mot · G5021492 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Utredning om branschregister och etableringskontroll Samhället har en rad möjligheter att ingripa i och reglera det privata näringslivet. Principen om näringsfriheten förhindrar dock samhället att påverka företagens handlande. Mot bakgrund av problemen med etablering av icke seriösa företag, med mindre nogräknade entreprenadföretag, och med okynnesföretagande av skattetekniska skäl har en delvis ny syn på relationerna mellan samhället och företagen börjat tränga fram. Ett synsätt som innebär att samhället, som företrädare för de enskilda medborgarna, borde kunna sätta gränser för den fria etableringsrätten i den mån åtgärder i det syftet skyddar vitalare medborgarintressen än sådana som en fri etableringsrätt, vilken skadar de anställdas och de seriösa företagens intressen och fortlevnad. Principen om en helt fri etableringsrätt kan således i nuvarande läge inte upprätthållas. När väsentliga samhällsintressen kräver det bör en etablering kunna förhindras. Med utvecklingen har kraven på någon form av etableringskontroll blivit fler och starkare. Det finns flera skäl bakom dessa krav. Ett viktigt sådant är samhällets behov av inkomster genom beskattning. Den snabbt ökande etableringen av icke seriösa företag motverkar i olika avseenden det målet. har antalet enpersonsföretag ökat markant. I rapporten - omfattning och ekonomiska konsekvenser från Arbetslivscentrum anses att dessa företags andel av det totala antalet företag ökat från till . fanns 169 000 enpersonsföretag. Det innebär att var nästan hälften av alla företagen i landet enpersonsföretag. av samtliga i yrket förvärvsarbetande är speciellt markerat inom några yrken och branscher. Det gäller t. ex. frisörbranschen, åkeribranschen, fastighetsförvaltning, stora delar av städbranschen och olika delar av byggnadsindustrin, t. ex. målerifirmor, inom bilbranschen t. ex. bilverkstäder och inom hotell- och restaurangnäringen. Den stora av icke seriösa företag innebär också ett hot mot den seriösa företagsamheten. och enskilda näringsidkare bedriver dock sin verksamhet i seriösa former. Inom de fackliga organisationerna reses krav på införande av branschregister och etableringskontroll. För de anställda i många av de icke seriösa, mindre företagen innebär anställningen ofta otrygghet. I flera fall slarvar företagen med inbetalning av bl. a. skatter och sociala avgifter. Så t. ex. får endast 50 av 1 000 företag inom städbranschen bli medlemmar i en arbetsgivarorganisation, därför att dessa företag inte bedöms kunna följa gällande avtal och lagar på arbetsmarknaden. I diskussionen om etableringskontroll finns det anledning att ställa en rad frågor: - Vilka kriterier skall ställas upp för att en ansökan om etablering skall beviljas? - Vilka krav skall uppfyllas av företagen för att etableringen skall beviljas? Vilka krav på utbildning skall ställas? Det bör övervägas om ett garantibelopp skall erläggas vid nyetableringar av företag. - Hur skall marknaden se ut för att ett nytt företag skall få etableras? - Vilket organ skall ge tillstånd till etablering? Skall tillståndsgivning ske lokalt eller regionalt? Hur skall detta organ vara sammansatt? - Hur skall företag som en gång etableras kunna kontrolleras, så att inte förutsättningar som i olika avseenden gällde vid etableringen förändras över tiden? Bör etableringstillstånd kunna dras in? - På vilket sätt bör etableringskontrollen utformas i olika branscher? - Hur skall kontakterna mellan icke seriösa företag och omgivningen kunna skäras av? Och vilken påföljd skall gälla för dem som anlitar icke seriösa företag? Frågor kring problemen måste ges en tillfredsställande lösning vid ett införande av branschregister och etableringskontroll. Därför bör en parlamentarisk utredning med starkt fackligt inflytande tillsättas. Denna utredning bör lämna förslag om branschregistrets och etableringskontrollens utformning. Som vi ser det är det nu mot bakgrund av de missförhållanden som råder absolut nödvändigt med en samlad översyn rörande rätten att etablera företag för alla berörda branscher. Därutöver måste myndigheters kontroll av företagen samordnas och effektiviseras och de fackliga organisationernas erfarenhet och kunskap om företagsamhetens villkor inom branschen tillvaratas. Dessa har ofta också en utomordentlig god kännedom om enskilda företagare. Naturligt är därför att innan beslut fattas den fackliga organisationen att yttra sig. Vid sidan av dessa åtgärder är det också väsentligt att branschregister upprättas i de mest utsatta branscherna. tillkomst och den tillsyn som skall bedriva kommer i viss mån att vara ett hjälpmedel för att komma till rätta med rådande missförhållanden. Dessa åtgärder kan dock inte anses tillräckliga. För att förebygga brott och andra missförhållanden i vissa branscher bör man därför pröva om inte särskilda branschregister vore ett effektivt medel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en parlamentarisk utredning för branschregister och införande av etableringskontroll. () () () () () () () () () () () () ()