mot · G502484 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Stödet till dagspressen och organisationstidskrifter Det statliga stödet till dagspressen och till organisationstidskrifterna har införts och utvecklats för att slå vakt om förutsättningarna för en fri och mångsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning. Både dagstidningarna och organisationspressen har en stor och avgörande betydelse för att bevara en mångfald och vitalitet i den politiska debatten. Det statliga dagspress- och organisationstidskriftsstödet är därför ett stöd för folkstyrelsen och inte enbart eller främst ett stöd till tidningar och tidskrifter. Sedan presstödet introducerades har stödformerna prövats och utvecklats i olika sammanhang. a. gjorde pressutredning omfattande studier av pressens betydelse för den politiska opinionsbildningen. har också den kommunaldemokratiska forskningsgruppen publicerat en studie som visar att den lokala och regionala dagspressen förmått att på ett helt annat sätt än tidigare bevaka och rapportera från den kommunalpolitiska verksamheten (Brantgärde m. fl., Kommunalpolitik, massmedier och medborgare. Ds Kn 1981:13). Detta är ett resultat av att dagspresstödet inte endast förmått att stoppa tidningsdöden utan också gett tidningarna möjlighet att bättre än tidigare svara mot kraven på en aktiv redaktionell satsning på att bevaka den lokala politiken. Som dagspresskommittén konstaterade i sitt slutbetänkande Stödet till dagspressen (SOU 1980:32) har stödsystemet varit framgångsrikt i den meningen att tidningsdöden som hotade att leda till en fullständig monopolisering av de lokala tidningsmarknaderna har stoppats. De kvarvarande tidningarna har fått möjlighet att sanera sin ekonomi och ett flertal komplementtidningar har kunnat starta utgivningen. När det gäller strävandena att stimulera till en rationalisering av tidningsproduktionen genom en utbyggd samverkan mellan tidningarna har stödet däremot varit mindre ändamålsenligt. Vid föregående genomfördes vissa förändringar i stödreglerna. En del av dessa var motiverade av erfarenheterna från tillämpningen av de dittillsvarande reglerna. a. ändrades bestämmelserna för annonssamverkan så att stimulansen för tidningarna att inleda samarbete på detta område blir starkare. Produktionsbidragen räknades också upp för vissa särskilt utsatta tidningsgrupper. I andra avseenden speglade beslut vid förra en strävan till besparingar i statsverksamheten. Dessa förslag, som innebar försämringar i stödsystemet, kunde enligt vår mening inte motiveras av Bland besparingsåtgärderna ingick bl. a. en sänkning av stödet till organisationstidskrifterna. Vi vill allmänt framhålla att presstödsreglerna liksom bestämmelserna rörande organisationstidskriftsstödet även fortsättningsvis måste ses som ett stöd till den fria debatten i det svenska folkstyret. Det innebär att reglerna måste vara så utformade att de främjar mångfald i dagspress- och tidskriftskören. Den ekonomiska situationen för dagspressen liksom för organisationstidskriftema är allvarlig. Tidningarna har drabbats av volymminskningar på annonssidan. Som anförts i propositionen har annonsvolymen för dagspressen totalt för tiden minskat jämfört med året innan. skjuter kostnaderna i höjden. Den här ogynnsamma kostnads- och intäktsutvecklingen skapar problem för tidningarna inte minst därför att produktionsbidragen till den stora gruppen lågtäckningstidningar med hushållstäckning varit oförändrade i löpande penningvärde . Detta stöd har sålunda urholkats väsentligt av inflationen. kommer det sannolikt att bli nödvändigt med nya överväganden rörande presstödets utformning, bidragsnivåer och deras relation till kostnads- och annonsprisutvecklingen. I dagens statsfinansiella situation är det inte möjligt att kompensera tidningarna för den urholkning av stödet som orsakats av inflationen. Det måste nu och vara en angelägenhet av största vikt för tidningarna att utnyttja de möjligheter till rationaliseringsvinster som skapas av den tekniska utvecklingen, möjligheterna till samverkan med andra tidningar osv. Den ekonomiska utvecklingen kommer att framtvinga en ökad takt i rationaliseringarna och en hård kostnadsjakt på de tidningar som vill överleva i konkurrensen. En väsentlig målsättning för presstödet måste därför vara att det skall stimulera tidningarna till rationaliseringar och samverkan på olika områden. Enligt vår mening har inte det samarbete kommit till stånd som