mot · G5021666 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Som bekant är ränteläget rekordhögt f. n. Normalt ligger räntan på banklån eller liknande på . I och för sig är det begripligt att låneräntorna nu är höga. Inflationen är hög. Den realränta som återstår efter korrektion för inflationen är därför . Det höga ränteläget medför mycket stora olägenheter för både samhället, företag och enskilda personer. De höga räntekostnaderna får svåra konsekvenser för investeringar av alla slag. Detta gäller särskilt bostadssektorn och jordbruket men också industrin. Vid den dåliga lönsamhet som föreligger för många företag är det ofta omöjligt att uppnå en så hög avkastning av en investering, att företaget förmår betala de stora kapitalutgifter som följer av det höga ränteläget. Även mycket angelägna projekt kan härigenom stupa på de uppkommande likviditetsproblemen. I debatten brukar hävdas att även några få procents sänkning av räntan skulle kraftigt underlätta investeringarna. Inom jordbrukssektorn är svårigheterna framträdande för nytillträdande lantbrukare. För att i någon mån lätta bördorna för sådana företagare har tillskapats möjligheter till särskilt räntestöd och lån med uppskjuten ränta i vissa fall. Trots detta är ränteutgifterna för de nya lantbrukarna så höga, att många inte klarar betalningarna utan riskerar att gå i konkurs. För att uppnå godtagbar lönsamhet för dessa företag och ett rimligt konsumtionsutrymme för deras innehavare måste vidare priset på jordbruksprodukterna sättas högre än annars och högre än vad som erfordras för äldre lantbrukare med nedamorterade lån. Inom bostadssektorn medför det höga ränteläget stora svårigheter för både bostadsföretagen, hyresgästerna, villaägarna och stat och kommun. För de småhusägare som köpt sina hus , och som saknar eller endast har små statliga lån, är situationen särskilt svår. Lånebeloppen är i dessa fall ofta . Den utväg för att uppnå den nödvändiga minskningen av ränteutgifterna som föreslagits av bör undersökas närmare. Den föreslagna låneformen, partiellt reala lån, innebär i korthet att en del av den nuvarande höga räntan byts ut mot en begränsad skulduppskrivning för att uppnå oförändrat resultat efter skatt. Vid marginalskatt skulle på så sätt exempelvis av räntan kunna ersättas i form av skulduppskrivning. kopplad till inflationen. Vid exempelvis inflation skulle skulduppskrivningen i det angivna fallet vara hälften av inflationen. ränta och en skulduppskrivning med hälften av inflationen skulle sålunda vid inflation leda till samma resultat efter skatt som en ränta på . Det synes alltså möjligt att med en begränsad skulduppskrivning uppnå en väsentlig sänkning av utgiftsräntorna. Låneformen avses utgöra ett komplement till nuvarande låneformer och kunna användas vid byggande av flerbostadshus och småhus och vid förvärv av äldre småhus samt vid investeringar inom jordbruket och industrin. En indirekt följd av låneformen blir också att räntebidragen till flerbostadshus och småhus minskat kraftigt liksom skattebortfallet genom underskottsavdragen. Verkningarna blir därigenom mycket goda för staten och kommunerna. Den angivna metoden bör inte förväxlas med den låneform som torde komma att föreslås av realbeskattningsutredningen och som bl. a. innebär skulduppskrivning med hela inflationen. Av flera orsaker synes en sådan låneform vara både olämplig och orealistisk. Den föreslagna partiellt reala låneformen är att uppfatta som en idéskiss som behöver utredas närmare. Av vad som anförts tidigare framgår att det är viktigt med en snabb lösning på de problem som redan uppkommit och som successivt förvärras. En utredning av den partiellt reala låneformen bör därför igångsättas och genomföras skyndsamt. Det är med hänsyn härtill inte lämpligt att avvakta remissbehandlingen av realbeskattningsutredningens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen låter utreda förutsättningarna för införande av partiellt reala lån i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () ()