts hemställer jag att hos regeringen anhåller om åtgärder i syfte att närmare klargöra formerna för beredskapsplanering för den kommunala samt frågan om tjänsteplikt för socialt j änstpersonal.
mot · G502552 · 1982-01-20 00:00:00 — Ersättning till kommun för särskilda kostnader till följd av den assyriska/syrianska invandringen behandlade tre motioner (vpk), (s), (c och fp) om ersättning till kommun för de särskilda kostnader kommunen har till följd av den assyriska/syrianska invandringen. avslog vpkmotionen om ett riksdagsuttalande om ett anslag på 9 milj. kr. för /82, men beslutade om tillsättande av en arbetsgrupp, som förutsattes komma med förslag som skulle ge rättvisa åt kommun. Emellertid har arbetsgruppens förslag inte följts av regeringen/budgetdepartementet som meddelat att kommun bara får 5 milj. kr. för att täcka kostnader för invandringen, trots att tidigare använda normer borde ha inneburit ca 22 milj. kr. Det förefaller som om man från regeringens sida helt enkelt struntat i det material den särskilda utredningsgruppen presenterat en utredning där fyra departements budgetsekreterare och kommuns stadsdirektör ingått. Regeringens ställningstagande har inneburit att kommun får en utgiftsökning på ca 17 milj. kr. och att kommunen själv får stå för nästan hela merkostnaden för den stora invandringen av assyrier/syrianer. Staten har tidigare gått in och betalat kommunens extrakostnader men vältrar nu över ansvaret på kommunen och dess invånare. De ca 17 miljonerna gäller alltså extra statligt bidrag för skolkostnader och sociala kostnader . Farhågorna som framfördes från vpk i riksdagsdebatten om att en utredning och utvärdering genom en arbetsgrupp ändå inte skulle garantera kommun de pengar de haft anledning att räkna med har dess värre besannats. måste en omprövning ske som utmynnar i beslut som innebär att kommun för de extraordinära kostnader som varit och är förenade med den assyriska/syrianska invandringens stora omfattning och speciella karaktär även i fortsättningen erhåller statligt stöd och i samma omfattning som . Detta innebär då också attea 17 milj. kr. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statlig ersättning till kommun för särskilda kostnader till följd av den assyriska/syrianska invandringen.
mot · G502554 · 1982-01-20 00:00:00 — Vitrektomi - operation i ögats glaskropp - har blivit svårt synskadades och blinda diabetikers sista hopp. I var artiklar införda i vilka berättades om två kvinnor som varit blinda i två resp. . Efter dessa operationer av ögats glaskropp, som utförts i på och i , har båda fått sin syn tillbaka och är tillbaka i arbete. Utom det oerhört betydelsefulla och värdefulla för varje människa som varit blind att får synen tillbaka finns det också många andra positiva effekter. Att kunna få ett arbete och försörja sig själv, att göra en viktig insats i arbets- och samhällslivet är en både personlig och samhällelig vinst. Tyvärr räcker resurserna inom ögonsjukvården inte till för att alla de som behöver opereras skall få genomgå behandling . Många åker till , enligt de uppgifter tidningen förmedlar, för att där kunna bli opererade och då för stora kostnader. Om våra resurser, specialapparater och utbildade läkare ej räcker till för denna viktiga verksamhet är det av både humanitära och samhällsekonomiska skäl nödvändigt att och tillsammans med sjukvårdshuvudmännen gör en insats inom detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ett åtgärdsprogram för ögonskadade diabetiker i enlighet med motionens syften. () ()
mot · G502555 · 1982-01-20 00:00:00 — 1981/82 555-563 m. fl. Fördelningen av anslag till upplysningsverksamhet mot narkotikasmuggling Den narkotikapolitik som förts i har inte kunnat stoppa eller ens hindra en ökning av narkotikamissbruket i landet. har missbruket ökat katastrofalt. Missbrukarna försörjer en brottslighet som omsätter många miljardbelopp. Stora ungdomsgrupper i riskerar att komma i kontakt med droger som kan leda dem in i ett beroendetillstånd, vilket de har ytterst svårt att komma ur. Samhället och ansvariga politiker på alla nivåer har skyldighet att pröva nya vägar för att lösa detta allvarliga problem. Det måste bli något av en folkrörelse mot narkotikan bildades RNS = och dess målsättning är att arbeta för ett samhälle som är fritt från narkotika. Förbundets medlemsantal är nu 4 700 och man arbetar företrädesvis med upplysningsverksamhet. Ett principprogram är antaget och där lägger man upp en strategi för bekämpandet av narkotikamissbruket i . Föreningen utger en tidning samt ordnar offentliga möten och föreläsningar. anordnades 30 offentliga möten och 200 föreläsningar över hela landet. Ett studiematerial om drogmissbruk baserat på professor bok av alkohol, narkotika och frihet har utarbetats. Inga statliga anslag utgår till verksamheten utan denna finansieras i huvudsak genom medlemsavgifter och frivilliga bidrag. Eftersom alla krafter och nya initiativ bör tillvaratas för att angripa missbruket av narkotika är det rimligt att också RNS får del av de anslag som utgår för upplysningsverksamhet och insatser mot narkotikan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att inom givna ramar RNS får del av de anslag som utgår för narkotikabekämpning. () () 1 1981/82.
mot · G502557 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Vid behandlingen av förslaget om ny semesterlag (1977:480) uttalade att vissa frågor borde bli föremål för ytterligare utredning. tillsatte också regeringen en ny semesterkommitté (A 1977:02) med uppgift att utreda former för fondsystem som skulle möjliggöra för anställd att bibehålla sparad semester vid byte av arbetsgivare. Kommittén skulle bl. a. också överväga frågor om semesterlön vid olika typer av frånvaro samt följa tillämpningen av semesterlagen. Under hänvisning till att det ekonomiska läget gör det nödvändigt att iaktta stor återhållsamhet med kostnadskrävande reformer har regeringen beslutat lägga ned kommittén. Socialdemokraterna finner att regeringens beslut om nedläggning står i direkt strid med tidigare ställningstagande och föreslår att kommitténs arbete omgående återupptas enligt tidigare utfärdade direktiv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av vissa frågor på semesterrättens område. () () () () () () () () () () ()
mot · G502558 · 1982-01-21 00:00:00 — Bidragsförskott utgår till vårdnadshavare, som har barn och där den underhållsskyldige föräldern inte betalar underhållsbidrag, som motsvarar eller överstiger bidragsförskottet. Bidragsförskottet utgör f. n. av basbeloppet (.) och utgår med . Bidragsförskottet är inte skattepliktigt och ej behovsprövat, vilket ibland leder till oacceptabla konsekvenser om man jämför med andra barnfamiljers ekonomiska situation. En kvinna har vårdnaden om två barn, . Både kvinnan och barnen arbetar. Kvinnan har en årsinkomst på . och barnen 42 000 resp. . Trots detta erhåller vårdnadshavaren . Bidragsförskottet upphör ju inte förrän barnen fyllt , oaktat behov finns eller inte. I det här relaterade fallet kan den underhållsskyldige också bli befriad från sin underhållsplikt med hänsyn till att barnen är självständiga. Men bidragsförskottet fortsätter att utgå. Två makar med inkomst på 150 000 resp. . överenskommer om ett underhållsbidrag på . De har ett barn, en son som är och som har en årlig egen inkomst på . Trots de båda makarnas vardera höga inkomst och barnets egen måste utge utfyllnadsbidrag om . Den frånskilda trebamsmamman flyttar samman med en likaledes frånskild tvåbarnspappa. De fem barnen är mellan . Båda föräldrarna arbetar heltid och har inkomster på 7 000 resp. . Bidragsförskottet ger ca . Man kan roa sig med att jämföra med en annan fembarnsfamilj, där de gifta, sammanboende föräldrarna har fem gemensamma barn. För att få en nettolöneökning motsvarande de . vardera, som familjen i exempel 3 får, måste kvinnan och mannen öka sina bruttoinkomster till ca . , vilket väl nästan är en orimlighet. Bidragsförskotten har varit föremål för många utredningar och diskussioner och vissa ändringar har skett efter hand. Ovanstående exempel torde dock visa att ytterligare reformering bör ske. Det framstår som helt klart att bidragsförskottet måste finnas. Systemet bör dock utformas så rättvist som möjligt. Ett rättvisare bidragsförskottssystem kan uppnås på flera sätt: a) Inkomstprövning - antingen helt eller med en låg, fast del i botten. Sammanboendes inkomst skall i detta fall givetvis medräknas. - Nackdelen med ett sådant system är administrationskostnaderna. b) Behovsprövning på så sätt att förmån ej skall kunna utges där barnen är självförsörjande. c) Ett effektivt uppföljningssystem och adekvatare påföljdssystem vid missbruk eller missbruksförsök. d) Kombination med en reduktionsfaktor i likhet med exempelvis vid barnpensionen. e) Skattebeläggning. Med tanke på landets kärva ekonomi, men framför allt av rättviseskäl, anser vi att en reformering bör ske vad gäller tillämpningen av Lagen om bidragsförskott. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamma förslag till åtgärder i syfte att åstadkomma ett rättvisare bidragsförskottssystem med sikte på att i första hand ge hjälp till barnfamiljer, som har störst behov av samhällets ekonomiska stöd.
