mot · G5022385 · 1982-03-25 00:00:00 — m. fl. Ändrade bidragsregler inom den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen, m. m.(prop. 1981/82:139) De erkända arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) begärde att ersättningen vid arbetslöshet skulle förbättras. Man krävde att högsta dagpenningen skulle höjas från . till /dag. Med proposition 1981/82:139 framlägger regeringen nu sina förslag. a. föreslås att kassornas krav skall skäras ned till en högsta dagpenning på /dag. sänks statsbidragen till arbetslöshetskassorna från i genomsnitt till av de totala utgifterna. Detta innebär att de arbetslöshetsförsäkrade själva får bära kostnaderna för höjningen av dagpenningen från . Vidare föreslås bl. a. att reglerna för avstängning från rätt till ersättning från arbetslöshetskassa skall skärpas samt att det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) skall höjas /dag. Reformen innebar bl. Försäkringen skulle ersätta förlorad arbetsinkomst vid arbetslöshet. Härav följde att nya dagpenningklasser skulle införas i takt med att de nominella lönerna ökade. Ersättningens storlek anpassades till dagersättningen vid sjukdom. Sålunda skulle ersättning kunna utgå intill av inkomsten före arbetslösheten. I den borgerliga regeringsdeklarationen hette det: Förslag om allmän arbetslöshetsförsäkring framläggs . Ersättning vid arbetslöshet 19761982 Förslag om allmän arbetslöshetsförsäkring har ej framlagts. reform innebar att de erkända arbetslöshetskassorna fick rätt att ersätta arbetslösa med /dag. I 1981/82. begärde de erkända arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) att tre nya dagpenningklasser skulle införas 140, 150 och 160kr./dag. > föreslog den socialdemokratiska regeringen en höjning av dagpenningen i enlighet med SO:s krav. begärde SO att fyra nya dagpenningklasser skulle införas 170, 180, 190 och /dag. > föreslog den borgerliga regeringen införande av två nya klasser 170 och /dag. begärde SO hos regeringen att tre nya dagpen ningklasser skulle införas 190, 200 och /dag. > föreslog den borgerliga regeringen införande av två nya klasser 190 och /dag. begärde SO att fyra nya dagpenningklasser skulle införas 200, 210, 220 och /dag. > föreslog den borgerliga regeringen införande av två nya dagpenningklasser 200 och /dag. begärde SO att sju nya dagpenningklasser skulle införas - 220, 230, 240, 250, 260, 270 och /dag. > Regeringen föreslår nu att två nya dagpenningklasser införs 220 och /dag. Av kalendariet ovan framgår att arbetslöshetskassornas krav på höjda ersättningar tillgodosågs fram till maktskiftet 1976. Därefter har kassorna vid fyra tillfällen hos regeringen begärt nya dagpenningklasser för att kunna höja ersättningen vid arbetslöshet i takt med den nominella löneökningen. Inte har de borgerliga regeringarna fullt ut tillmötesgått kassornas krav. har socialdemokraterna i motionerat om att kassornas krav skall tillgodoses fullt ut. Socialdemokraterna har föreslagit de inkomstförstärkningar för staten som krävts för full kostnadstäckning av de framlagda förslagen. Vid samtliga tillfällen har den borgerliga riksdagsmajoriteten röstat ned socialdemokraternas förslag. Följden har blivit en urholkning av dagpenningen vid arbetslöshet. I tabellen nedan sammanfattas utvecklingen av dagpenningens urholkning för en verkstadsarbetare åren 19741982. Tabell: Genomsnittlig dagslön för verkstadsarbetare samt dagsersättning vid arbetslöshet 1974 1982 Dagslön för verkstadsarbetare, kr. Kassornas krav på dagpen ning vid arbetslöshet, kr. Högsta möjliga dagpenning vid arbetslöshet, kr. Dagpenningens värde som andel av en dagslön 91,84, Gapet mellan kassornas krav och regeringens ställningstaganden har vuxit från /dag till /dag. Nedan redovisas