mot · G502823 · 1982-01-21 00:00:00 — i m. fl. Ett åtgärdsprogram för gruvnäringen i Bergslagen Framtiden för gruvnäringen i Bergslagen ser minst sagt dyster ut. Den personalintensiva järnmalmshanteringen är helt på väg att läggas ned. När detta skrivs återstår endast tre järnmalmsgruvor. En av dessa, Stråssagruvan, är under avveckling. För de två övriga, och Grängesbergsgruvan, har nådatider utsatts. Anställda, berörda kommuner och regioner är på väg in i en ännu dystrare framtid. Men allt går inte dåligt. Sulfidmalmsbrytningen till exempel, till största delen kontrollerad av , går med vinst. Tack vare de höga malmpriser som råder räknar med att öppna två nya gruvor för brytning av i första hand silver och guld. De sulfidmalmsgruvor som ligger utanför intressesfär, bland annat Yxsjöberg och Stollberg, riskerar att privatiseras och hamna i händer. har gjort betydande vinster, som till största delen är tänkta att investeras i den lukrativa norska oljemarknaden. Den goda situationen på sulfidmalmssidan är dock inte på något sätt tillräcklig för att kompensera de nedskärningar som gjorts och framöver kan inträffa på järnmalmssidan. Det är därför viktigt att betydande insatser görs för att åter få Bergslagens gruvnäring på fötter och få den att utvecklas. Vi vill i den här motionen peka på tre olika delprojekt som var för sig skulle kunna utgöra ett riktat åtgärdsprogram för Bergslagen. Det rör sig om åtgärder som på relativt kort sikt kan skapa möjligheter för gruvbrytning och annan mineralutvinning och som kan skapa välbehövliga jobb till Bergslagen. Vi menar att en genomgripande prospektering av Bergslagen är nödvändig. En rad faktorer har medverkat till att regionen inte är noggrant undersökt. Till detta skall läggas det hemlighetsmakeri som råder mellan de prospekteringsintressenter som finns verksamma inom Bergslagsområdet. Som ett efterföljansvärt exempel kan nämnas kommun, där geologiska undersökning (SGU) genomförde en genomgående prospekteringsundersökning av kommunen. Denna inventering ledde till flera intressanta uppslag, som kan innebära en framtida brytning. En sådan arbetsmodell skulle kunna vara tillämpbar även inom Bergslagsområdet. Inventering av smärre mineralfyndigheter Små icke brytvärda mineralfyndigheter i Bergslagen skulle under vissa förutsättningar kunna bli brytvärda. Det gäller såväl metallförande fyndigheter som industrimineralförekomster. I delstaten i har en kraftfull satsning gjorts på mindre mineralförekomster. Metoden har fungerat på så sätt att ambulerande gruvanläggningar har transporterats runt till de olika förekomsterna. Enligt uppgift lär 400-500 fyndigheter ha utnyttjats på detta sätt. Vi menar att SGU skall ges i uppdrag att inventera de mindre mineralförekomster som finns inom regionen. Den teknisk-ekonomiska utvärderingen kan sedan göras genom konsultuppdrag från exempelvis , eller minerallaboratoriet i . De stora prisfluktuationer som råder kan vara ett hinder för denna typ av verksamhet. Vi menar dock att staten måste gå in och garantera stabila priser och avsättning. Erfarenheterna från visar att 5-20 arbetstillfällen per brytvärd fyndighet kan skapas på detta sätt. Behandling av det som bryts kan med stor säkerhet utföras i de anrikningsverk som finns inom regionen. Runt gruvor som varit i drift och även kring i gång varande gruvor finns varierande mängder av avfallsprodukter. Dessa orsakar genom vittring och andra naturliga processer miljöproblem. Detta avfall kan innehålla värdefulla beståndsdelar av metaller och industrimineral. Genom den ökade kunskap och teknik som växt fram inom anrikningstekniken kan innehållet i avfallet vara brytvärt. Vi menar att en inventering och utvärdering av dessa avfallsprodukter bör komma till stånd. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om nödvändiga förslag och åtgärder för upprättande och genomförande av ett åtgärdsprogram för gruvnäringen i Bergslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. HANS (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk)