mot · G502830 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till Bergslagen av ett zinksmältverk Inom landet bryts zinkmalm på flera ställen. Främst vid sulfidmalmsgruvor i och Bergslagen. En stor zinkgruva är dessutom den utlandsägda i i . Gruvan ägs av det belgiska bolaget . De zinksliger som tas fram vid anrikningsverken exporteras. Från exporteras zinksliger till ett Vieille Montagne-ägt smältverk i . Detta bolag var världens näst största framställare av zink. Merparten av zinksliger går till det av hälftenägda smältverket i i . Bolaget heter Norzink A/S. Smältverket ägdes av tillsammans med det belgiska företaget de . Då köptes den belgiska delen upp av BP , ett dotterföretag till BP. Köpet var på 62,5 milj. kr. Så här kommenterade , , köpet: BP är en betydligt starkare partner än den tidigare ägaren Austrienne, inte minst finansiellt. Detta bedömer jag som en stor fördel för såväl Norzink som . Köpet kan kanske också skapa möjligheter till samarbete inom andra områden och/eller nya projekt. BP har kraftigt ökat sitt intresse för . har det engelska företaget köpts upp. Köpet som var på 4 miljarder gjordes kontant. Det företaget har bland annat guldgruvor i och delägarskap i en rad smältverk runt om i världen. godkände köpet med det förbehållet att Sydvaranger A/S och /S tillsammans skall ha av BP:s . Denna allt hårdare knytning till det internationella storkapitalet är ett skäl till varför vpk aktualiserar anläggandet av ett svenskägt zinksmältverk i . Ett annat skäl är det export-importberoende som råder för . ökade den svenska exporten av zinksliger från 148 600 till . Detta motsvarar i ren zinkmetall en ökning från 84 . har importen av zinkmetall ökat från 36 300 till . Frågan är då om det finns några framtida avsättningsmöjligheter, liksom om efterfrågan såväl globalt som nationellt kommer att öka. Låt oss först titta på vad zink används till. De viktigaste användningsområdena för zink är förzinkning, pressgjutning (zink ingår som legering) och i mässing. Dessa tre svarar för av användningen i världen. Ökningen på pressgjutgodssidan har varit . För förzinkningsdelen är siffran , medan mässingsframställningsdelen bara ökat . Detta gäller i världen i stort. Mellan hälften och två tredjedelar av de förzinkade produkterna går till byggnadsindustrin. Övriga områden för denna produkt är till transportmedel, behållare för lagring och transport etc. Av de pressgjutna produkterna går ca två tredjedelar till bilindustrin. Elektroindustrin tar hand om , medan maskinindustrin tar hand om . Zink används också inom den icke metalliska sektorn, bl. a. i färg och i kemiska produkter. Zinken kan ersättas av bl. a. aluminium och plast. Om zinken skall slås ut av dessa beror på kommande prisfluktuationer. Zinkens stora rostbeständighet gör dock att stora prisvariationer måste till innan zinken slås ut. Förbrukningsökningen i efter 1960 har varit , vilket är htet globalt sett. I världen ligger den på . Ökningen i ligger till på förzinkningssidan. Detta beror till stor del på den stora användningen av förzinkad plåt inom byggnadsindustrin. Ca hälften av denna konsumtion täcks genom import. Att notera är att det skedde en kraftig importökning av zink. Det berodde till stor del på den ökade importen av japansk förzinkad tunnplåt till NJA i . Den årliga förbrukningsökningen i världen är fram beräknad till . I siffror innebär detta Den här prognosen är gjord av USBM. Andra prognoser säger att ökningen kommer att bli och kanske något mer. Hur stor ökningen blir beror på en rad olika faktorer. Exempelvis hur andra material kan ersätta zink i gjutgods. Detta gäller också förzinkad plåt. Siffrorna visar dock att det finns utrymme för fler zinksmältverk . Kostnader att anlägga ett smältverk och MPU (mineralpolitiska utredningen) har gjort beräkningar på vad de olika stegen i zinkframställningen kostar - med andra ord från malm till färdig metall. Räkneexemplet gäller en gruva där zinkmalm bryts. Efter anrikning erhålls zinkslig, vilket motsvarar ca ren zink. Totalt produceras vid gruvor i ca zinkslig, vilket ger zink. Exemplet kan gälla detta område. Det är också användbart på Bergslagen där slig i storleksordningen 70 000-80 000 ton kan tas fram (se bilaga). Kr./ton 3 400 Totalt milj. kr. Summa kapital + driftkostnader Kostnaderna för ett zinksmältverk är jämförelsevis låga. T. ex. investering i ett kopparsmältverk låg 1976 på . Summa drifts- och kapitalkostnader på ca . - detta då enbart för smältning. (Raffinering är inte inräknad.) En viktig detalj är att det vid smältning av zinkslig bildas svaveldioxid som måste tas till vara. Av den görs svavelsyra. För varje ton zink ges svavelsyra. I det aktuella exemplet skulle mängden svavelsyra bli . Med ett pris som gällde 1979 (. per ton) motsvarar detta 19,6 milj. kr. En annan viktig biprodukt som i regel följer med är silver, vilket därmed också förhöjer det ekonomiska utbytet. Följande fördelar kan framföras kring förslaget om anläggandet av ett zinksmältverk i . God tillgång till inhemsk råvara. Någon brist kommer inte att uppstå på ett bra tag. MPU har räknat ut att minst 40 årsproduktioner finns kvar i , räknat på den brytningsnivå som gällde 1974. Förädling av malmråvaran inom landet. Den framtagna zinken skulle dessutom kunna användas vidare i ytterligare förädlingssteg. En möjlig avsättning är till den framställning av förzinkad plåt som görs vid Domnarvet. F. n. exporterar vi oförädlad zinkslig men importerar färdig zinkmetall. Det är till och med möjligt att skulle kunna exportera ren zinkmetall. Vid zinksmältverket i , , arbetar 700 personer, vilket ger en fingervisning om storleken på antalet anställda vid ett zinksmältverk. Mot bakgrund av vad som anförs i motionen yrkas att hos regeringen hemställer om att låta utreda förutsättningarna för lokaliseringen av ett zinksmältverk till Bergslagen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) PER (vpk) HANS (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) gruvor (1981) Vieille (1981)* zinkslig = ca zink (skall bli zink) zinkslig = ca zink zinkslig = ca zink *Total mängd zink 64 700 (med ökning i 71 700) Källa: för mellansvensk gruvind.