ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5022165 · 1982-02-16 00:00:00 — Motion 1981/82:2165 m. fl. Vissa luftfartspoiitiska frågor (prop. 1981/82:98) Enligt beslut kommer () att flytta ut sin verksamhet till senast . Det är tillfredsställande att efter så många års strid om inrikesflygets lokalisering i frågan äntligen avgjorts. Vi har för vår del hävdat att varit det bästa alternativet. Det är många fördelar att vinna med en samlokalisering av både inrikes- och utrikesflyget. som är landets fjärde kommun med sina omkring 150 000 innevånare har saknat möjligheten till inrikes flygförbindelser inom rimligt reseavstånd. Med tanke på , , , olika statliga institutioner och ett betydande näringsliv så är behovet av nära tillgång till flyg en nödvändighet. Även för platserna norr om har avsaknaden av flyg varit stor. När man så ofta i debatten framhållit nackdelarna med att avveckla ur näringssynpunkt så har man glömt att med som bas får nya stora befolkningsgrupper möjlighet att utnyttja flyget. I samband med flyttningen av inrikesflyget har diskuterats marktransporterna till . Diskussionen har gällt snabbtågsförbindelse, intensivare busstrafik, bättre vägar m. m. Dessa frågor har dock begränsats till att gälla enbart förbindelserna mellan och . Det är även viktigt för befolkningen norr om , och då särskilt , att få goda och snabba förbindelser med den nya inrikesflygplatsen. I det fortsatta arbetet bör därför behovet av bättre kollektivtrafik mellan och uppmärksammas. En eventuell snabbtågsförbindelse mellan och bör därför samordnas med trafiken från . De kapacitetsproblem som råder på pendeltågstrafiken mellan och påverkar såväl fjärrtågstrafiken som lokaltågen mellan och . Om inga åtgärder vidtas är vi rädda för att problemen förvärras när trafiken från till ökar vid inrikesflygets utflyttning till . I samband med de fortsatta utredningarna om bättre kollektiva transporter från till bör därför även den norrifrån kommande trafiken studeras och förslag till förbättringar för densamma framläggas. 1981/82:2165 12 Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en bättre och utökad kollektivtrafik mellan och . () ()
mot · G5022168 · 1982-02-17 00:00:00 — m. fl. Vissa luftfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:98) I lufttransportutredningen skedde en genomgång av landets viktigare flygplatser. Därvid konstaterades att såväl som har ett icke obetydligt kapacitetsöverskott. Ett bättre utnyttjande vore önskvärt. För , som varit i gång enbart , är kapacitetsutnyttjandet så lågt som för terminalanläggningarna. Det mål som uppsattes vid flygplatsens öppnande ger dock flygplatsen en tillväxttid /88. Verksamheten utvecklas f. n. och ingenting motsäger att målet verkligen kommer att uppnås . Flygplatsledningen har gjort betydande ansträngningar för att rationalisera driften. Det är dock de tunga kapitalkostnaderna för anläggningen m. m. som tynger resultaten. 3,5 miljoner svenskar passerar via flygplats. Som lufttransportutredningen hävdar borde en större del av dessa resenärer erbjudas flygförbindelser på t. ex. och . Så synes dock enligt propositionen inte vara kommunikationsministerns och regeringens mening. I stället för att nu avbryta den uppbyggnadsperiod som givits den nya flygplatsen /88 bör regeringen bättre försöka utnyttja de investeringar som redan gjorts. Därför bör på lämpligt sätt - t. ex. genom avgöranden i koncessionsärenden - eftersträvas att föra fler starter/ landningar till och flygplatser. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att och i ökad grad bör komma till användning som alternativ till . J. () () () ()