ersättningsgraden för fem yrkesgrupper vid en månads arbetslöshet. Beräkningen bygger på att dagpenningen blir . fr. o. m. . Vidare gäller för arbetslöshetsförsäkringen att ingen dagpenning utgår . Därefter utgår dagpenning för . Med regeringens förslag blir ersättningsgraden vid en månads arbetslöshet: Lågstadielärare med sex års De ekonomiska påfrestningarna för den enskilde får anses vara lika svåra vid arbetslöshet som vid sjukdom. Det finns därför anledning göra vissa jämförelser mellan ersättningarna från arbetslöshetsförsäkringen resp. sjukförsäkringen. 1 nedanstående tabell redovisas ersättningen vid en månads sammanhängande sjukdom resp. arbetslöshet. Beräkningen bygger på regeringens förslag om . som högsta dagpenning vid arbetslöshet. Högsta möjliga ersättning vid en månads arbetslöshet1 Faktisk ersättning vid en månads sjukdom' 1 med beaktande av . 2 Med beaktande av , inkl. insjuknandedagen. Som framgår av tabellen uppgår skillnaden i ersättning vid sjukdom resp. arbetslöshet till betydande belopp. Skillnaden varierar från nära 600 till nära . 1.11974 års reform utformades statsbidragen till arbetslöshetskassorna så att staten betalade av ersättningen till de arbetslösa. 1976 höjde den socialdemokratiska regeringen statsbidraget till . Syftet var att hjälpa kassor med hög arbetslöshet och stora utbetalningar. föreslår regeringen att statsbidragen till kassorna skall sänkas från nuvarande av arbetslöshetsunderstödet till . Detta betyder att reform tas tillbaka. De sänkta statsbidragen får till följd att kassornas medlemmar i fortsättningen får betala en större andel av försäkringen. På detta sätt övervältras kostnaderna med ca 400 milj. kr. på de arbetslöshetsförsäkrade. Detta kan illustreras med följande exempel som utarbetats av arbetslöshetskassornas samorganisation: I en kassa som utbetalar en dagpenning på /dag och som har en genomsnittlig arbetslöshet på per medlem och år betalar kassan med nuvarande statsbidragsregler . per arbetslös och dag. Med det förslag till förändrat statsbidrag som regeringen nu framlagt får medlemmarna i fortsättningen betala . av de 210, dvs. Detta innebär att egendelen mer än fördubblas. Har kassan en arbetslöshet per medlem och år stiger med regeringens förslag egenavgiftsdelen från . av varje utbetalad dagpenning. Detta motsvarar en ökning från . Återigen mer än en fördubbling. I en kassa med genomsnittlig arbetslöshet per medlem och år stiger egendelen av utbetalad dagpenning . Detta är en ökning från av utbetalad dagpenning. Även här alltså mer än en fördubbling. Under socialdemokratisk ledning utvecklades i den moderna arbetsmarknadspolitiken. Dess viktigaste mål var att ge människorna arbete, den s. k. arbetslinjen. För arbetsmarknadspolitikens del innebar detta insatser i form av effektiv arbetsförmedling, arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten, lagerstöd etc. De borgerliga regeringarna upprätthöll inledningsvis dessa traditioner. byter man fot och övergår till att ge understöd åt arbetslösa. Man väljer understödslinjen. Så sent som var man beredd att trygga jobb för 129 000 personer genom beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. hade insatserna skurits ned till 83 000 personer. Detta betyder att regeringen, om den velat, genom samma insatser som hade kunnat ge arbete åt 46 000 personer. Då hade vi sluppit en arbetslöshet på 153 000 personer. Vi hade kunnat klara januari på nivån 100 000. Samma var förhållandet . Detta är den verkliga konsekvensen av att regeringen överger arbetslinjen för understödslinjen. Och regeringen gör detta trots upprepade krav alltsedan vintern 1980/81 från AMS, arbetsmarknadens parter och socialdemokraterna om omedelbara insatser. Vådorna för den enskilde av denna politik förstärks nu genom regeringens förslag att dels kraftigt skära ned arbetslöshetskassornas krav på förbättrad ersättning vid arbetslöshet, dels sänka statsbidragen och därmed övervältra kostnaderna för arbetslösheten på de försäkrade. Socialdemokraterna överger inte arbetslinjen i den moderna arbetsmarknadspolitiken. Därför har vi i särskild motion till lagt fram förslag om att beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning, utbildning i företag, sysselsättningsåtgärder för handikappade m. m. sätts in i all den utsträckning som är möjlig. Socialdemokraterna avvisar vidare regeringens försämringar av försäkringssystemet för arbetslösa. Vi vidhåller i stället den linje som vi följt alltsedan 1974 års reform av arbetslöshetsförsäkringen. Detta leder fram till följande konkreta ställningstaganden: har arbetslöshetskassornas samorganisation begärt höjningar av högsta tillåtna dagpenning vid arbetslöshet. har socialdemokraterna, såväl i regerings- som i oppositionsställning, tillgodosett kassornas krav. Detta har skett i enlighet med intentionerna reform. Dessa innebar dels att dagpenningklasserna skulle ändras som en konsekvens av den nominella löneutvecklingen, dels att kassorna skulle följa utvecklingen och, när så befanns nödvändigt, inkomma till regeringen med förslag om justering av ersättningsbeloppen. Socialdemokraternas hållning i dessa frågor är oförändrad. Därför föreslår vi att kassornas krav tillgodoses och att högsta dagpenning i den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen höjs /dag. Höjningen bör ske fr. o. m. . Genom att fullt ut tillgodose de arbetslöshetsförsäkrades krav kan kom pensationsgraden vid arbetslöshet väsentligt höjas utöver vad som följer av regeringens proposition. Sålunda stiger ersättningsgraden enligt kassornas krav och vårt förslag med i genomsnitt vid en månads arbetslöshet. Enligt regeringen bör arbetslöshetskassorna medges rätt att utge dagpenning med högre belopp än . Den del av dagpenningen som överstiger detta belopp skall dock till fullo betalas av de försäkrade själva. Inga statsbidrag utgår sålunda för det överskjutande beloppet. Förslaget har mött stark kritik vid remissbehandlingen. Det har understrukits att denna möjlighet endast skulle kunna utnyttjas av kassor med mycket låg arbetslöshet och särskilt god ekonomi. Förslaget skulle därmed leda till att en ny orättvisa införs i arbetsmarknadspolitiken, innebärande att yrkesgrupper med låg arbetslöshet och god ekonomi kan skaffa sig särskilda förmåner. Med socialdemokraternas förslag att höja dagpenningen till . görs ytterligare frivilliga pågbyggnader onödiga. Med hänsyn härtill och med hänvisning till vad som anförts ovan avvisar vi regeringens förslag i denna del. Till arbetstagare som ej äger rätt till ersättning från erkänd arbetslöshetskassa utgår i vissa fall s. k. kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). utgår detta stöd med /dag. Regeringen föreslår nu att stödbeloppet höjs till /dag fr. o. m. . Dock skall höjningen enbart gälla för personer . Socialdemokraterna finner regeringens förslag helt otillräckligt. efter har prisstegringen varit kraftig. Regeringens förslag, , innebär att dagpenningens köpkraft urholkas . För arbetslösa ungdomar med rätt till KAS föreslås beloppet förbli oförändrat. Detta innebär en nedskärning av stödets värde för den enskilde med . Allt detta sker i när ungdomsarbetslösheten är större . Detta ger en drastisk illustration av hur regeringen överger arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken för understödslinjen som kontantersättningen vid arbetslöshet skärs ned. Socialdemokraterna motsätter sig en sådan politik. Därför föreslår vi att det kontanta arbetsmarknadsstödet höjs till /dag fr. o. m. . Höjningen bör allt framgent gälla lika för alla stödberättigade. Med socialdemokraternas förslag höjs stödets reala värde till samma nivå som . Statsbidrag till erkända arbetslöshetskassor Regeringen föreslår att systemet för statsbidrag till kassorna förändras. Sålunda föreslås att nuvarande förvaltningsbidrag och progressivbidrag avskaffas. Dessa bidrag föreslås ersatta med ett nytt progressivbidrag. Bidraget är så utformat att kostnader för arbetslöshetsförsäkringen med i storleksordningen 400 milj. kr. övervältras på de arbetslöshetsförsäkrade. Förslaget till nytt statsbidragssystem har mötts av ett massivt motstånd från remissorganen. Sålunda har AMS, LO, TCO, /SR och Arbetslöshetskassornas samorganisation i bestämda ordalag avvisat förslaget. När regeringen nu trots detta framlägger förslag till nya statsbidragsregler så sker detta därför i direkt konfrontaiton med samtliga de organisationer som står som huvudmän för de arbetslösas försäkringssystem. Vi har i det tidigare visat hur regeringsförslaget leder till kostnadsövervältring på de försäkrade och krav på kraftiga avgiftshöjningar. Särskilt hårt skulle de nya statsbidragsreglerna slå mot kassor som tidigare tillämpat flera dagpenningklasser. Regeringen föreslår nämligen att progressivbidraget skall bestämmas med utgångspunkt i den genomsnittliga arbetslösheten i hela kassan och inte som beräknas med hänsyn till den genomsnittliga arbetslösheten i varje dagpenningklass. Effekterna av denna omläggning blir för vissa kassor helt orimliga. Sålunda sjunker statsbidraget till exempelvis Statsanställdas erkända arbetslöshetskassa från till . I bara detta fall leder förändringen till en kostnadsövervältring med nära 30 milj. kr. Socialdemokraterna avvisar bestämt regeringens förslag om försämrade statsbidrag till arbetslöshetskassorna. Därmed kan reform av statsbidragen försvaras och statsbidragens andel av kassornas utgifter hållas oförändrad. Avstängning från arbetslöshetsersättning vid självförvållad arbetslöshet Arbetstagare som själv är vållande till sin arbetslöshet avstängs från rätt till ersättning. AMS, LO, TCO och SO har tidigare bl. a. föreslagit att denna avstängningstid skall löpa endast om den arbetslöse står anmäld som arbetssökande vid arbetsförmedlingen. Som längsta avstängningstid föreslås . I propositionen ställer sig nu regeringen bakom detta förslag. Dock föreslås att avstängningstiden förlängs från normalt , och att längsta möjliga avstängning fastställs . Vidare föreslår regeringen att arbetslös skall kunna avstängas på nytt vid självförvållad arbetslöshet under pågående avstängningstid. AMS, LO, TCO, /SR och SO avstyrker förslaget om förlängd avstängning . Även socialdemokraterna finner en ytterligare skärpning av avstängningsreglerna omotiverad. Vi föreslår därför att avvisar regeringens förslag i dessa delar. Enligt vår mening bör reglerna för avstängning ändras i enlighet med förslag från AMS, LO, TCO och SO. I propositionen föreslås att de nya avstängningsreglerna skall tillämpas fr. o. m. . a. understrukits av AMS, kräver en ändrad konstruktion av avstängningsreglerna en grundlig information till kassornas medlemmar och till de sökande på arbetsförmedlingarna. Vidare måste tillämpningsföreskrifter utarbetas och kassornas personal och handläggarna på länsarbetsnämnderna ges utbildning om de nya reglerna. Socialdemokraterna finner allt detta vara starka skäl för att låta de nya reglerna om avstängning gälla först fr. o. m. . Grunderna för det nuvarande bidraget till elever i arbetsmarknadsutbildning fastställdes av riksdag. Dessa grunder innebär att bidraget är knutet till utgående ersättning vid arbetslöshet. Förändras dessa senare ersättningar har regeringen av bemyndigats att