mot · G502559 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:559 Förbud mot användning av amalgam, m. m. Oral galvanism, som är ett elektrokemiskt fenomen i munhålan, har enligt medicinsk expertis givit upphov till många svåra, ofta invalidiserande sjukdomstillstånd både lokalt i munhålan och i andra delar av kroppen. Oral galvanism har länge varit känd men har blivit allt vanligare . Den förknippas med användningen av metalliska tandfyllningar/ersättningar. Amalgam och guldregleringar går enligt vetenskapen inte ihop. Amalgam, som är en legering av silver, kvicksilver och tenn, kan ge upphov till en långsam kvicksilverförgiftning i kroppen. I den pågående debatten betecknas detta som den största giftskandalen någonsin i . Enligt flera forskare, bl. a vid vid , bör man förbjuda all användning av guldmaterial i tänder om risk finns för kontakt med amalgam. Man bör också med det snaraste finna giftfria ersättningsmaterial för amalgam. bör få i uppdrag att dels pröva förbud av amalgam, dels intensifiera forskningen av tandlagningsmaterial. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder i enlighet med vad som i motionen anförts angående tandlagningsmaterial.
mot · G502560 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:560 Bidragsförskott till ensamstående adoptivförälder Föräldrar som är ensamstående erhåller bidragsförskott eller underhållsbidrag för sina barn. Bidragsförskottet är f. n. /månad (skall höjas till /månad). Det finns emellertid ca 250-300 ensamstående föräldrar som står helt utanför denna bidragsform. Det är de ensamstående föräldrar, som valt att adoptera barn. En framlagd undersökning, den s. k. , har visat, att ensamstående biologiska föräldrar har en mycket begränsad ekonomisk standard, trots att dessa har bidragsförskott eller underhållsbidrag. Flertalet ensamstående adoptivföräldrar har en ännu sämre ekonomisk situation vilket drabbar barnen. Skatte- och bostadsbidragsregler medför att skillnaderna i levnadsstandard mellan biologiska ensamstående föräldrar och ensamstående adoptivföräldrar blir mycket stora. En adoptivmoder måste ha en bruttoinkomst på /år för att få samma ekonomiska standard som en biologisk moder med en bruttoinkomst på /år. Som framgår av exemplet har ensamstående adoptivföräldrar därför ytterst sällan möjlighet att utnyttja rätten till sex timmars arbetsdag eller möjlighet att åka bort på semester m. m. De avgifts- och bidragsregler - exempelvis daghemsavgifter och bostadsbidrag - som finns i vårt samhälle utgår också från att alla ensamstående föräldrar har bidragsförskott eller underhållsbidrag. Det är ett jämlikhetskrav, att alla barn som växer upp i skall tillförsäkras samma sociala förmåner. Eftersom adoptivbarn till ensamstående föräldrar är så ringa till antalet, rör det sig endast om en höjning av det totala anslaget för bidragsförskott med . utgår bidragsförskott till biologiska mödrar även i de fall då fadern är okänd. Ensamstående adoptivföräldrar bör jämställas med denna grupp och en ersättningsform liknande bidragsförskottet bör inrättas för dem. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag angående ersättningsform till ensamstående adoptivförälder i enlighet med vad som sägs i motionen.