ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021842 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1842-1854 Motion 1981/82:1842 Ombyggnad av mellan och Ett fungerande och väl utbyggt kommunikationsnät är av största betydelse för utvecklingen av regioner. För korta och medellånga avstånd krävs ett väl utbyggt vägnät för landsvägstrafik. Trafikbelastningen blir ofta besvärande på vägar som inte genomgått nämnvärd ombyggnad och utgör hinder för näringslivets utveckling inom vissa områden. Ett vägprojekt som dels skulle skapa omedelbar sysselsättningseffekt i en kärv arbetsmarknad, dels bidra till positiv utveckling av näringslivet för stora delar av är vägen i och Länsstyrelserna i och har vid skilda tillfällen uttalat värdet av vägens ombyggnad. Projekteringsarbete för vägens » ombyggnad pågår inom resp. vägförvaltningar varför ombyggnadsarbeten bör kunna påbörjas med kort varsel. Om projektet inte kan inrymmas i ordinarie väganslag bör särskilda medel avsedda för sysselsättningsskapande åtgärder kunna anvisas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ombyggnad av . () ()
mot · G5021843 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1843 Bibehållande av vägstationen i beslutade att arbetsområde i skall läggas samman med arbetsområde fr. o. m. . Enligt de samhällsekonomiska utredningar som utförts medför en nedläggning av vägstationen i förlängda utryckningstider till område som om vintrarna ofta får stora svårigheter med snö, blåst och halka. Detta medför i sin tur svåra problem för näringslivet, sjukvården m. m. Det är viktigt att snöröjning och sändning fungerar (kommer i gång) . Det finns flera andra skäl till att bör bibehållas. kommun har en högre arbetslöshetsprocent och i vissa avseenden en sämre ekonomi än många Norrlandskommuner. Varje arbetsplats är av stor betydelse för kommunen. sysselsätter 18 personer varav 14 är mantalskrivna i kommun. Dessa ger ett befolkningsunderlag med ca 50 personer. För en så liten ort som (527 invånare) och för en liten kommun betyder 50 personer mycket. I Brösarpsområdet har kommunen byggt reningsverk, vattentäkt, barnstuga, vägar och skolor m. m. Dessa anläggningar kommer att utnyttjas sämre och därigenom ge kommunalekonomiskt större kostnader och lägre inkomster. Minskar servicen i , så blir det också en minskad inflyttning, vilket i sin tur accentuerar mindre utnyttjande av kommunala investeringar. Därför kan man inte acceptera en indragning av statliga arbetstillfällen i denna situation. Det måste kännas meningslöst att staten - - drar bort ett tjugotal arbetstillfällen och att kommunen därefter skall uppvakta staten - - och begära medel för beredskapsarbeten. kommun har aktualiserat en ekonomisk kalkyl rörande . Den behandlar: driftkostnad, avskrivningskostnad, ökad tomkörningskostnad, ökad kostnad för besiktningskörning, skillnad i maskininnehav och skillnad i personalinnehav. Sammanfattning av denna kalkyl blir en vinst på ca 1,65 milj. kr. på en tioårsperiod. Från denna summa skall dras genomförandekostnaderna på . netto vinsten blir då blott 1,4 milj. kr. Det är oförenligt med god samhällsekonomi och modern regionalpolitik att lägga ned vägstationen i . Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att få till stånd en överprövning av beslut att nedlägga vägstationen i . 1* 1981182.
mot · G5021846 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1846 m. fl. beslöt att Linjeflygs trafik på skall flyttas till . Motivet för beslut var främst de miljöolägenheter i form av buller m. m. som jetflyget på medför för dem som bor i området. Dessa olägenheter kan elimineras genom användande av nya och mindre typer av flygplan som klarar de krav på bullerbegränsningar som krävs på . Även om dessa typer av flygplan inte går fullt så snabbt som ett Fokkerplan så skulle det för kortdistansflyget ändå medföra avsevärda tidsvinster att trafikera i förhållande till . Det gäller t. ex. , , , , , , och . Med tanke på inrikesflygets regionalpolitiska betydelse finns det därför skäl att understryka vikten av att visst inrikestrafikflyg bibehålls på . Det gäller då i första hand kortdistansflyg med nya typer av flygplan som kan uppfylla de miljökrav som uppställts. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av bibehållandet av det inrikes kortdistansflyget på i enlighet med vad som ovan anförts. () SVEN-E. () () () () () () ()
mot · G5021847 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1847 och trafikutbildning för motorcykelförare, m. m. I regeringens förslag om trafiksäkerhet kan man notera många positiva inslag i en förbättrad trafikantutbildning liksom en förbättrad fortbildningsverksamhet. Framför allt bör folkrörelserna och de frivilliga trafiksäkerhetsorganisationerna på ett än bättre sätt stödjas för att kunna motsvara dessa högt ställda krav. En kategori som har fått ett stort utrymme i debatten har varit motorcykelförarna både när det gäller olycksfallsutvecklingen och diskussionen kring mc-förarnas utbildning och fortbildning. Grundutbildningen har varit alltför summarisk och måste byggas ut, såväl det teoretiska som det praktiska avsnittet, för att på så sätt skola in motorcyklisterna - inte minst beroende på att dessa i flertalet fall har gått direkt från moped över till 125-kubikare. Då behövs en förbättrad grundutbildning och ett betydligt fastare grepp om trafiklärarens kompetens att utbilda motorcyklisten. Den trafiklärare som skall utbilda motorcyklister skall ha kompetens att köra mc och åka på samma fordon som det man utbildar för. Från flera mcorganisationer, bl. a. MHF och SMC, har förbättrad grundutbildning och kravet att körläraren skall åka samma fordon varit tyngdpunkter i argumenten. Med denna grundutbildning som bas bör mognadsprocessen fram till ha gett ett gott resultat, och föraren bör få möjlighet att köra fordon upp till 600 CC. För de supertunga motorcyklarna över 600 CC kan det vara riktigt att ha åldersgränsen . Däremot torde det inte erfordras en extra körkortstagning. Åldersmässig mognad och rekommenderad frivillig fortbildning torde vara tillräcklig. För att motorcyklisterna skall få en säker och mer olycksfri trafik, krävs att branschorganisationerna känner sitt ansvar att inte med hjälp av teknisk utveckling få till stånd motorcyklar med hästkraftantal långt utöver det som kan förväntas av en 600-kubikare. a. har branschen ganska i samband med en stor motorcykelmässa uppvisat ett antal s. k. turbomaskiner. Krav på enskilda motorcyklister ställer också krav på motorcykelbranschen att få en ansvarsfull utveckling av fordonbeståndet. Här finns anledning för lagstiftaren att noga följa utvecklingen. Vi förordar därför att man som förarutbildning har en enda och kraftigt förbättrad grundutbildning samt att trafiksäkerhetsverket på regeringens uppdrag får till uppgift att nogsamt följa den tekniska utvecklingen på motorcykelområdet. Med hänvisning till det anförda vill vi föreslå 1. att beslutar uttala sig för att när den förbättrade mc-förarutbildningen träder i kraft godkänt förarprov behöver avläggas en gång, 2. att beslutar uttala sig för att regeringen nogsamt följer den tekniska utvecklingen på mc-området.
