mot · G5021105 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. En miljöavgift på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel Allt fler människor känner en allt större oro för den starkt ökande användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket. Oron betingas av bl. a. rädsla för giftrester i livsmedlen och nedsmutsningen av luft och vatten. Skador som framkallas av kemiska ämnen yppar sig inte sällan först , då det ofta kan vara för sent att ingripa. råder det knappast längre något tvivel om att den av snävt ekonomiska skäl betingade satsningen på bekämpningsmedel och konstgödsel i jordbruket haft en negativ inverkan på den omgivande miljön. Som otvetydiga exempel på störningar i den ekologiska balansen, där jordbrukets strukturomvandling och ökade användning av kemiska medel är åtminstone starkt bidragande orsaker, kan nämnas den minskade tillgången på flera viltslag, igenväxning av sjöar och vattendrag och förorenat grundvatten. har uppmärksamheten också börjat riktas mot vissa havsområden, där på grund av tilltagande utsläpp av närsalter en kraftig algtillväxt med åtföljande syrebrist kunnat konstateras. Särskilt utpräglade ter sig dessa problem av naturliga skäl i intensivt odlade jordbruksbygder. Det skånska slättjordbrukets odlingsåtgärder och dess konsekvenser för miljön har kommit alltmer i blickpunkten . Mest uppmärksammad har kanske den på sina håll förekommande överdoseringen av kvävegödselmedel blivit. Överdriven gödsling leder i synnerhet på lätta sandjordar ofta till urlakning av nitrat till grundvattnet. Också vissa sjöar, t. ex. , hotas av alltför snabb algtillväxt, vilken i sin tur beror på tillförseln av närsalter (fosfor och kväve). Kväve innehåller nitrat som i vissa föreningar kan framkalla blodsjukdomar hos i synnerhet mindre barn eller vara cancerframkallande. har också gjorts vissa rön som tyder på ett samband mellan kvävegödsling och mögelgifter. Det föreligger alltså uppenbara likheter mellan dagens konstgödselsituation och den alltför rikliga och okontrollerade användningen av kvicksilverbetningsmedel . I rapporten av drar bl. a. slutsatsen: Gäller det att snabbast möjligt minska läckaget till grundvatten, vilket är högaktuellt i särskilt inom sandjordsområdena är en nedskärning av gödselgivorna den snabbaste vägen. Trots att expertråd av det här slaget inte satt några djupare spår i den praktiska jordbruksdriften börjar en reaktion bland främst småbrukarna växa fram mot kemikaliejordbruket. I flera länder, bl. a. i , har biologiska odlingsmetoder (organic farming) kommit till användning i större utsträckning. Det finns biologiska jordbruk i på upp till som ger mycket god avkastning trots att insatsen av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel drastiskt skurits ned. Också i finns ett par intressanta exempel på lyckade försök med alternativa odlingsformer. I Hörbytrakten i mellersta har bedrivits försök med kemikaliefri odling. Försöken, som omfattar såväl potatis som stråsäd, har givit resultat som från lönsamhetssynpunkt väl är jämförbara med konventionella odlingsmetoder. Odlingarna bedrivs av praktiskt sinnade lantbrukare och under medverkan av agrosakkunnig ledning. För att kunna fortsätta de lovande försöken, som bygger på principen att göra naturens egna stora förråd av växtnäring - kväve och mineralämnen tillgängliga för växterna, har anslag sökts hos jordbrukets forskningsfond och lantbrukets fond. Framställningarna har tyvärr avslagits, vilket bl. a. innebär att en utvärdering av försöken med hjälp av dator ännu inte kunnat genomföras. Vi finner detta vara djupt beklagligt mot bakgrunden av de förväntningar som vid behandling av motioner vid 1980/ställde på regeringen i vad gäller stöd till miljövänligare odlingsmetoder inom jordbruket. Krav på bättre miljöanpassning och övergång till mera resursbevarande odlingsformer har också i flera sammanhang rests av , en organisation som tillvaratar de mindre jordbrukens intressen. Organisationen, som helt saknar bindningar till den lantbrukskemiska industrin, bedriver sin verksamhet helt utan ekonomiska bidrag från staten eller jordbrukets föreningsrörelse. har inrättat ett odlingsråd med uppgift att genom råd och anvisningar söka anpassa odlingstekniken inom jordbruket till de krav dagens samhälle ställer på ökad miljöanpassning, minskad användning av hjälpenergi och ett förbättrat utnyttjande av lantbrukens egna resurser. Förbundet har till regeringen gjort en framställning om ett mindre anslag till sitt odlingsråd, men inte heller denna insats i miljövårdens tjänst har funnit nåd inför regeringens ögon. Då en bättre odlingsteknik och mindre kemikalieanvändning i jordbruket skulle vara till gagn inte bara för miljön utan också på grund av prisutvecklingen på kemikalier och fodermedel, vilka delvis måste importeras, kan få nationalekonomisk betydelse, måste uppenbarligen effektiva styrmedel tillgripas för att åstadkomma den eftersträvande miljöanpassningen av det svenska jordbruket. Ett lämpligt styrmedel är enligt vår mening införande av en miljöavgift på konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Det bör ankomma på regeringen att utarbeta förslag till utformning av en sådan avgift. En viss del av de medel som inflyter genom denna miljöavgift bör anvisas till försök och forskning med alternativ odling. Vi finner det också angeläget att forskningsoch försöksprojekt med alternativa och miljövänliga odlingsmetoder skall kunna erhålla anslag från såväl jordbrukets forskningsfond som lantbrukets fond. Vi vill understryka betydelsen av att projekt av den typ som bedrivs i kan vidareutvecklas med samhällets stöd liksom att kan komma i åtnjutande av statsmedel för sina miljövårdande insatser. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställer vi* att hos regeringen begär förslag om införande av miljöavgift på handelsgödsel och kemiska bekämpningsme () () () () * Se även motion 1981/82:1106.