mot · G5022170 · 1982-02-17 00:00:00 — m. fl. Vissa luftfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:98) har ifrågasatt den avlastning av SJ:s fasta kostnader som beslutades i samband med trafikpolitiska beslut. Man vill göra gällande att denna kostnadsavlastning är behövlig i samma omfattning som . Utredningen angriper också det förhållandet att SJ redovisat vissa underskott. Vpk kan inte godta detta synsätt. På grund av gällande regler är SJ nödsakat att göra avskrivningar på det s. k. nuvärdet, vilket inte är fallet med exempelvis ett vanligt bolag. Detta är en förklaring till att SJ i sitt senaste bokslut måste avskriva ca utöver ordinarie avskrivning, varigenom ett visst underskott uppkommer i redovisningen. Kostnadsavlastningen har för SJ möjliggjort en viss lågprissatsning som kraftigt ökat det kollektiva resandet till nytta för samhällsekonomin, varför vi bestämt tillbakavisar ett sådant resonemang från utredningen och flygbolagen. Det förhållandet att SJ ålagts att utföra trafik i områden med ett relativt svagt underlag får inte sammanblandas med flygets transportpolitiska roll som innebär långväga snabba transporter. Även flyget åtnjuter betydande allmänt stöd via anslag till såväl flygterminaler som till de privata flygbolagen. Vpk hävdar bestämt principen att transporterna skall betraktas som en samhällsekonomisk funktion, där de olika transportmedlen skall komplettera varandra i ett planerat system. Då det gäller landets centrala terminal i vidhåller vi grundtanken att allt reguljärt primär- och sekundärflyg skall hänvisas till . En uppsplittring på två terminaler i skulle leda till en högst orationell ordning. - såväl inrikes- som utrikesförbindelser - skall enligt vpk:s mening vara . Vad gäller allmänflyget bör detta hänvisas till exempelvis /Getaren. Av miljöhänsyn och andra skäl framförda i skilda sammanhang anser vi att all flygverksamhet skall bort från , varigenom markområdet kan användas för exempelvis bostadsbebyggelse. Detta står också i överensstämmelse med kommunens intentioner. Vi hävdar nu som tidigare att all reguljär flygtrafik till och från skall ha sin terminal i . Vad slutligen gäller kollektivtrafikförbindelserna mellan och terminalen i anser vi att den bästa lösningen är en spårburen trafik, utbyggd i samverkan med SJ och SL, varvid en samtidig förbättring av hela Stockhlmsregionens närtrafiksystem kan uppnås. Vi godtar tanken på att man i ett första skede utvecklar denna trafik genom en förbättring av väg- och bussförbindelser. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar uttala att all reguljär flygtrafik i skall terminera på och i övrigt godkänna vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5022173 · 1982-02-17 00:00:00 — Vissa luftfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:98) Riksdagsbeslutet i Brommafrågan har starkt kritiserats av näringsliv, länsmyndigheter och kommuner i olika delar av landet. Flyttas den inrikes linjetrafiken med F 28 från till - vilket skall ske enligt riksdagsbeslutet - kommer det att få en negativ verkan i olika regioner ute i landet. Dessvärre hör till de regioner som drabbas värst om den reguljära flygtrafiken flyttas från till . Den i dagens läge korta restiden för en flygresa och omvänt kommer att avsevärt förlängas genom de långa anslutningsresor som uppstår från och till . Goda kommunikationer är en grundförutsättning för ett livskraftigt näringsliv. Detta framhålles med skärpa från olika håll i . Med tanke på den bekymmersamma situationen i vore det således ett hårt slag om Brommaflyttningen förverkligas. Detta framgår av bl. a. den enkät som Handelskammaren i gjorde med företagen i . av de svarande framhöll att är av mycket stor betydelse för deras kommunikationsbehov med . Som svar på en annan fråga i enkäten framhöll av företagen att en flyttning av jettrafiken till är mycket olämplig eftersom det avsevärt förlänger restiden och därmed starkt försämrar möjligheten till endagsresor till resp. och . Ett för den framtida flygtrafiken mycket oroväckande besked gavs i ett tredje frågesvar. av företagen uppgav nämligen att en flyttning från till leder till att företagen i fråga kommer att göra färre flygresor än . En del företag förutskickade också att det kan bli nödvändigt för deras del att flytta viss verksamhet till orter utanför (bl. ) om flygtrafiken försämras. För oss motionärer står det fullt klart att en minskad flygtrafik på kan få mycket svåra konsekvenser. Hur skall reguljärtrafiken kunna uppehållas om resandeunderlaget minskar så att linjetrafiken är ekonomiskt bärkraftig? Moderata samlingspartiet har