mot · G5021850 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1850 m. fl. Anslag till väg- och brobyggande i En väl fungerande transportapparat är en grundläggande förutsättning för en fungerande svensk industri och inte minst för att klara en regional spridning av industriell verksamhet. Inom skogsindustrin är oron stor för vad de minskade anslagen till framför allt vägunderhåll kommer att innebära. Ett höjt kostnadsläge för transporterna kan äventyra skogsbrukets och skogsindustrins lönsamhet och fortlevnad. Detta gäller även för övrig industri. Väganslagen har minskat . Vägbyggnadsvolymen har i stort sett halverats till . Ytterligare minskad byggnadsvolym kommer att bli följden av beslut i anledning av besparingspropositionen. De vägbyggnadsobjekt av olika slag som återfinns i långsiktiga investeringsplaner motiveras starkt av de krav trafikanterna har rätt att ställa. De flesta av dessa objekt borde ha genomförts . har visat på en rad vägbyggnadsobjekt (bl. a. i ) som har en lönsamhet som överstiger resultatet av andra statliga, kommunala eller industriella investeringar. Genomförandet av dessa objekt innebär ett betydande tillskott till sysselsättningen av såväl arbetskraft som maskiner och påverkar inte landets importkostnader. Väg- och brobyggandet skapar meningsfullt arbete. Att bygga vägar är en lämplig åtgärd för att skapa sysselsättning i områden där arbetsmarknadsläget är besvärligt. I ett län som med mycket stor arbetslöshet och få lediga jobb måste det vara angeläget att skapa meningsfull sysselsättning och då skulle en rad vägbyggnadsobjekt vara av stor betydelse. De objekt som vi här redovisar skulle inte bara skapa sysselsättning utan också vara av stor betydelse för framtida transportverksamhet och sänka transportkostnaderna för svensk skogsindustri. Följande objekt till en sammanlagd kostnad av 36 milj. kr. har redovisats av och skulle kunna startas . Väg 945 Trumma vid Bossån Väg 1030 Trumma i Lervällan Trumma i Billingsån Trumma i Häckt järnsbäcken Väg 1057 Trumma i bäck vid Väg 234 Del vid och Mellanhån Väg 295 (1012) Väg 296 Broar över Fjäckan Väg 620 Bro över Lumsån vid Lumsen De objekt som vi här föreslår bli utförda i är av skiftande slag och storlek men har ett gemensamt: de skulle skapa en rad värdefulla arbetstillfällen i hårt arbetslöshetsdrabbade områden som de skulle förbättra inte minst skogsindustrins transportförhållanden. Med hänvisning till det anförda hemställs att anvisar 36 milj. kr. /83 för de vägoch brobyggnader i som anges i motionen. () () () ()
mot · G5021852 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1852 Klassificering av vissa bärgningsbilar somutryckningsfordon I finns det ca 400 bärgningsbilar, varav högst 100 är fordon med en tjänstevikt överstigande . Denna motion avhandlar endast dessa fordon, s. k. tungbärgningsbilar. Nypris för en s. k. tungbärgare är med komplett utrustning ca 950 000-1 000 000 kr. Fordonen kan ha utrustning såsom hydrauliska kraftuttag, tryckluftsuttag, motordrivna kapklingor, bärbara elverk, länspumpar samt den normala utrustningen som finns i alla bärgningsbilar. har dessa bärgningsbilar mer verktyg tillgängliga än vad kommunens brandförsvars katastrofbilar är utrustade med. Ett problem finns dock i samband med att dessa bilar anlitas för olika uppdrag både av privata och av offentliga beställare, flygplatser, brandkår, polis, SOS-alarmering m. fl. Problemet för förarna av dessa bärgningsbilar är att fordonen inte kommer fram i trafiken så snabbt som det är önskvärt då fordonen ej är registrerade som utryckningsfordon i bilregistret. Förarna av dessa fordon upplever sin situation som mycket svår - att bli larmad till en olycksplats och veta om att människor sitter exempelvis fastklämda och att det hänger på om bärgningsbilen skall hinna fram för att rädda liv eller egendom. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att begär att regeringen utreder frågan om möjligheten att klassa bärgningsbilar med tjänstevikt över som utryckningsfordon.
mot · G5021853 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1853 ändrades förordningen om lotsavgifter på ett sådant sätt att de mindre hamnarna än en gång drabbas hårt. Många mindre hamnar har tidigare fråntagits lotsbevakning dygnet runt och har således nu betjäning endast 05.00-21.00. Enligt nämnda förordning om lotsavgifter innebär detta att lotsning kan erhållas även andra tider , men då blir avgiften den normala. I drabbas bl. a. och av detta. Det finns ingen anledning att på det här sättet spara in några miljoner då det gäller viktiga regional- och sysselsättningspolitiska frågor. de mindre hamnarna måste vara kvar och utgöra en viktig del av vårt framtida transportsystem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande lotsavgifter.
