mot · G5021787 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1787-1793 Statsbidrag till m. fl. I proposition 1981/82:100, bil. 12, sägs att regeringen beräknar att kunna lägga fram förslag till beslut om principerna för statsbidrag till enskilda skolor med tillämpning från /84. föreslås att de som under höstsessionen tillerkändes ett särskilt statsbidrag för innevarande budgetår skall få behålla detta också under /83 i avvaktan på kommande principbeslut. I betänkandet (SOU 1981:34) Fristående skolor för skolpliktiga elever sägs i fråga om skolor med konfessionell prägel följande: Den svenska är i konfessionellt hänseende neutral och dess undervisning i religionskunskap skall vara saklig och allsidig. Denna undervisning är i princip obligatorisk. Konfessionell undervisning däremot bör normalt anordnas i föräldrarnas eller det egna samfundets regi. I skola med arbetsmiljö med konfessionell prägel eftersträvar man inte bara en religionsundervisning av konfessionell art. Man söker också skapa arbetsformer och en arbetsmiljö som är genomsyrade av en bestämd livshållning. Enligt SEH-kommitténs mening är inte det förhållandet att skolan har en arbetsmiljö med konfessionell prägel i sig ett skäl till att statsbidrag skall kunna utgå. Om en sådan skola önskar komma i åtnjutande av statligt stöd, bör den genom sin verksamhet visa att den för praktiskt skolbruk utvecklar uppfostrings- eller omvårdnadsidéer som kan bedömas vara av värde för skolväsendet i dess helhet. Som självklart krav bör gälla att skolan är öppen även för barn till föräldrar som inte bekänner sig till den religiösa eller filosofiska övertygelse som karakteriserar skolan och att en allsidig undervisning i religionskunskap meddelas. I vårt land finns f. n. sju kristna skolor, nämligen Annaskolan i , Magdalenaskolan i , Drottning i , Stefanskolan i , katolska skola, , i och Kristna Skolan i . Skolorna har tillsammans omkring 600 elever. Flera av dessa har varit svårplacerade i men funnit sig väl till rätta i den kristna skolan. Utredningens bedömning att den kristna skolan för att komma i åtnjutande av statsbidrag bör visa att den för praktiskt skolbruk utvecklar uppfostrings- och omvårdnadsidéer som kan bedömas vara av värde för skolväsendet i dess helhet, delar jag. Men vill jag påpeka att det för de föräldrar, själv bekännande kristna eller ej, som vill placera sina barn i en , uppstår stora ekonomiska påfrestningar. Som exempel kan nämnas att Kristna Skolan i /81 hade . i intäkter per elev medan Waldorfskolorna enligt propositionen hade . Detta kan jämföras med vad en elev kostar i . Ändå har 1 1981182. regeringen gjort den bedömningen att de kristna skolorna får klara sig utan statsbidrag i varje fall tills propositionen med anledning av förslag föreligger. Även om det vore önskvärt att alla kunde sända sina barn till är det tydligen en del föräldrar som bedömer den kristna skolan eller som mer motsvarande deras krav på skola. Till räknas de pedagogiskå idéerna. Men i jämförelse med den kristna skolan bör vi också se på antroposofiska inriktning. Även om antroposofi inte står på Waldorfskolornas schema så är antroposofin dock deras idégrund, och ett statsbidrag till Waldorfskolorna men inte till de kristna skolorna innebär ett missgynnande av kristendomen. att i en kommande proposition regeringen att som sin mening ger regeringen till känna att i en kommande proposition regeringen i statsbidragshänseende bör jämställa och kristna skolor under förutsättning att de fyller uppställda krav.