mot · G502395 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. och har flammat upp som en av de mest akuta krishärdarna i världspolitiken . Allt oftare och med växande styrka har folkligt förankrade rörelser gjort uppror mot orättfärdiga samhällssystem som baserat sin maktutövning på militärdiktaturer och fåtalsvälden. Sandinisternas seger över Somozadiktaturen i var kulmen på dessa revolutionära och folkliga strävanden i området. I och fortsätter emellertid repressiva regimer att utöva ett terrorvälde, som också får starka återverkningar i resten av regionen. Genom maktskiftet i har den amerikanska politiken förändrats i en aggressivare riktning med udden riktad mot och , som det ekonomiska och militära biståndet till och trappats upp. Resultatet har blivit en blodspillan och ett lidande utan motstycke. Aldrig någonsin har så många människor terroriserats och dödats i som , aldrig har så många civila tvingats på flykt. Huvudansvaret för denna situation har klart och entydigt lagts på de härskande regimerna av kyrkliga och andra organisationer som engagerat sig till försvar av de mänskliga rättigheterna. Det säger sig självt att hjälpbehoven därför är ofantliga. Omvärldens biståndsbenägenhet har emellertid varit liten. Den politiska oron i har sin rot i de djupa sociala och ekonomiska problem som varit dessa nationers följeslagare. Ett extremt beroende av en eller ett par råvaror har gjort republikernas ekonomier till offer för världsmarknadsprisernas svängningar. Och alla försök att förändra ägandeförhållandena eller de ekonomiska villkoren i stort har mötts med häftigt motstånd från inhemska eliter och utländska kapitalintressen. Inkomstfördelningen är följaktligen djupt orättfärdig. av befolkning beräknas bo på landsbygden, ofta i utspridda byar utan el och vatten. Nära en tredjedel av denna befolkning saknar egen jord, medan ca hälften av regionens totala boendebefolkning försöker livnära sig på små och undermåliga jordlotter. Denna situation förstärker flykten till storstädernas slumområden. Majoriteten av befolkning äger av den odlingsbara jorden. Ett begränsat antal storgodsägare äger av all disponibel jord. Resultatet blir undernäring, hög barndödlighet och extrem fattigdom. som storgodsen exporterar hamburgerkött till , finns det på 1 1981/82. landsbygden många människor som kan räknas in i det stora och växande internationella hungerbältet på jorden. Mot denna bakgrund anser vi det motiverat och angeläget, att vi från svensk sida betydligt ökar våra insatser till de krafter som strävar efter ekonomisk och social rättvisa, nationellt oberoende och en framtid i frihet och demokrati. Vi föreslår därför i det följande både ökade länderinriktade insatser och ett väsentligt större humanitärt bistånd. Efter Reaganadministrationens beslut att avskära landet från amerikanskt bistånd och att motarbeta annat internationellt stöd, t. ex. via IDB, har det ekonomiska läget kraftigt försämrats och därigenom villkoren för den nationella återuppbyggnaden efter inbördeskrigets mänskliga och materiella förödelse. En särskilt försvårande omständighet är den stora bristen eller rent av avsaknaden av insatsvaror, i form av råvaror och halvfabrikat, till industrin. De flesta insatsvaror har tidigare importerats från . Flera fabriker har tvingats inställa produktionen till följd av råvarubrist, och om denna ej avhjälps hotar en stor arbetslöshet. har riktat en internationell vädjan om bistånd i denna fråga, också till . Vi föreslår därför en medelsram för det svenska biståndet 1982/83 på 75 milj. kr., vilket är 25 milj. kr. mer än enligt budgetpropositionen. Valen 1978 var en demokratisk milstolpe i landets historia. Den sittande regeringen har gjort betydande insatser för att förbättra levnadsvillkoren för folkflertalet och för att konsolidera demokratin. Vi yrkar därför på ett fortsatt bredare samarbete och föreslår att det svenska bidraget sätts till 20 milj. kr., vilket torde innebära en ökning med ca 8 milj. kr. i förhållande till regeringens planer. De skäl som socialdemokratin tidigare angivit för fortsatt stöd till ekonomiska och sociala utveckling och strävan till nationellt oberoende har efter den nya US A-administrationens politik med bl. a. skärpt blockad förstärkts. Vi menar därför att det bredare ekonomiska samarbetet bör omfatta totalt 20 milj. kr. Vi noterar att några smärre förmånliga krediter till tillstyrkts under /82. Vid sidan av annat bredare samarbete är detta en lämplig form för att inom den av oss angivna medelsramen främja utbytet med . Det politiska, sociala och ekonomiska förtrycket i har, som vi tidigare påpekat, fört med sig ett ständigt stigande antal förföljda och flyktingar. Till förtryckets mörkare sidor hör också det stora antalet föräldralösa barn. Regimerna i och brännmärks i en aktuell rapport från det oberoende i som de som begick de svåraste brotten mot de mänskliga rättigheterna på det västra halvklotet . Tillsammans var de två regimerna ansvariga för 21 000 civila människors död. I terrons spår lever hundratusentals flyktingar ett osäkert och nödfyllt liv. Flyktingströmmarna in i grannländerna bidrar till att ytterligare försämra dessas ekonomier. Det gäller framför allt , och . De nationella och internationella hjälporganen lider stor brist på medel för att ta sig an de väldiga behoven i . Även på andra håll i begås svåra brott mot de mänskliga rättigheterna särskilt i den s. k. södra konen. Det finns anledning att frukta att hjälpbehoven, som i främsta rummet är avsedda att lindra nöden men också att bidra till en långsiktig demokratisk utveckling, kommer att växa än mer. Regeringen har föreslagit att 50 milj. kr. anslås till humanitärt bistånd i . Men förklarar sig därutöver beredd att vid behov utnyttja katastrofposten för ytterligare insatser. Enligt vår mening finns det ingen anledning att dröja med besluten om ett kraftigt ökat bistånd för dessa ändamål. Vi föreslår därför att posten Humanitärt bistånd till beräknas till 100 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att medelsramen för bistånd till utöver regeringens förslag höjs med 25 milj. kr. för /83, 2. att beslutar att medelsramen för bredare samarbete med fastställs till 20 milj. kr. för /83, 3. att beslutar att medelsramen för bredare samarbete med fastställs till 20 milj. kr. för /83, 4. att beslutar att medelsramen för humanitärt bistånd till utöver regeringens förslag höjs med 50 milj. kr. till 100 milj. kr. för /83. () () () () () () () AXEL () () () () ()