mot · G5021784 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1784 Översyn av utbildning och forskning inom socialrätten Socialtjänstlagen och de anslutande lagarna om vård av unga och vård av missbrukare trädde i kraft . De nya lagarna innebär att prövning av socialnämndernas beslut i större utsträckning än f. n. kommer att göras av länsrätterna. I samband med remissbehandlingen av lagförslaget uttrycktes från länsrätterna oro över den ökning av ärendemängden som den föreslagna ordningen skulle komma att medföra. Då det gäller försäkringsrätterna har de redan nu en ärendebalans som innebär avsevärda väntetider för dem som önskar få sina framställningar till försäkringskassorna prövade. Anledningen till anhopningen av ärenden är både ärendenas mångfald, komplexitet och underbemanning på handläggarsidan. Vidare står det helt klart att tillgången på handläggare med adekvata kunskaper i socialrätt är begränsad. Regeringens proposition 1981/82:88 Åtgärder för att förbättra försäkringsdomstolarnas arbetsläge, som skall behandlas av , kan förväntas leda till att viss avlastning av försäkringsrätterna kan ske vad beträffar ärendebalans, men bristen på handläggare kommer ändå att kvarstå . Utbildningen i socialrätt i är f. n. och med hänsyn tagen till kommande ändringar till följd av ändrad lagstiftning otillräcklig. Vid socialhögskolorna ingår ämnet, men endast vid två av de sex högskolorna kan ämnet socialrätt studeras separat och då i begränsad omfattning. i är den högskola som har den mest omfattande kursen (), men inte heller den kursen omfattar hela socialrättsområdet. För den som vill utbilda sig i socialrätt som enstaka ämne finns alltså f. n. få möjligheter. tycks juridiska fakulteten i vara ensam om att erbjuda en enstaka kurs i socialrätt (10 p.) avsedd att gå på halvfart och med undervisningen förlagd till kvällar och lördagsförmiddagar. Vid övriga universitet finns ingen möjlighet att läsa socialrätt separat. Således finns i storstaden inte separata kurser inom ämnesområdet vare sig vid eller vid . Ämnet socialrätt är inte obligatoriskt i juristexamen, vilket kan ifrågasättas om det inte borde vara. Vid anordnas dock en alternativkurs om 10 poäng i socialrätt och en kurs om 5 poäng i socialförsäkringsrätt, som de juris studerande alltefter sin intresseinriktning själva kan välja att läsa (bilaga). Anledningen till att man vid just erbjudit dessa kurser är måhända att man där har landets enda professur i socialrätt, vilken innehas av professor . Professor skall således klara allt från grundutbildning till högre forskning inom detta stora och viktiga ämne, vilket är en omöjlig uppgift. Forskningen inom ämnet måste uppmuntras. Det är utomordentligt viktigt att fördjupning i de olika delområdena kan ske och vetenskapliga slutsatser dras av regler och praxis. En stor utbildningsbörda läggs på kommunerna vid genomförandet av den nya socialtjänstlagen. är rättstillämpningen på grundval av den nya lagstiftningen helt ny. Praxis från tidigare sociallagstiftning torde därför bli vägledande. Grundläggande för den bedömning som skall göras i sociala sammanhang är den samlade kunskap som finns. Förmedlingen av tillämpningsfall och praxis såväl till socialhögskolor och juridiska fakulteter som till socialförvaltningarna blir således utomordentligt väsentlig. Goda kunskaper i socialrätt hos olika handläggare är en förutsättning för den enskildes möjlighet att få hjälp och rättvis behandling. Det sociala rättsområdet är utomordentligt omfattande, vilket torde framgå av den kursplan i socialrätt (se bilaga), som ligger till grund för utbildningen vid . En specialisering inom det juridiska området torde bli nödvändig. Det är också önskvärt att man inom den juridiska utbildningen kan välja socialrätt som en specialitet med sikte på arbetsuppgifter inom t. ex. länsrätter och försäkringsrätter, vilka nu har ganska svårt att få fram handläggare med tillräcklig socialjuridisk utbildning. Vidare finns behov av privatpraktiserande socialadvokater. Tjänstgöring vid länsrätt ger numera tingsmerit för de jurister som valt