mot · G5021854 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1854 Överförande till riksnätet av bandelen trafikpolitiska beslut innebär bl. a. att SJ:s bannät indelas i affärsbanenät, riksnät och övriga ersättningsberättigade linjer. Linjen hänfördes till den sistnämnda gruppen. Detta innebär att den fortsatta persontrafiken på banan skall prövas och att länstrafiken under en femårig övergångstid kan få ett särskilt statsbidrag, om ersättningstrafik ordnas på landsväg. Med den kärva ekonomi som kommuner och landsting har kan det genom detta bli så att de i stället satsar på landsvägstrafik. är det helt klart att satsning på landsvägstrafik, personbilar, tunga transporter och busstrafik är dålig samhällsekonomi i de fall där det finns järnväg. Landsvägstrafik är miljöstörande, energikrävande och förorsakar fler olyckor än järnvägstrafik. Det mest ekonomiska är att bibehålla och förbättra mindre järnvägslinjer som linjen . Detta kan ske genom upprustning av banans och tågens standard, utökning av turtätheten och anpassning av tidtabellen till arbets- och skoltider. Sådana offensiva åtgärder, kombinerade med lågprissatsning, kan medföra ökad trafik och motivera banans överförande till SJ:s riksnät. Härigenom garanteras att bandelen som har stor regional- och sysselsättningspolitisk betydelse blir kvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bandelen .
mot · G5021855 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1855-1863 och av mellan och Den kortaste vägsträckan mellan och är väg 83. Trots detta visar trafikstatistiken på en relativt låg nyttjandegrad då det gäller genomfartstrafik. Förklaringen till detta är enkel. Vägen är milt uttryckt helt undermålig, exempelvis mellan och länsgränsen. Den har dålig underbyggnad, är smal och krokig med dåliga vägkanter. Personbilar undviker vägen om man inte är tvingad att använda den. Däremot trafikeras vägen av tunga timmertransporter. Betydande kvantiteter virke och timmer transporteras från till och . Vad detta betyder behöver inte närmare förklaras, men en dålig väg blir inte bättre av dessa transporter, den blir detta endast genom en ordentlig upprustning. Skall kostnader sparas, liksom energi, tid m. m., bör man i konsekvensens namn möjliggöra detta. Genom en upprustning av väg 83 kommer flera att kunna förkorta sin resväg. Detta är god samhällsekonomi. Med hänvisning till i motionen anförda synpunkter föreslås att under bil. 9 B 3 Byggande av statliga vägar för /83 beslutar anvisa . utöver regeringens förslag för att möjliggöra påbörjande av upprustningsarbete på i enlighet med vad som anges i motionen. (vpk) (vpk) 1 1981/82. 3 sami Nr 1855-1863
mot · G5021856 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1856 och kollektiva transporter inom En turistanpassad lokaltrafik och en fungerande anslutningstrafik med järnväg och flyg är en förutsättning för att över huvud taget få ett ökat kollektivt semesterresande. I de lokala och regionala trafikförsörjningsplaner som kommuner och länsstyrelse upprättat har turismens transportbehov inte tillgodosetts i nämnvärd omfattning. På några håll har turistnäringen organiserat en viss begränsad trafik, men den har varit bristfällig och utan samordning med annan trafik som berör området. Det finns därför inte något organiserat kollektivt transportsystem i turistområdena som binder ihop boendeområden med aktivitetsområden. På samma sätt saknas på flertalet håll turistanpassad transfertrafik till och från tågen. Den egna bilen dominerar turistresandet till . Av de ca 300 000 turister som besöker landskapet åker 280 000 bil, medan endast 20 000 eller åker kollektivt, i första hand buss. Flyget har haft en marginell roll för turismen. Ett sådant totalt beroende av bilen är helt förkastligt ur både energi- och ekonomisk synpunkt. man som räkneexempel att en tredjedel av de turister som besöker kollektiva turistanläggningar i övergår från bil till buss skulle energibesparingen bli närmare 2 