mot · G5022133 · 1982-01-26 00:00:00 — En inventering av objekt inom SJ:s verksamhetsområde i avseende både upprustning och omläggning av spår visar att man med relativt kort varsel kan sätta i gång arbeten inom en total kostnadsram av 170 milj. kr., varav 50 milj. kr. under innevarande och nästa budgetår. Det gäller upprustning av spår på sträckan och linjeomläggning på sträckorna Bergträsk-Brännberg. Vi förordar att medel anvisas för dessa arbeten. taget föreslår vi järnvägsinvesteringar i rullande material och spårutbyggnader på , varav 460 milj. kr. för /83. Inom transportområdet finns stora möjligheter att spara energi. En bilresa kräver i genomsnitt 3,5 gånger så mycket energi som en resa med kollektiva trafikmedel. Den effektivaste åtgärden för energisparande på transportområdet är därför att öka kollektivresandet. En otillräcklig satsning på kollektivtrafiken leder inte i första hand till ett minskat resande utan till en ökad bilism. En utbyggnad av den kollektiva trafiken är därför samhällsekonomiskt riktig - särskilt i av knappa ekonomiska resurser, då importen av olja och bensin slår hårt på vår bytesbalans. Som ett led i utvecklingen av kollektivtrafiken är det angeläget att stimulera till försök med nya trafiksystem, planeringssystem, trafikledningssystem, information till kollektivtrafikanterna osv. Det är också viktigt att en utveckling stimuleras när det gäller fordon och fordonskomponenter. Rent allmänt bör forsknings- och utvecklingsarbetet breddas och föras ut i försöksverksamhet så att det kommer till praktisk användning. Det är också angeläget att sätta in särskilda stimulansåtgärder i kommuner som är beredda att pröva nya kollektivtrafiksystem, som syftar till en förbättrad miljö och säkerhet. Vi föreslår att kollektivtrafikberedningen får disponera sammanlagt 20 milj. kr. utöver regeringens förslag för att stödja utvecklingsprojekt och investeringar för den kollektiva trafiken. Ett exempel på den typ av försök som bör stödjas med dessa medel är det s. k. . Projektet gäller utveckling och tillämpning av ett planerings- och ledningssystem för kollektivtrafik. Ett liknande utvecklingsarbete pågår i samverkan mellan och och SL (AB lokaltrafik). Ytterligare ett exempel är utnyttjandet av datoriserade styrsystem för taxi i storstadsområdena. Det är angeläget att skapa förutsättningar för att integrera både taxi och färdtjänst i den kollektiva trafiken. Den pågående nedrustningen av bostadsbyggandet som beskrivits i motionen måste angripas. I första hand gäller det att stoppa den ytterligare nedgång som förutses . Målsättningen på något blir att återföra byggandet till en nivå som motsvarar ett socialt nödvändigt byggande. Om ingenting sker kommer stora delar av produktionsapparaten att slås ut. Arbetslösheten inom och de industribranscher som berörs har redan nått nivåer som saknar motsvarighet sedan . Arbetslösheten kommer att öka ytterligare mot nya rekord om inte kraftfulla åtgärder sätts in. lösheten blir åter en realitet. Grunden för en utveckling av exportverksamheten inom bygg- och byggmaterialindustrin rycks undan. Importen av byggmaterial, som redan nått oroväckande höga nivåer, fortsätter att växa, trots den nuvarande låga byggvolymen. När byggandet återförs till en normal nivå blir importen, om den nuvarande utvecklingen tillåts fortsätta, en allvarlig belastning för samhällsekonomin. Raset i bostadsbyggandet leder dessutom till en bostadsbrist på expansiva orter som kan komma att utgöra ett allvarligt hinder för arbetet med att restaurera den svenska ekonomin. I många kommuner kan då brist på bostäder bli en faktor som hindrar rekrytering av arbetskraft till företag som vill expandera. På reparations- och underhållssektorn behövs som tidigare redovisats mycket stora insatser i bl. a. de lägenheter som byggdes . Enbart behovet av nya eller reparerade fönster uppgår till miljardbelopp. De undersökningar av behovet av reparationer och underhåll som byggforskningsinstitutet f. n. genomför visar på betydligt större behov av insatser än vad som varit känt. Detta är åtgärder som måste genomföras , annars kommer dessa delar av bostadsbeståndet att förfalla och åtgärderna fördyras ännu mer. måste saneringsverksamheten öka i volym. Ett stort antal äldre människor bor i gamla omoderna lägenheter. Antalet pensionärer i sådana lägenheter kommer att öka snabbt . Om vi skall kunna erbjuda dessa en dräglig bostadsstandard måste takten i saneringsverksamheten öka. Vi finner denna fråga så viktig att statsmakterna utan dröjsmål måste, i samarbete med de allmännyttiga bostadsföretagen och bostadskooperationen, utarbeta ett upprustningsprogram för det äldre bostadsbeståndet, som behöver repareras och moderniseras. Vi menar också att staten bör anvisa de finansiella förutsättningarna för detta. Investeringar i ombyggnader, reparationer och underhåll har stor betydelse för industri och sysselsättning som de ställer mindre krav på kommunala insatser i form av investeringar i vägar, vatten, avlopp o. d. Reparationer och underhåll, liksom ombyggnad, är mer arbetsintensivt och mindre materialintensivt än nybyggande av bostäder. Skillnaden är emellertid stor mellan olika materialslag. Vid nybyggande förbrukas stora mängder av trä, järn och cement. Vid underhåll är behovet större av utrustningsdetaljer och liknande. En ökning av underhålls-, ombyggnads- och reparationssektorn skulle ha en mycket väsentlig betydelse för den hårt krisdrabbade snickeriindustrin, liksom för de industrier som tillverkar sanitetsvaror. Det upprustningsprogram vi kräver skall ha som mål dels att öka investeringarna i reparationer, ombyggnader och underhåll så att det eftersatta underhållet kan åtgärdas, vilket kräver extraordinära insatser, dels att föra upp det normala underhållet till en högre nivå. 1981/82: 2133 I den situation vi beskrivit, med ökat behov både av nybyggande och reparationer och underhåll, är det inte rimligt att tillåta den industriavveckling som pågår att fortgå. eller senare skulle även en borgerlig regering tvingas att öka byggandet. Om man då låter industrin slås ut tvingas vi importera fönster, dörrar, skåp och annat byggmaterial. I stället för att ta till vara möjligheter till ökad export innebär regeringens politik att importen kommer att öka. Vi föreslår följande åtgärder för att stimulera investeringar i bostadsbyggandet: En temporär hyresrabattering av boendekostnaderna i nyproduktionen av hyres- och bostadsrättslägenheter i flerfamiljshus föreslås bli införd fr. o. m. den . Rabatteringen skall sedan gälla för de lägenheter som påbörjas t. o. m. 1984 och svara mot en sänkning av inflyttningskostnaden första året med /m2. med den temporära hyresrabatteringen införs en statlig hyresgaranti. Denna garanti skall gälla för statligt belånade lägenheter med hyres- och bostadsrätt i flerfamiljshus som påbörjats som hyresrabatteringen gäller. Garantin skall utgå från färdigställandet. Kostnaderna för den temporära hyresrabatteringen och hyresgarantin i nyproduktionen beräknas till ca 40 milj. kr. Bidrag och lån till reparationer och underhåll De beslut om bidrag vid ombyggnad av flerfamiljshus och om lån för vissa reparationer som statsmakterna tagit är tidsbegränsade. bör fatta ett principbeslut om att motsvarande stöd skall lämnas även och 1983. Bidragsbeloppet skall höjas från högst 15 000 till högst . Detta bör ske genom att ger regeringen till känna att förslag om sådant stöd bör föreläggas . Under åren 1979- 1981 existerade en temporär lånemöjlighet för att täcka eftersläpningar i det periodiska underhållet. Vi finner det nödvändigt att lånen förlängs . Med hänsyn till det statsfinansiella läget anser vi dock att statsbudgeten inte kan belastas med denna långivning. Vi föreslår i stället att en del av det friställda prioriterade kreditutrymmet, som kommer att uppstå genom det sjunkande bostadsbyggandet, skall kunna användas för underhållslån. Program för reparationer och underhåll Såväl bidrag vid ombyggnad av flerfamiljshus och lån