i riksdagsmotioner begärt att fattade beslut om skall upphävas. En majoritet av har avslagit motionen . Sakargumenten för bibehållande som central inrikesflygplats i kvarstår emellertid. Vi motionärer vänder oss med skärpa mot den beslutade flyttningen till . Med hänvisning till alla de starka skäl som tidigare framförts, bl. a. i regeringens proposition 1980/81:8, och till den stora betydelse Brommatrafiken har för hemställer vi i första hand att riksdagsbeslutet om som fattades upphävs. Om detta icke skulle bli beslut framför vi som ett andrahandsyrkande att bibehålls med viss inrikes jettrafik så att reguljärtrafiken med F 28 på linjen kan fortsätta. Med anledning av det anförda hemställs 1. att med upphävande av sina tidigare beslut beslutar att den reguljära inrikesflygtrafiken skall vara kvar på i enlighet med de riktlinjer som angavs i propositionen 1980/81:8, - för det fall att inte skulle bifalla yrkande 1 - att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av reguljärtrafik med F 28 på linjen och att således bibehålls för viss inrikes linjetrafik.
mot · G5022174 · 1982-02-17 00:00:00 — Vissa luftfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:98) I sitt betänkande (SOU 1981:12) föreslog lufttransportutredningen att den företrädesrätt som luftfartsverket har till s. k. ramptjänstverksamhet skulle upphävas och ersättas med ett i princip fritt tillträde till marknaden. Motivet är att man bör sträva efter en så effektiv organisation som möjligt när det gäller ramptjänsten för att på så vis uppnå lägsta möjliga kostnad. Flygföretagen bör därför kunna välja mellan olika alternativ för ramptjänsten på helt kommersiella grunder. I proposition 1981/82:98 säger departementschefen: För egen del kan jag konstatera att den nuvarande utformningen av ramptjänsten innebär att det på några flygplatser finns dubbla organisationer för att tillgodose flygbolagens skilda krav på verksamheten. Den nuvarande uppdelningen av ansvaret för bl. a. ramptjänstverksamheten mellan luftfartsverket, SAS och kan totalt sett enligt min mening innebära en alltför stor resursåtgång och därmed onödigt höga kostnader för luftfarten. I propositionen dras emellertid inte slutsatsen av detta - att upphäva företrädesrätten för luftfartsverket. Departementschefen säger bara att företrädesrätten inte får utgöra ett hinder för en rationell organisation. Vi anser, i likhet med LUT, att företrädesrätten bör upphävas mot den bakgrund som redovisats i utredningens betänkande. att beslutar upphäva luftfartsverkets företrädesrätt till s. k. rampverksamhet.
mot · G5022175 · 1982-02-17 00:00:00 — Vissa luftfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:98) Av propositionen framgår att ett kommunalt medengagemang i statliga flygplatser är önskvärt. har kommunerna svarat för av kapitalkostnaderna vid investeringar. För att vidmakthålla det kommunala engagemanget samt möjliggöra påverkan vid de statliga flygplatserna föreslår regeringen att kommunerna istället medverkar i flygplatsdriften. Skulle däremot en investering på en flygplats inte anses föranledd av luftfartens behov, t. ex. standardhöjningar i terminalbyggnader etc., bör anspråken på investeringsmedverkan bibehållas. Kommunens andel skall då uppgå till eller mer. I LTU:s betänkande berördes inte kommunala bidrag till driften av luftfartsverkets flygplatser. Man föreslog i stället att de statliga flygplatserna skulle få en driftform liknande den på de kommunala flygplatserna. Detta har även föreslagits i propositionen. De i propositionen föreslagna finansieringslösningarna kan medföra att kommuner och landsting drabbas av höga driftkostnader samt högre andel av investeringskostnad än tidigare om luftfartsverket finner det vara en angelägenhet enbart för kommun och landsting. Risken för kostnadsövervältring från staten på kommuner och landsting är uppenbar. Mot bakgrund av vad sålunda anförts hemställs att uttalar att kommunala bidrag till drift av statliga flygplatser ej skall kunna krävas samt att den kommunala andelen av en investering i en statlig flygplats ej skall kunna överstiga den andel, , som gällt.
mot · G5022176 · 1982-02-17 00:00:00 — och i Vissa luftfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:98) Flyget kan ge näringslivet betydande förutsättningar till utveckling i regioner som av geografiska eller andra skäl kommunikationsmässigt ligger mindre väl till när det gäller restider till och från angelägna resmål. Många mindre flygplatser har tillkommit just för att man ute i kommunerna funnit att möjligheter till flyg kan medverka till sysselsättning och service på flera sätt. Det är ju då också angeläget att det finns tillstånd och möjligheter i övrigt att upprätthålla reguljär trafik med lämpliga flygplan på lämpliga tider på flygsträckor där behov och efterfrågan finns. Mellersta och norra län (, och ) har under en lång följd av år haft dubbla dagturer med flyg till och från . Flygföretaget har hand om trafiken som bedrivs med Twin Ottermaskiner. Trafiken fyller ett mycket stor och angeläget regionalpolitiskt behov. I propositionen om luftfartspolitiken sägs bl. a. att luftfartsverket i samverkan med berörda flygbolag och efter samråd med lokala och regionala intressenter skall få i uppdrag att utarbeta förslag till framtida sekundärnät för flyget. I det sammanhanget måste då också parterna i den av oss nämnda trafiken ingå. presenterade också ett förslag till kostnadsutjämning för ett interregionalt linjenät. Regeringen anser att det i nuvarande statsfinansiella läge ej finns möjlighet för staten att gå in och täcka underskott på sådan trafik, men i propositionen har diskuterats flera tänkbara alternativ för att täcka underskott i trafiken. Även om en temporär lösning kan finnas vill vi framhålla att trafiken på , och bör vara med i bilden. Det är ett rättvisekrav och ett led i regionalpolitiken att underskotten på dessa kommunala flyglinjer också får ett statligt stöd. Berörda kommuner har liksom alla andra övriga kommuner en ansträngd ekonomi. Redan nuvarande förhållanden uppfattas därför av invånarna i berörda kommuner som orättvisa. Kommunerna har därför svårt att ta på sig ytterligare kostnader i samband med flygtrafiken, hur angeläget detta än anses vara för regionerna. Med hänvisning till vad vi anfört hemställer vi att vid behandlingen av proposition 1981/82:98 beaktar vad som anförts i motionen angående flygtrafiken på , och .
mot · G5022179 · 1982-02-18 00:00:00 — m. fl. revisorers förslag angående den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av (förs. 1981/82:8) Redan i samband med propositionen 1977/78:87 om statligt engagemang inom handelsstålindustrin m. m. kritiserade vpk avtalet mellan , , NJA och Statsföretag om bildandet av . I motion 1977/78:1744 redovisade vi vår uppfattning om detta avtal. Vi preciserade denna kritik i ett antal punkter. Här skall endast nämnas några av dessa, de som har relevans för de frågor som aktualiseras av riksdagsrevisorernas skrivelse. Vi anförde i motionen kritik mot att: o och tillskott till är för högt värderat. o Den viktiga kraftförsörjningen som ägs av och inte ingår i . o Staten - dvs. skattebetalarna - går in med fördelaktiga lån och bidrag till . Storfinansen bidrager bara med nedkörda anläggningar som är för högt värderade. o Storfinansen i bolaget - och - får, trots att den endast bidragit med förlustanläggningar, tillsammans halva ägandet. I avtalets beslutsparagraf - punkten 3 - framgår klart att storfinansen kommer att behålla greppet om utvecklingen - enighet skall råda mellan ägarparterna vid alla viktigare beslut. I motionen framfördes kravet på en ny kurs i stålpolitiken där storfinansintressena helt bortkopplas. Vidare att de privata stålbolagens anläggningar i järnverk, gruvor, kraftförsörjning m. m. i sin helhet skall ingå i . Eftersom dessa anläggningar av privatkapitalet självt betecknades som förlustbringande skulle de övertas av staten - - utan vederlag. I motionen framhölls som rimligt att Grängesägda TGOJ utan kostnad övertas av . Med hänvisning till sistnämnda uppfattning kan vi givetvis dela revisorernas betänksamhet och anmärkning mot den alltför höga ersättning som betalades till för TGOJ. Den erlagda summan 480 milj. kr. var helt enkelt ett förtäckt bidrag till . eller senare är det f. ö. rimligt att denna järnväg överförs till . kommunisterna vidhåller sin kritik mot den av revisorerna nu granskade ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av . Den av revisorerna redovisade rapporten kan endast bekräfta det berättigade i vårt förkastande av ifrågavarande avtal. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås att med anledning av revisorers förslag angående den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av som sin mening ger regeringen till känna vad i denna motion anförts och uttalar kritik mot den uppgörelse som föregick bildandet av . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5022181 · 1982-03-11 00:00:00 — Motion 1981/82:2181 Förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga (prop. 1981/82:109) I proposition 1981/82:109 ges förslag till lag om riksvapen. Lagen upptar en beskrivning av stora riksvapnet som i allt väsentligt överensstämmer med lag. Beskrivningen (blasoneringen) anger att hjärtskölden innehåller Vasaättens vapen ett i blått, silver och rött styckat fält, belagt med en vase av guld. Denna beskrivning är i sig riktig, men har oklarhet skapats om vad som i detta sammanhang skall avses med vase. Det är otvetydigt så att Vasaättens vapen var en vase=stormvase, dvs. har vasen felaktigt kommit att uppfattas och också i vissa fall avbildas som en sädeskärve. Detta är alltså från heraldisk synpunkt helt missvisande. I tydlighetens intresse bör därför beskrivningen ändras så att Vasaättens vapen beskrivs som ett i blått, silver och rött styckat fält med en stormvase av guld. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att 2 §, tredje stycket i förslag till lag om riksvapen skall ha följande lydelse: Hjärtskölden är kluven. Första fältet innehåller Vasaättens vapen: ett i blått, silver och rött styckat fält, belagt med en stormvase av guld.