milj. kr. Förhållandena nödvändiggör ökad handlingsberedskap och strategiska åtgärder som möjliggör ökad övergång till kollektiva semesterresor. skall enligt beslut i upprustas. Den går genom (14,5 mil från ), som är knutpunkt vidare mot . fanns en bibana till , och frågan är om inte utvecklingen i vad gäller både turism och industrilokaliseringar har varit sådan att bibanan till - - Röros kan anses ekonomiskt försvarbar. timmer transporteras exempelvis efter väg 312 och ; därtill kommer övrigt gods till och från och . Det har skett en ökad efterfrågan på järnvägsresor till följd av den nya trafikpolitiken, och den utvecklingen får vi anta kommer att fortsätta och säkert öka allteftersom bensinpriserna stiger. Det bör ingå i en långsiktig planering att SJ även tittar på möjligheten att bygga upp nya bibanor och planera för kapacitetsökning på rullande material. Det är angeläget att ge SJ erforderliga medel för en planmässig och kontinuerlig nyanskaffning av personvagnar, sovvagnar och lok. Ett förstärkt statligt stöd bör kunna utgå till länshuvudmannen som ansvarar för kollektiv turisttrafik i de primära rekreationsområdena. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av en bättre kollektiv trafikförsörjning i de primära rekreationsområdena.
mot · G5021857 · 1982-01-26 00:00:00 — trafikbeslut betonar inte konkurrensen i lika hög grad som beslut. I stället understryks behovet av samverkan mellan trafikmedlen, då i första hand landsväg - järnväg. Det är viktigt att också inordna sjötransporter tillsammans med bil och tågtrafik. För att stimulera samverkan landsväg - järnväg beslutades om viss avlastning av järnvägens kostnadsansvar och inrättandet av s. k. linjetariff. Trots detta sker fortfarande minskning av järnvägstransporter, vilket är mycket olyckligt med tanke på energiförbrukning, trafiksäkerhet och förslitning av vägar. En naturlig följd av höjda oljepriser är högre transportkostnader, som drabbar konsumenterna med högre konsumtionspriser. Det är viktigt att det över hela byggs upp fungerande transportnät på järnväg och att det efter kusterna sker en samordning med sjötransporter. En ökning av sjötransporterna bör också kunna skapa sysselsättning åt de mindre varven. Visst samarbete har kommit i gång mellan större förmedlingsföretag och åkerier resp. järnvägen, en samverkan för vilken tekniska och ekonomiska förutsättningar har skapat möjligheter. Det är viktigt att skapa dessa förutsättningar även för sjöfarten. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts angående samordning av olika transportmedel.
mot · G5021858 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1858 m. fl. befinner sig nu i sin allvarligaste kris . Arbetslösheten är större än någonsin och tillgången på lediga platser praktiskt taget obefintlig. Sålunda finns över 8 000 arbetssökande vid arbetsförmedlingarna i länet som har att konkurrera om ett par hundra platser. Antalet sysselsatta i beredskapsarbete är också det högsta . Tillgången på lämpliga objekt för beredskapsarbete är dock enligt länsarbetsnämnden i det närmaste uttömd, varför denna verksamhet inte kan suga upp ytterligare arbetslösa. Anledningen till denna brist på objekt är bl. a. att kommunernas ekonomi är så ansträngd att inga kommunala projekt igångsätts även om de kan få drivas som beredskapsarbete, med det tillskott av statsbidrag som det tillför. Det är slöseri av mycket stora mått att så många människor - 8 174 - skall vara tvingade att få sin försörjning genom arbetslöshetsunderstöd eller socialbidrag, när det finns så många eftersatta behov inom olika delar av samhället - för att inte nämna den för människorna nedbrytande situation som en påtvingad arbetslöshet utgör. Allt måste därför göras för att med samhällets hjälp finna lämpliga projekt som kan utföras som beredskapsarbete i avvaktan på att den reguljära arbetsmarknaden expanderar och behöver arbetskraft. Inom SJ:s olika verksamheter i finns exempelvis stora eftersatta behov som, om de