för vissa reparationer som underhållslån är att betrakta som temporära åtgärder, som måste ersättas med en långsiktig lösning i form av ett upprustningsprogram för det äldre bostadsbeståndet. Frågan om hur underhåll och reparationer skall finansieras måste lösas . För att detta skall vara möjligt kräver vi att regeringen , i samarbete med de allmännyttiga bostadsföretagen och bostadskooperationen, utarbetar ett program för upprustning av det äldre bostadsbeståndet. Ett underlag till förslag om en långsiktig lösning på underhålls- och reparationsproblemet bör presenteras i så god tid att propositionen skall kunna föreläggas . Bidrag till förbättring av boendemiljön Verksamheten med förbättringar av boendemiljön tog genom bostadspolitiska beslut - fart med gynnsamma effekter på den sociala boendemiljön i många bostadsområden. Efterfrågan på medel har successivt ökat. har dock de sociala problemen i bostadsområden med brister tilltagit. Mot bakgrund av de ökande problemen med brister i boendemiljöer som vi ovan beskrivit och våra förslag om ändringar i bidragsgivningen föreslår vi att till Bidrag till förbättring av boendemiljön för /83 anvisas ett reservationsanslag om 25 milj. kr. utöver vad som anvisas i budgetpropositionen. Vi föreslår vidare att beslut om bidrag till förbättring av boendemiljön under /83 får meddelas intill ett belopp av 90 milj. kr. Vi föreslår att ramarna för amorteringsbidrag m.m. samt lån för allmänna samlingslokaler får medges inom en ram av 60 milj. kr. varav högst 30 milj. kr. får tas i anspråk för bidrag. Vi föreslår att beslut om upprustningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler får meddelas inom en ram av 30 milj. kr. Detta följer anslagsframställning och innebär en uppräkning av ramarna med 30, 10 resp. 16 milj. kr. under /83. Ramvidgningen för upprustningsbidrag föranleder en anslagsökning utöver regeringens förslag med 5 milj. kr. Förslagen på det bostadspolitiska området redovisas utförligt i den bostadspolitiska motionen 1981/82:1994. Tidigarelciggning av kommunala investeringar Inom kommunerna beräknas årliga investeringar i miljövårdsåtgärder på omkring I miljard kronor. Investeringarna gäller bl. - Behandling av hushållsavfall - Behandling av miljöfarligt avfall Enligt gjorda bedömningar är det möjligt att tidigarelägga omkring 250-300 milj. kr. av dessa investeringar. I syfte att utnyttja ledig kapacitet i industrin och skapa ett antal nya arbetstillfällen föreslår vi att kommunerna erbjuds ett statligt bidrag på av kostnaden för de investeringar av denna typ som tidigareläggs. Bestämmelsen bör i första hand gälla för /83. Beslut om bidrag bör enligt dessa grunder fattas av . I fråga om den närmare utformningen kan de tidigare reglerna om statsbidrag till liknande investeringar tjäna som vägledning. Den socialdemokratiska politiken är inriktad på att åstadkomma en ökad efterfrågan på industrins produkter. Den är så utformad att den bl. a. genom en rättvis fördelningspolitik och en stark inriktning på inflationsbekämpning skall, lägga grunden till lugna avtalsrörelser. Därigenom skapas förutsättningar för en stärkt internationell konkurrensförmåga för svensk industri och följaktligen en bättre avsättning av svenska produkter både utomlands och på hemmamarknaden. Vår politik innebär också en förstärkt efterfrågan på hemmamarknaden som en direkt följd av den investeringsoffensiv som presenteras i denna motion. Satsningarna på energiområdet, transportområdet, i byggandet osv. innebär ökade leveranser för den svenska industrin. Ett förslag som blir ett viktigt inslag i kraftsamlingen för att få fart på det svenska näringslivet är förslaget om löntagarfonder. Fonderna är ett medel för att hålla tillbaka de svenska företagens kostnadsutveckling och därmed öka konkurrensförmågan. De är en finansieringskälla för uppbyggnaden av industrins produktionsanläggningar. Och de är en väg att öka de anställdas inflytande i företagen - något som bl. a. kan bli betydelsefullt när det gäller