mot · G5022182 · 1982-03-11 00:00:00 — Förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga (prop. 1981/82:109) I proposition 1981/82:109 framläggs förslag till ny lagstiftning om bl. a. flagga. Vår flaggas traditioner går tillbaka till nationalhelgonet baner, som förvarades i och lånades ut, då landet var i fara. Det är ej otroligt att detta riksbaner visat ett kors, enär korsmotivet finns i en sköld över port, huvudingång. Propositionens uppgift om ett kors i kungavapen är oriktig, enär ett kors förekommer först i hans svensk-norska vapen, känt från sigill och berömda bild av konungen. Det är då ej ett gult kors utan ett kors i Bondeättens färger, gult och rött såsom i flagga. Det gula korset är först känt från tid och anses då vara ett kungligt och furstligt värdighetstecken. Under tid förekom såväl tretungade som tvärskurna blå flaggor med gult kors på svenska skepp, varvid den tungade flaggan förs på kronans, dvs. statens, skepp för att skilja dem från privata. Då emellertid den tungade statsflaggan blev föremål för missbruk, tillkom vår första flaggdag, där enskilda förbjöds att använda den tretungade kronoflaggan men tilläts bruka en tvärskuren flagga för att utmärka svensk nationalitet. Denna tradition bibehölls , och ännu hissade den tretungade statsflaggan. Vid tillkomsten nämnda år av den nuvarande flagglagen övervägde de militära remissyttrandena, och försvarsmakten lyckades skaffa sig monopol på statsflaggan som enbart örlogsflagga. Då nu flagglagen är föremål för revision, bör den månghundraåriga traditionen för den tretungade flaggan såsom statsflagga återställas och denna äldsta och förnämsta flagga även användas inom civil statsverksamhet. ex. är den tungade flaggan stats- och örlogsflagga samt den tvärskurna nationalflagga. I fråga om konungens flagga och flaggorna för medlemmar av det kungliga huset bör konungen äga bestämma. Det bör ej vara tillåtet att hissa tresidig flagga. Anskaffandet av tretungade flaggor inom statsförvaltningen bör ske allteftersom de tvärskurna flaggorna på grund av förslitning måste ersättas. 1 propositionens förslag till lag om flagga föreslås följande ändringar: Flaggan är tretungad eller tvärskuren. Den tretungade och korsarmen. Den tvärskurna till 9. Korsarmarnas bredd av fälten. Inom den statliga verksamheten används den tretungade flaggan som I fråga om konungens flagga samt flaggorna för medlemmar av det kungliga huset äger konungen bestämma. Inom försvarsmakten används statsflaggan som örlogsflagga. I övrigt används den tvärskurna flaggan som nationalflagga. Flaggan får icke i vidare mån än som följer av andra och tredje styckena förses med märken, bokstäver eller andra tecken eller ha annan form än vad i 2 § sägs. Åberopande det anförda hemställs att måtte besluta att låta den tretungade flaggan återfå sin månghundraåriga ställning som statsflagga genom att anta förslaget till lag om flagga med i motionen föreslagna ändringar.
mot · G5022183 · 1982-03-11 00:00:00 — Förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga (prop. 1981/82:109) Frågan om allmänna flaggdagar har vid olika tillfällen behandlats i . Den förteckning över desamma som införs i almanackan har tillkommit på privat intitiativ av dåvarande bestyrelsen för . I proposition 1981/82:109 behandlas även de allmänna flaggdagarna, som anses böra bestämmas genom en av regeringen utfärdad förordning. I fråga om de kungliga flaggdagarna bör endast konungens och drottningens födelsedagar ifrågakomma såsom allmänna flaggdagar. Namnsdagsfirande har numera nästan kommit ur bruk. Vidare är det tveksamt, ifall man med allmän flaggning skall fira årsdagen av det blodiga , där stupade 1632. Det finns händelser i vår historia som varit av större betydelse för landet, och dessutom förekom då en annan tidräkning än , så årsdagen stämmer ej. De allmänna flaggdagarna böra begränsas till: konungens och drottningens födelsedagar dag för val i hela landet till juldagen Åberopande det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen föreslagits beträffande allmänna flaggdagar.
mot · G5022185 · 1982-03-12 00:00:00 — m. fl. Ändringar i sjukförsäkringen m. m. 1981/82:144) Regeringen har i proposition 1981/82:144 föreslagit vissa ändringar i sjukförsäkringssystemet. Regeringen föreslår bl. a. en ökad självrisk i form av samt en sänkt kompensationsnivå . De föreslagna åtgärderna motiveras av besparingsskäl. Regeringens förslag berör alla försäkrade i så måtto att de måste avstå från sjukersättning från försäkring efter insjuknandedagen. De föreslagna åtgärderna aktualiserar enligt vår mening en översyn av de regler som gäller vid sjukdomsbortfall för riksdagsman så att reglerna om ökad självrisk också kommer att gälla för riksdagsmän. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att ger förvaltningsstyrelsen i uppdrag att se över riksdagsmännens sjukförmåner i syfte att införa karensdagar för riksdagsmän i likhet med vad som föreslås i ovan nämnda proposition. () () () ()