mot · G5022454 · 1982-04-19 00:00:00 — Motion 1981/82:2454 m. fl. Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 (prop. 1981/82:125) Statsföretagsgruppen uppvisar nya stora underskott för . Om ersättning som staten lämnat för att täcka förluster i vissa dotterbolag frånräknas, uppgår förlust till inte mindre än 1 400 milj. kr. Förlusterna är anmärkningsvärt stora även i flera av de dotterbolag som av Statsföretag självt klassas som arbetande under normala affärsbetingelser. Hit hör t. ex. skogsföretaget och kemibolaget . Den aktuella situationen för Statsföretagsgruppen understryker de krav som under en lång följd av år framförts i moderata motioner om nya riktlinjer för Statsföretags verksamhet. De nya riktlinjerna bör syfta till en sanering och utförsäljning eller börsintroduktion av de företag som ingår i den s. k. verksamheten under normala affärsbetingelser. Det Finns anledning att med beklagande konstatera att handläggningen av Statsföretagsgruppens problem skötts på ett mycket otillfredsställande sätt. kan klandras för bristande handlingskraft. Samma kritik måste riktas mot statsmakterna. har två borgerliga mandatperioder gått utan att någon industriminister har förmått ta itu med problemet Statsföretag. Sedan utredning gjordes 1978 har inga som helst initiativ tagits, trots att har begärt nya riktlinjer för Statsföretags verksamhet. Den departementala arbetsgrupp som tillsatts saknar nästan helt industriell expertis, trots att de flesta av Statsföretagskoncernens 40 000 anställda arbetar i någon form av industriföretag. Vad som behövs är omedelbar handling för att förebygga ytterligare förluster och ytterligare bördor för skattebetalarna. Detta är självfallet i första hand ett ansvar för . Styrelsen behöver dock nya riktlinjer från statsmakterna som grund för den nödvändiga saneringsprocessen. I avsaknad av sådana riktlinjer finns det anledning att fråga sig hur skall kunna agera under de kommande månaderna. Vilka befogenheter skall känna att den har? Är det som skall göra något åt Statsföretags problem, eller är det den departementala arbetsgrupp som utreder hela koncernen? 1 1981/82. Nr 2454 - 2457 är ett företag i behov av omedelbara åtgärder. Även detta utreds av en person utanför Statsföretag. Från moderat håll avvisar vi konstruktioner som syftar till att dölja förlusterna i . Vi är också oroliga för konsekvenserna för övrig skogsindustri, om nya stora statliga subventioner skall pumpas in i statliga förlustföretag. Subventioner skapar konkurrenssnedvridning och ineffektivitet. Företaget borde stegvis anpassa kostymen till den något blygsammare kapitalbasen. Statligt företagande bör inte leda till ett risktagande långt utöver det normala. Det är vidare viktigt att slå vakt om domänverkets oberoende ställning och att uppmärksamma dess betydelse på den fria virkesmarknaden. Det finns många små sågverk ute i bygderna som är beroende av virkesflödet från domänverket. av Statsföretag måste baseras erfarenheter. Dessa visar klart att staten saknar förutsättningar för att med framgång äga och driva företag. Affärsmässigheten och effektiviteten i statlig verksamhet tycks alltid bli sämre än i enskild verksamhet. Den politiska inblandningen går inte att undvika. Styrelsens känsla av självständighet och personligt ansvar undergrävs av att statsmakterna agerar inkonsekvent och inte tar sitt ägaransvar. De senaste turerna kring Statsföretag illustrerar att staten har svårt att utöva sin ägarroll utifrån affärsmässiga överväganden. De företagsledande uppgifterna har inte kunnat skötas under normala förhållanden. Något av en maktkamp mellan industriministern och har i stället utspelat sig. I en fri ekonomi är det statens uppgift att sätta upp ramar för företagens verksamhet. Inom dessa ramar skall företagen få verka fritt och anpassa sig till marknadens krav. I en ekonomi med en stor statlig företagsamhet är risken uppenbar att statens roll som gränsutstakare kommer i konflikt med statens roll som företagare. Risken finns alltid att statliga myndigheter medvetet eller omedvetet påverkas av det faktum att vissa företag är statliga. En statlig företagssektor leder också lätt till en felaktig resursfördelning genom att olika parter i samhället i praktiken tvingas ta speciella hänsyn till det statliga företagskomplexet. Detta kan gälla t. ex. kreditinstituten. När ett statligt företag kräver krediter fordras det mycket för att kreditinstituten skall säga nej, även om projektet ser svagt ut. Dessa kan därigenom komma att ge avkall på sin samhällsekonomiska uppgift, nämligen om kreditut rymmet inte räcker till utvecklingsbara och lönsamma företag. Enligt moderat uppfattning skall statliga företagsamhet förekomma endast när särskilda skäl föreligger. Det kan vara fråga om en monopolsituation eller ett särskilt kapitalkrävande projekt eller när särskilda sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl är för handen. Ett typexempel är . 1 övrigt bör företagen drivas i enskild regi och verka inom de ramar för marknadshushållningen som uppställts av statsmakterna. Vi anser således att den statliga företagsamhetens roll bör begränsas till att sanera och driva sådana företag som av särskilda skäl eller måste tas om hand av staten. Detta kan t. ex. vara fallet vid strukturkriser inom branscher där regional- och sysselsättningspolitiska hänsyn kräver att staten tar ett ansvar. För denna form av statligt saneringsarbete erfordras en genomtänkt målsättning och en definition av vad statens ansvar som ägare skall innebära i varje enskilt fall. Ett oeftergivligt krav för denna form av statligt företagande är att den sker under öppen redovisning och i så konkurrensneutrala former som möjligt. Nya riktlinjer för de statliga företagen är i stort behov av industriell förnyelse. Resursutnyttjandet i hela samhället behöver förbättras och effektiviseras. Statlig företagsamhet kan inte vitalisera svenskt näringsliv och svensk samhällsekonomi. Det är nödvändigt att regeringen skyndsamt utarbetar nya riktlinjer för Statsföretagsgruppens verksamhet syftande bl. a. till en sanering och utförsäljning av företag, så att Statsföretagsgruppens behov av kapital till den normala affärsverksamheten kan täckas genom egna åtgärder utan behov av statsbidrag. riksdagsbeslut rörande riktlinjer för statlig företagsamhet bör således upphävas. För det fall likviditetsproblem uppstår på grund av att ytterligare statligt kapitaltillskott i enlighet med vårt förslag nu ej utgår, måste företaget, i likhet med andra konkurrensutsatta företag, vidta de åtgärder som kan anses erforderliga. En särskild kommitté med kvalificerade företagsekonomiska experter och med parlamentarisk insyn bör ges i uppdrag att pröva Statsföretags organisation också för de företag för vilka regionalpolitiska eller sysselsättningspolitiska skäl kan andras för ett statligt engagemang. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att avslår regeringens hemställan om kapitaltillskott på 300 milj. kr. 2. att hos regeringen begär nya riktlinjer för Statsföretag AB:s verksamhet i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att hos regeringen begär tillsättande av en särskild kommitté med kvalificerade företagsekonomiska experter och med parlamentarisk insyn med uppdrag att pröva Statsföretags organisation också för de företag för vilka regionalpolitiska eller sysselsättningspolitiska skäl kan andras för ett statligt engagemang i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () H. () () () PER () L. () i () () ()