att styra företagens resurser bort från spekulation och till produktiva investeringar. Vi för i det följande dessutom fram ett antal förslag till punktinsatser för att stimulera industriinvesteringarna. Vi kräver att en struktur- och utvecklingsfond inrättas. En viktig uppgift för fonden blir att medverka vid finansieringen av investeringsprojekt, som det på grund av deras storlek eller företagsekonomiskt sett höga risknivå är svårt att få finansierade och vars genomförande försvåras eller omöjliggörs på grund av brist på riskkapital. En annan uppgift för fonden skall vara att finansiellt engagera sig i teknikupphandlingsprojekt och att i andra former stödja det industriella forsknings- och utvecklingsarbetet. Vi föreslår vidare vissa förändringar i reglerna för den . Där finns bl. a. restriktioner beträffande storleken på fondens engagemang i varje enskilt företag. Den begränsningen vill vi ta bort. Vi menar att staten måste utnyttja sina möjligheter att via den statliga företagssektorn lyfta industriinvesteringarna. Där finns företag i kapitalintensiva branscher. Det är också i stor utsträckning fråga om företag där ökade investeringar skulle kunna innebära betydande avsättningsmöjligheter för svensk utrustningsindustri. Vi föreslår att regeringen skall ges i uppdrag att utarbeta ett investerings- och utvecklingsprogram för de statliga företagen. Regeringen bör redovisa resultatet för och då också lämna förslag om programmets finansiering. Vi föreslår också investeringsstimulanser riktade till enskilda industribranscher. Här kan exempelvis nämnas gruvindustrin, där vi föreslår två särskilda program för intensifierad prospektering och investeringar i nya gruvor. Programmen gäller prospekteringsverksamheten och arbetet med nya gruvprojekt i såväl Bergslagen som och . Vi har från socialdemokratisk sida tidigare pekat på den mängd lovande mineraliseringar som finns i dessa områden. Vi har föreslagit offensiva insatser för att intensifiera prospekteringsverksamheten och för att utveckla nya gruvprojekt. Vi upprepar dessa förslag, som innebär att två femåriga program genomförs. För Bergslagen föreslår vi ett program av omfattningen 10 milj. kr. och för och ett program av omfattningen 50 milj. kr. Programmen bör administreras av industridepartementet. Vi föreslår också en satsning på de särskilda branschprogram som handhas av statens industriverk. Betydande delar av insatserna inom branschprogrammens ram utgörs av stöd till investeringar - såväl i anläggningar som i marknadsföring på export. Förslagen till förstärkta insatser ligger främst inom träindustrin och inom tekoindustrin. Branschprogrammen har betydelse för flera av de branscher som berörs av byggandet. Även om situationen för dessa kommer att förbättras om våra förslag till bygg- och investeringsprogram genomförs är det viktigt att de även söker nya marknader och nya produkter. Som exempel på de möjligheter som finns kan träindustrin nämnas. Träindustrins möjligheter till ökad export har belysts genom flera exempel i den näringspolitiska debatten . a. i finns intresse för svenska trähus som man vet har god standard och är energisnåla. I och ökar intresset för de svenska trähusen av samma skäl. För att ta till vara dessa möjligheter behövs en samordning för gemensam exportförsäljning. Eftersom det har visat sig att branschen själv inte klarar detta vore det naturligt för samhället att försöka få fram åtgärder som kunde underlätta för företagen att satsa på samarbete och export. Om man kunde ta till vara möjligheterna att exportera trähus kommer det också att få positiva effekter på exporten av snickerier. Det kan bli ett sätt att sälja svenskt" byggande. Vi ligger i tekniskt långt framme när det t. ex. gäller energisnåla byggsystem. Även när det gäller konstruk tioner i träbyggen ligger väl till. Till följd av energiprisernas ökning finns det ett ökande intresse för det svenska sättet att bygga, och en ökad satsning på export kan här få betydande effekter. Det är