skulle vara möjligt och som för framtiden framstår som nödvändigt vad gäller den tekniska sidan av tidningsproduktionen eller på annonsområdet. Endast beträffande distributionen har de genom samarbete möjliga rationaliseringsvinsterna tagits till vara. Samdistributionsrabatten har blivit en framgång i den meningen att så gott som samtliga dagstidningar deltar i systemet med samdistribution. Vid föregående sänktes samdistributionsrabatten med ett öre per exemplar. Den fortsatta urholkning av stimulansbidraget till samverkan som inflationen lett till liksom de väntade kostnadsökningarna för distributionen motiverar en förstärkning av samdistributionsrabatten. Den sänkning som genomfördes bör återtas. Detta ökar utgifterna för samdistributionsrabatter med drygt 9 milj. kr. Även om det, som framhållits, inte är möjligt att kompensera tidningarna för den kostnads- och intäktsförsämring som berörts ovan är det nödvändigt med en förstärkning av produktionsbidragen. Vi bedömer det som absolut nödvändigt med en uppräkning av produktionsbidragen och av de maximiregler som gäller för dessa för att ge tidningarna det rådrum som krävs för att de skall kunna planera sin verksamhet så att en ny våg av tidningsnedläggningar kan undvikas . En sådan förändring av bidragsbeloppen ökar utgifterna för dagspresstödet med 42 milj. kr. I ett avseende är det angeläget att nu se över bidragsreglerna. På förslag av dagspresskommittén har de flerdagars lågtäckningstidningar som uppnår högst hushållstäckning erhållit ett förhöjt produktionsbidrag. Genom den valda konstruktionen erhåller dessa tidningar ett bidrag med . per ton förbrukat papper jämfört med . för övriga lågtäckningstidningar. Detta leder till en betydande sänkning av produktionsbidraget för en tidning som lyckas höja sin hushållstäckning från . En marginell förbättring av hushållstäckningen leder som en tröskeleffekt till en betydande sänkning av produktionsbidraget utan motsvarande förbättring av övriga intäkter. För att undvika sådana oönskade effekter bör reglerna ändras så att produktionsbidraget utgår enligt det högre beloppet för tidningar med högst hushållstäckning. Därefter bör beloppet trappas ned med en femtedel av skillnaden mellan det högre och det lägre beloppet för varje procentenhet varmed hushållstäckningen överstiger i intervallet hushållstäckning. Trappor av detta slag tillämpas i andra delar av stödsystemet. Det framstår närmast som ett förbiseende att en sådan konstruktion saknas i detta avseende. Vid föregående försämrades stödet till organisationstidskrifterna med 15 milj. kr. Försämringen genomfördes genom att ett tak sattes för hur stort bidrag en tidskrift kan erhålla. Taket sattes vid 1 milj. kr. Vi motsatte oss i vår riksdagsmotion försämringen, som inte kunde anses presspolitiskt motiverad och som ställde de drabbade tidskrifterna inför en svår situation. 1 årets budgetproposition går utbildningsministern vidare med denna nedrustning. Genom att sänka taket till . och genomföra vissa andra förändringar i stödet omfördelas detta och sänks med sammanlagt 10 milj. kr. Ytterligare 22 medlemstidningar kommer att drabbas av nedskärningen. Enligt vår mening är det oförsvarligt att sänka stödet till organisationspressen med sammanlagt 25 milj. kr. En sparnit som tar sig sådana uttryck riskerar att tvinga fram försämringar i en sådan utsträckning att förlusterna för den fria debatten inte står i rimlig proportion till de ur statsfinansiell synvinkel marginella besparingarna. I stället för en ny försämring av stödet till organisationstidskrifterna är det nu - av kostnadshöjningar och snabb inflation nödvändigt att kompensera tidskrifterna för förra årets försämringar. Vi föreslår därför att de förändringar i stödet som infördes föregående år slopas så att bestämmelserna blir i enlighet med vad som gällde tidigare. Detta leder till att beloppet i statsbudgeten till stöd till organisationstidskrifter bör räknas upp till 63 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att godkänner de i motionen förordade ändringarna i grunderna för statligt stöd till dagstidningarna, 2. att till Stöd till dagspressen för /83 under nionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 3. att godkänner de i motionen förordade ändringarna i grunderna för stödet till organisationstidskrifterna, 4. att till Stöd till organisationstidskrifterna för /83 anvisar ett förslagsanslag av . () () () HANS () () () () () () BO () () () () ()