ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602117 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:117 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:112 hemställs 1. att beslutar att till Särskilda väginvesteringar på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under sjätte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 114 milj. 2. att beslutar att till Drift av statliga vägar på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under sjätte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 75 milj. 3. att beslutar att till bidrag till Drift av kommunala vägar och gator på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under sjätte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 10 milj. 4. att beslutar att till bidrag till Drift av enskilda vägar m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under sjätte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 10 milj. 5. att beslutar att till Bärighetsupprustning av mindre vägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under sjätte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 5 milj. 6. att beslutar att till Särskilda investeringar vid på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under sjätte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 177 milj. 7. att beslutar att till Särskilda investeringar för luftfarten på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under sjätte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 31,5 milj. 8. att beslutar att till Särskilda investeringar för postväsendet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för / 83 under sjätte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 25 milj. 9. att beslutar att till Särskilda investeringar i teleanläggningar på tilläggsbudget I till statsbudgeten för / 83 under sjätte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 70 milj. 10. att beslutar att till Åtgärder för att främja investering ar och utvecklingsarbete i kollektivtrafiken på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under sjätte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 10 milj. kr. () () () () () () . () () () () N. ÅSLING (c)
mot · G602119 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:119 m. fl. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/83:55) Med stöd av vad som anförts i motion 1982/83:112 hemställs beträffande sociala åtgärder 1. att avslår regeringens förslag till a) lag om ändring i lagen (1982:368) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, b) lag om ändring i lagen (1982:369) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, c) lag om upphävande av lagen (1982:370) om ändring i lagen (1956:293) om ersättning till smittbärare, 2. att avslår regeringens förslag att till Bidrag till sjukförsäkringen på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 3. att i förhållande till regeringens förslag sänker sjukförsäkringsavgiften och höjer folkpensionsavgiften, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande barnbidrag och flerbarnsstöd, 5. att avslår regeringens förslag om att upphäva beslut om nytt statsbidragssystem för barnomsorgen fr. o.m. 6. att med avslag på regeringens förslag om ändrade regler för beräkning av basbeloppet medger att basbeloppet höjs med . genom särskilt tilläggsbelopp, 7. att hos regeringen begär förslag om höjning av pensionstillskotten , 8. att till femte huvudtitelns förslagsanslag Folkpensioner anvisar . på tilläggsbudget I, 9. att avslår förslaget om höjd mervärdeskatt, 10. att - därest yrkandet under 9. bifalles - avslår förslaget om ökade livsmedelssubventioner, 11. att avslår proposition 1982/83:55 i vad avser ändrade regler för arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag, 12. att avslår proposition 1982/83:55 i vad avser ändrade statsbidragsbestämmelser till arbetslöshetskassorna, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande den fortsatta utvecklingen av arbetslöshetsersättningen. I förekommande fall bör det ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. () . () () () () () () () () () () () N. ÅSLING (c)
mot · G602122 · 1982-11-25 00:00:00 — m. fl. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/83:55) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:120 av m. fl. 1. att avslår regeringens förslag att upphäva beslut om nytt statsbidragssystem för barnomsorgen fr. o. m. och därmed avstyrker vad i propositionen förordats om att nuvarande statsbidragsregler skall fortsätta att gälla tills vidare, 2. att antar i propositionen redovisat förslag till lag om ändring i lagen (1947: 529) om allmänna barnbidrag, 3. att till Allmänna barnbidrag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 330 milj. kr. () () () () () BJORN () () ()
mot · G602129 · 1982-11-26 00:00:00 — Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 (prop. 1982/83:25) I propositionen föreslås att produktionsbidraget för storstadstidningar, inkl. maximibeloppet, höjs i förhållande till gällande nivåer och räknat från innevarande budgetår. Detta skulle kosta 19,5 milj. kr. Därtill föreslås en regeländring - med tillämpning redan under innevarande budgetår så att en flerdagarstidning som passerar i hushållstäckning erhåller ett tillägg till det nya produktionsbidraget. Kostnaden för detta uppges vara . menar att en förutsättning för en höjning av presstödet och förändringar i utformningen av detta är en samlad redovisning av dagspressens ekonomiska läge och problem i utformningen av presstödet. I avvaktan på en sådan redovisning bör de föreslagna ändringarna anstå. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag 1. att avslår de förordade förändringarna i grunderna för statligt stöd till dagspressen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om en samlad redovisning av det statliga stödet till dagspressen, 3. att avslår yrkandet om förslagsanslag för /83 på 20,3 milj. kr.