enligt vårt sätt att se självklart att staten bör ta initiativ för att hjälpa den här utvecklingen i gång. För den träbearbetande industrins del vill vi bl. a. av detta skäl ha en ökning av resurserna för branschprogrammet med 5 milj. kr. Resurserna skall även användas för stöd till projekt inom möbelindustrin. Vi vill också avsätta medel för att stimulera en ökad vidareförädling inom sågverksindustrin. Det gäller dels 15 milj. kr. till ett särskilt branschprogram med omställnings- och utvecklingsstöd samt exportfrämjande åtgärder, dels en ram för statliga kreditgarantier på 200 milj. kr. för att stimulera fasta investeringar. För tekoindustrins del förslår vi en utökning av anslaget till branschprogrammet med 10 milj. kr. i stället för den nedskärning som regeringen föreslagit. Branschprogrammet är framför allt inriktat på insatser för att öka marknadsandelarna på hemmamarknaden, men också exporten skall stimuleras. Vi vill dessutom att 20 milj. kr. skall anslås till lån för rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin ett anslag som regeringen utan motivering helt tagit bort. Utöver vad som här angivits har vi från socialdemokratiskt håll i olika näringspolitiska motioner fört fram en rad förslag till insatser som indirekt skulle komma att stimulera industrins investeringar. Teknisk forskning och utveckling Forskning vid universitet och högskolor En viktig förutsättning för framgångsrik utveckling och produktförnyelse i näringslivet är en hög kvalitet på den forskningsverksamhet som bedrivs vid universitet och högskolor. Socialdemokraterna har under en följd av år fört fram förslag om hur denna verksamhet skall förstärkas. 1 denna fråga har en särskild forskningspolitisk proposition till vårriksdagen aviserats och vi avser att i anslutning därtill redovisa vår inställning och våra förslag. I en särskild motion om forskningspolitik tar vi upp några frågor i anslutning till budgetpropositionens förslag. Det gäller t. ex. ytterligare stöd till datateknisk forskning samt ökade resurser till forskningsråden och fakulteterna. En betydande del därav gäller teknisk resp. matematisk-naturvetenskaplig fakultet. - Styrelsen för teknisk utveckling Styrelsen för teknisk utveckling är ett viktigt instrument för en framtidsinriktad näringspolitik. Det är angeläget att STU:s verksamhet såväl i fråga om industriellt utvecklingsarbete som kunskapsutveckling upprätthålls och ges vidgade ramar. Vi instämmer i den prioritering av områden som gjorts av STU, dvs. tateknik/elektronik, bioteknik, materialteknik, verkstadsteknik, kemiteknik, träteknik, teknik för hälso- och sjukvård samt massa- och pappersteknik. Vi anser också att den satsning på havsteknik som STU aviserar är väl motiverad. För att de insatser som görs inom dessa teknikområden skall få avsedd effekt för näringslivets utveckling krävs också en samordning med åtgärder inom andra områden. Motsvarande satsningar måste ske inom utbildningen så att kompetens finns tillgänglig. Det är också angeläget att resultat från forskning och utveckling kan omsättas i produktionen utan onödig tidsfördröjning. Kontakter mellan högskolor resp. forskningsinstitut och industri bör förbättras. Som exempel vill vi här ta upp ett område inom materialtekniken, nämligen keramiska material. Keramer tål hög värme och har stor motståndskraft mot nötning, korrosion och annan kemisk påverkan. De kan användas bl. a. inom energiområdet, i slip- och skärverktyg och i motorer. En satsning på forskning och utveckling av sådana keramiska produkter skapar möjligheter till produktförnyelse och stimulans i en rad svenska företag. Här krävs att regeringen tar initiativ till en dialog mellan forskare inom området, utbildningsansvariga samt berörda företag för en planering av samordnade insatser. Därvid bör STU spela en central roll. Högskolorna i vårt land är betydelsefulla för näringslivet. Också de mindre högskolorna är väsentliga för resp. regioners utveckling. De tekniska högskolorna är i särskilt hög grad ett industripolitiskt medel. En hög kvalitet på civilingenjörsutbildningen är en av de viktigaste förutsättningarna för att på trygga förnyelsen i svenskt näringsliv. Den får inte urholkas. 