åtgärdades, skulle kunna ge många sysselsättningstillfällen, som de skulle vara trafikpolitiskt motiverade. Så är t. ex. flera bandelar-bl. a. - så nedslitna att hastigheten på tågen har måst sänkas, med längre restider och därmed sämre service för allmänheten som följd. Upprustningen av är ett annat aktuellt projekt, liksom kravet på anslutningsspår mellan BJ-banan och . Elektrifiering av såväl mellan och som Fryksdalsbanan är andra projekt som skulle ge många sysselsättningstillfällen, som de aktuella bandelarna skulle bli såväl attraktivare och miljövänligare som effektivare. Många stationshus och övriga SJ-fastigheter är också nedslitna och behöver snyggas upp och målas bl. De här uppräknade exemplen är endast några prov på investeringar som om de realiserades-skulle ge många sysselsättningstillfällen. En inventering och kartläggning av vilka behov som föreligger och som kan vara lämpliga att utföras som beredskapsarbete bör därför göras av SJ och SJ-anställda i tillsammans med länsarbetsnämnden i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att SJ tillsammans med SJ-anställda i får i uppdrag att göra en inventering och kartläggning över behovet av nödvändiga investeringar på järnvägsnätet och SJ tillhöriga byggnader i . Projekten bör lämpligen kunna utföras som beredskapsarbete. () () () BO FINNKVIST (s) ()
mot · G5021859 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1859 m. fl. Väg- och brobyggen i Den stora minskning av väganslagen som gjorts såväl vad gäller byggandevolymen som då det gäller drifts- och underhållsanslagen har inneburit att standarden i vägnätet - inte minst i - har sjunkit ytterligare från en redan tidigare mycket låg standard. Som vi påpekat dels i motionen om insatser för ökat byggande inom kommunikationsområdet, dels i den speciella motion som lagts angående Värmlandsfrågor, får ett eftersatt vägunderhåll många negativa konsekvenser. Förutom en direkt kapitalförstöring av såväl vägarna som de fordon som trafikerar dessa vägar, leder det till högre energiförbrukning, vilket strider mot de energipolitiska strävanden som har fastställt. Genom sämre vägunderhåll ökar transporttiderna och därmed också transportkostnaderna, vilket har särskilt stor betydelse för den tunga industrin i glesbygd och för skogsnäringen. Sålunda visar en utredning från att den försämring av väghållningen som blir följden av nuvarande låga anslag till under olika antaganden skulle leda till en årlig kostnadsökning för skogsnäringen på ca 200 resp. ca 525 milj. kr. I den ovan nämnda motionen föreslås därför bl. a. att 100 milj. kr. anvisas till att klara de mest påtagliga konsekvenserna av urholkningen av anslagen till vägunderhållningen. Vidare föreslås 900 milj. kr., varav 400 milj. kr. , till ett antal färdigprojekterade väg- och broprojekt i landet, bl. a. sådana som kan sänka transportkostnaderna för svensk skogsindustri. Av dessa namngivna objekt, som är framtagna med hjälp av , finns ett antal som är belägna i . Om de kommer till stånd kommer det att medföra ett inte obetydligt antal arbetstillfällen, dels vid de direkta vägbyggena, dels genom den kringsysselsättning som följer för exempelvis åkare och entreprenörer. Efter färdigställandet har det värmländska vägnätets standard förbättrats avsevärt, framför allt i norra , vilket kommer att ha en positiv betydelse för i första hand den lokala befolkningen men också för den värmländska industrin. De objekt som är aktuella för del, och som är kostnadsberäknade till 52,1 milj. kr., varav 31,1 milj. kr. , är följande: Totalt milj. kr. Förutom dessa vägprojekt föreslås att en bro över vid i norra byggs och ersätter nuvarande färjeförbindelse. Dessutom bör vägen Mossfallet-Rämmen projekteras för att underlätta de värmländska stålorternas förbindelse med övriga Bergslagen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller att ovan nämnda bro- och vägprojekt kommer till stånd i enlighet med vad som i motionen anförs. () BO FINNKVIST (s)