att inrikta sig på det sociala fältet. Dessutom borde fiskalsutbildning kunna förläggas till försäkringsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av nuvarande utbildning och forskning inom området socialrätt i syfte att anpassa utbildningens krav och omfattning till de förändringar som kan förväntas uppkomma till följd av lagstiftningen på det sociala området, 2. att begär att regeringen överväger om utbildningen till juristexamen skall innehålla obligatorisk kurs i socialrätt. Dnr II G 223 342/90 JÖ 802 Kursplan för kursen i socialrätt, fastställd av med ändringar , , 1 Kursens inplacering i utbildningssystemet Kursen ingår som alternativkurs eller valfri kurs i juristutbildningen samt i den grundläggande rättsutbildningen med förvaltningsrättslig inriktning. Kursen omfattar 10 poäng. Kursen avser att ge de studerande en god överblick över socialrätten samt fördjupade kunskaper om ämnets viktigaste regler rörande personlig vård och ekonomisk hjälp. Kursen omfattar reglerna om socialtjänst, psykisk och fysisk sjukvård, socialförsäkringar, speciella bidragsformer och social sekretess. 4 Undervisning och examination Undervisningen ges i form av föreläsningar, seminarieövningar och lektioner. Studiebesök kommer eventuellt att anordnas. Examination sker i form av skriftligt prov vid kursens slut. FV 320 förvaltningsrätt, 10 poäng. , Speciell förvaltningsrätt 6 u 1981 s. 129-175. Grönwall-Nasenius, mål och medel. Motiv och lagar till 1981 s. 63-81, 106-143, 157-165,180-182, 186-215, 221-260, 264-305, 313-317, 334-408. Allmänna råd från 1981:1. Rätten till bistånd 1981. , Kommentar till och internationell föräldrarätt 3 u 1979 s. 441-470. Socialtjänstlag 19/6 1980 (nr 620). Socialtjänstförordning 25/6 1981 (nr 750). (SFS 1981:1226.) 19/6 1980 (nr 621). Lag om vård av missbrukare i vissa fall 17/12 1981 (nr 1243). , Speciell förvaltningsrätt 6 u 1981 s. 176-194. , Sjukvårdsrätt 1980. , Enskilds rättsskydd mot påtvingat kroppsligt ingrepp i Om våra rättigheter 1980 s. 77-92. Lag om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall 16/6 1966 (nr 293). Lag angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda 15/12 1967 (nr 940). Sjukvårdslag 6/6 1962 (nr 242). Lag om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. 10/1 1980 (nr 11). Abortlag 14/6 1974 (nr 595). Steriliseringslag 12/6 1975 (nr 580). , Speciell förvaltningsrätt 6u 1981 s. 195-207. Lagen om allmän försäkring och andra författningar om socialförsäkring m. m. Utg. av . (Lagtextsamling.) Lavin, Rätten till sjukpenning 1982 (Stencil.) , Föräldrapenning 1981. : Gällande bestämmelser om pension m. m. (Stencil.) Grönwall-Hessmark, Arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd 1977. Bratthall, Försäkringsöverdomstolens praxis i mål rörande lagen om arbetsskadeförsäkringen i FT 1981 s. 130-161. (Stencil.) , Arbetslöshetsersättningar 2 u 1979. Lag om allmän försäkring 25/5 1962 (nr 381). (SFS 1977:630.) Lag om pensionstillskott 9/5 1969 (nr 205). Lag om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension 25/5 1962 (nr 392). Lag om delpensionsförsäkring 22/2 1979 (nr 84). 26/5 1976 (nr 380). Lag om arbetslöshetsförsäkring 5/6 1973 (nr 370). Lag om kontant arbetsmarknadsstöd 5/6 1973 (nr 371). , Speciell förvaltningsrätt 6u 1981 s. 208-215. Agell, Underhåll till barn och make 1979 s. 35-43, 62-66. föreskrifter till förordningen om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer (1981:46) och förordningen om statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. (BOFS 1981:47). (Stencil.) Lag om allmänna barnbidrag 26/7 1947 (nr 529). Lag om bidragsförskott 21/5 1964 (nr 143). (SFS 1976:277.) Förordning om statskommunala bostadsbidrag 20/5 1976 (nr 262). Förordning om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer 20/5 1976 (nr 263) (SFS 1981:337.) Studiestödslag 25/5 1973 (nr 349). , Offentlighet och sekretess i socialt arbete 1981. Regeringens proposition 1979/80:2 Del A s. 154-224. (Stencil.) Tryckfrihetsförordningen 2 kap., 7 kap. 3 §. Sekretesslag 20/3 1980 (nr 100) 1, 7, 12-16 kap. 20 kap. 3 §.