1 budgetpropositionen föreslås en utökning av antalet platser i högre utbildning för att möta de stora ungdomskullarna. För civilingenjörsutbildningen gäller det 300 platser för /83. Det är viktigt att öka antalet platser. Inom vissa områden är det brist på ingenjörer, bl. a. inom elektronik- och dataområdet. Behovet kan förutses öka. De medel som anslås för dessa platser motsvarar dock endast hälften av den uppskattade kostnaden. Resurssituationen när det gäller utbildning vid de tekniska högskolorna har successivt ansträngts allt hårdare. Den svenska civilingenjörsutbildningen har mycket knappa resurser jämfört med motsvarande utbildningsanstalter i andra industriländer. Medlen till civilingenjörsutbildningen får inte urholkas ytterligare. De berörda läroanstalterna bör ges full kompensation för det ökade platsantalet. Vi föreslår sålunda att anslaget till de Tekniska fakulteterna ökas med 1,4 milj. kr. Ökningen av antalet platser på grund av de stora ungdomskullarna gäller också andra utbildningslinjer, t. ex. matematisk-naturvetenskapliga och ekonomiska där det finns risk att kvaliteten på utbildningen försämras genom att kompensation för merkostnaden ej anslås. Vi förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen vid dessa utbildningslinjer och i tilläggsbudget återkommer med förslag till ytterligare medel om så visar sig erforderligt. Vi upprepar vårt tidigare framförda krav att en översyn av den tekniska högskoleutbildningen bör ske bl. a. mot bakgrund av behovet av förnyelse i näringslivet. Vi upprepar vårt tidigare förslag om utökat nordiskt samarbete i fråga om teknisk forskning och utveckling. Regeringen bör ta initiativ till överläggningar härom med övriga nordiska länder. 1 socialdemokratiska partimotioner om industripolitik har förts fram olika förslag för att främja uppfinnarverksamhet. I fråga om skattebestämmelserna för uppfinnare har nu efter proposition från regeringen beslutat om vissa ändringar enligt de riktlinjer som angavs i den socialdemokratiska partimotionen om industripolitik 1981. Vi noterar detta med tillfredsställelse. Vårt förslag om utvidgad stipendieverksamhet har dock avslagits av riksdagsmajoriteten varför vi tvingas upprepa det. Anslagen för stipendier till uppfinnare bör ökas med i storleksordningen 5 milj. kr. Vid fördelningen härav bör STU spela en central roll men möjligheterna att ge även andra intressen, t. ex. , en del av ansvaret bör prövas. Regeringen bör ges i uppdrag att utarbeta förslag till en utvidgning av stipendieverksamheten. Upphandling av ny teknik är ett viktigt instrument för att stimulera teknisk utveckling inom industrin. I tidigare socialdemokratiska partimotioner har vi ägnat stort utrymme åt att utveckla konkreta förslag för att främja teknikupphandling, såväl inom det offentliga området som inom den privata sektorn. Vi har fört fram förslag om inrättande av bolag för utveckling och upphandling inom fem olika områden för att stimulera industrin genom offentlig upphandling. beslutade att inrätta tre bolag inom områdena energi, miljövård och transportsystem. presenterade regeringen förslag till inrättande av bolagen. Emellertid har bolagen med den utformning de fått aldrig getts reella möjligheter att spela den roll som avsetts. Vi tvingas nu konstatera att vi med nuvarande riksdagsmajoritet saknar möjligheter att ge bolagen den utformning och de resurser som enligt vår mening är nödvändiga för att göra dem till ett verkningsfullt instrument. Vi avstår därför nu från att upprepa våra krav. Inom landstingssektorn har regeringen inlett ett arbete som svarar mot de riktlinjer som drogs upp i den socialdemokratiska partimotionen 1980/81: 2020. Vi noterar detta med tillfredsställelse. När det gäller den privata sektorn har regeringen däremot inte vidtagit några åtgärder.