anpassa utbildningsbidraget i anslutning härtill. Socialdemokraterna har i det tidigare föreslagit uppräkning av såväl dagpenningen för de arbetslöshetsförsäkrade som det kontanta arbetsmarknadsstödet. Om beslutar i enlighet med dessa förslag ankommer det på regeringen att i motsvarande mån höja bidragen vid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering. Kostnaderna under /83 för de höjningar av dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen, det kontanta arbetsmarknadsstödet och utbildningsbidragen som socialdemokraterna här föreslagit kan, på grund av bl. a. osäkerheten om den framtida ersättningsnivån samt arbetslöshetens omfattning och sammansättning, inte beräknas annat än överslagsmässigt. Med denna reservation och med utgångspunkt i de antaganden som lagts till grund för regeringens kostnadsberäkningar kan de totala kostnaderna för stöd till arbetslösa och elever i arbetsmarknadsutbildning m. m. beräknas till 5 295 milj. kr. under /83. Detta är 1 200 milj. kr. mer än vad som följer av regeringens förslag. Enligt de regler som gäller för fördelning av de totala statsutgifterna för arbetslöshetsersättning och bidrag vid arbetsmarknadsutbildning m. m. betalas av kostnaderna över statsbudgeten och genom en särskild arbetsgivaravgift som förs till ett särskilt konto hos . Härav följer att de totala kostnaderna för dessa verksamheter, enligt socialdemokraternas förslag, bör fördelas med 2 373 milj. kr. på statsbudgeten och 2 922 milj. kr. på det särskilda avgiftskontot. Dessa belopp överstiger regeringens förslag med 530 resp. 670 milj. kr. Socialdemokraterna har med motion 1981/82:2016 rörande den ekonomiska politiken lagt fram förslag till riktlinjer för budgetregleringen /83. Därvid har i socialdemokraternas budgetalternativ som utgifter under detta budgetår upptagits kostnader för nu aktuella förslag rörande arbetslöshetsförsäkringen m. m. med 520 milj. kr. Dessa utgifter liksom samtliga övriga förslag med utgiftskonsekvenser föreslås i vårt budgetalternativ täckta genom dels utgiftsnedskärningar, dels ett antal inkomstförstärkande åtgärder. Av detta följer att våra här framlagda förslag till förbättrad ersättning vid arbetslöshet m. m., i den del de föranleder ökade utgifter på statsbudgeten, redan finansierats inom ramen för det budgetalternativ som presenterades och som sammantaget innebär en förstärkning av statsbudgeten /83 med 1 328 milj. kr. Våra förslag föranleder vidare en merkostnad på 670 milj. kr. att täckas genom arbetsgivaravgifter. För detta ändamål föreslår socialdemokraterna att arbetsgivaravgiften till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag fr. o. m. höjs från nuvarande 0,8 till av avgiftsunderlaget. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar att bestämmelser rörande sju ny dagpenningklasser om 220, 230, 240, 250, 260, 270 och . införs i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ersättning från arbetslöshetskassa utöver högsta statsbidragsberättigande dagpenning, 3. att beslutar att lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd ändras i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att avslår regeringens förslag om nytt system för statsbidrag inom den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler för avstängning från arbetslöshetsersättning vid självförvållad arbetslöshet, 6. att utöver regeringens förslag i proposition 1981/ 82:139 för /83 anvisar ett reservationsanslag om 530 milj. kr. till anslaget B 3. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag, 7. att beslutar att avgiften enligt lagen (1981:552) om arbetsgivaravgift till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag fr. o. m. höjs . () () HANS () () () () () () i MAJ () () () () () () ()