mot · G602130 · 1982-11-26 00:00:00 — Motion 1982/83:130 Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 (prop. 1982/83:25) beslöt att vapenfriverksamheten inom AMS skulle omlokaliseras till och där bilda egen myndighet under . Till grund för beslutet låg ett utredningsbetänkande Ds A 1981:5 i vilket olika alternativa modeller för vapenfriverksamhetens framtida organisation, utformning, lokalisering samt kostnader för dessa redovisats. Det ovan angivna alternativet med omlokalisering till beräknades i budgetproposition 1982/83 innebära merkostnader av engångskaraktär i storleksordningen . I regeringens kompletteringsproposition 1982/83:25 redovisas nu väsentligt högre flyttningskostnader än tidigare angivna , vilka låg till grund för arbetsmarknadsutskottets behandling och beslut. Även om de absoluta beloppen i och för sig är relativt små är differensen mellan nu äskade . och tidigare beräknade . alltför stor för att utan vidare kunna accepteras. Det är angeläget att understryka att , då den har att ta ställning till organisationsförändringar och omlokaliseringar av detta slag, måste ha tillgång till ett genomarbetat och realistiskt beslutsunderlag, inte minst då det gäller de ekonomiska konsekvenserna av olika tänkbara alternativ. Regeringen har inte anfört några skäl, som inte kunnat förutses, för att flyttningskostnaderna blivit så avsevärt mycket högre än tidigare beräknat. Med anledning härav bör nu bevilja ett anslag av engångskaraktär för att täcka kostnaderna i samband med omlokaliseringen som beloppsmässigt, med hänsyn tagen till prisuppräkning, mer ansluter sig till den nivå som redovisades i det beslutsunderlag som låg till grund för ställningstagande för en omlokalisering av . Med hänvisning till vad som ovan framförts hemställs att till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 anvisar ett förslagsanslag om .
mot · G602132 · 1982-11-26 00:00:00 — Motion 1982/83:132 m. fl. Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 (prop. 1982/83:25) Vid 1982/beslöts i anledning av proposition 1981/82:217 om stöd till svensk rederinäring. Moderata samlingspartiet reserverade sig mot beslutet i enlighet med de skäl som redovisas i motion 1981/82:2564. Då regeringen nu med hänvisning till rederinäringens akuta situation föreslår en tidigareläggning med av ovannämnda stöd till svenska rederier får vi i enlighet med våra i motion 1981/82:2564 angivna ståndpunkter yrka avslag härpå. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att avslår regeringens hemställan under E. Sjöfart, punkterna 1 och 2 i proposition 1982/83:25. () PER STENMARCK (m)
mot · G602133 · 1982-11-26 00:00:00 — Motion 1982/83:133 m. fl. Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 (prop. 1982/83:25) Regeringen föreslår i propositionen om tilläggsbudget I att presstödet i vad avser produktionsbidrag till storstadstidningar, inkl. maximibeloppet, skall höjas i förhållande till nu gällande belopp och räknat , dvs. med påverkan på innevarande budgetår. Därutöver vill regeringen göra en uppräkning av stödbeloppen för annan press . Flera översyner av presstödet har gjorts . Dessa har inkluderat höjningar av de olika beloppsgränserna, bl. a. för storstadspress. Moderata samlingspartiet föreslog så sent som vissa besparingar, bl. a. beträffande produktionsbidragen. Detta förslag avslogs dock av . Dagens samhällsekonomiska läge ställer stora krav på återhållsamhet med de offentliga utgifterna. På många områden har kraftiga besparingar gjorts. står det helt klart att stor stramhet måste iakttas i vad gäller samhällets åtaganden. Det direkta presstödet uppgår till över 400 milj. kr. Till detta skall läggas betydande belopp i form av indirekta stödåtgärder, t. ex. momsbefrielse och nedsatt annonsskatt. Regeringens förslag till nya belopp för storstadspressen medför redan för innevarande budgetår en ökad kostnad med 20 milj. kr. De aviserade höjningarna för pressen i sin helhet för leder till än större kostnadsökningar. Det finns sålunda starka samhällsekonomiska skäl för att avslå förslagen om höjningar av produktionsbidragen. Det kan dessutom ifrågasättas om det nuvarande presstödets utformning verkligen leder till den sanering av vissa tidningsföretags ekonomi som är nödvändig. Några incitament till rationaliseringar finns inte inbyggda i stödet. Detta är att beklaga, då sådana är nödvändiga och då rationaliseringspotentialen, inte minst på den tekniska sidan, snabbt måste tas till vara. Det förtjänar också understrykas att den nuvarande stödkonstruktionen är behäftad med en rad orättvisor. Stödet per exemplar är mycket varierande. I kategorin storstadstidningar kan detta illustreras med att t. ex. erhåller ett mer än fem gånger så stort stöd per exemplar som . En sådan fördelning av presstödsmedlen kan icke accepteras. Det är därför mera angeläget med nya och rättvisare regler för stödets konstruktion än generella beloppshöjningar. En översyn i detta avseende borde kunna ske inom ramen för det arbete som statsrådet aviserade i . Enligt statsrådet skall frågan om annonsbladens inverkan på presstödet utredas, liksom frågan om ökade samverkansformer inom pressen. En sådan översyn är angelägen. Frågans vikt motiverar enligt moderata samlingspartiets uppfattning att översynen blir parlamentarisk. I avvaktan på resultatet bör inga mera betydelsefulla förändringar göras av stödbeloppens storlek. Mot denna bakgrund yrkas avslag på förslaget att öka stödet till storstadspressen med 19,5 milj. kr. Förslaget i propositionen om mildrande av vissa tröskeleffekter är av mindre genomgripande karaktär och bör därför, i avvaktan på ovan nämnda översyn, nu kunna accepteras. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att avslår förslaget i tilläggsbudget I om ökning av stödet till storstadspress med 19,5 milj. kr. () () () () () ()
mot · G602134 · 1982-11-26 00:00:00 — Motion 1982/83:134 Vissa åtgärder för att förbättra skatteuppbörden (prop. 1982/83:53) I propositionen aviseras ett beslut från regeringen att utfärda nya bestämmelser i upphandlingsförordningen (1973:600). I stora delar är den förändring som aviseras, nämligen att den upphandlande myndigheten skall kontrollera att anbudsgivarna fullgör sin skatteoch avgiftsskyldighet gentemot den offentliga sektorn, önskvärd och resultatet av ett tillbaka bedrivet arbete inom budgetdepartementet. Vad som föreslås riskerar emellertid att snedvrida konkurrensen mellan vad som i propositionen kallas stora och välkända företag och de många mindre och medelstora företagen. De senare kan med nödvändighet inte vara lika välkända för de upphandlande myndigheterna. De stora skall enligt propositionen inte behöva kontrolleras men väl de små. Det finns en viss risk att detta merarbete för anbud från mindre företag leder till en allmän preferens för storföretag i den offentliga upphandlingen. Detta vore mycket otillfredsställande. Rutinerna i upphandlingsärendena måste utformas så att konkurrensen mellan stora och små företag kan ske på lika villkor. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nya regler i upphandlingsförordningen.
mot · G602135 · 1982-11-26 00:00:00 — Motion 1982/83:135 m. fl. Vissa åtgärder för att förbättra skatteuppbörden (prop. 1982/83:53) Regeringen har i proposition 1982/83:53 aviserat en rad åtgärder för att bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet. Som ett första led i kampen mot skatte- och avgiftsundandraganden föreslås vissa åtgärder för att förbättra uppbörden av skatter och allmänna avgifter. När en skatt eller allmän avgift inte inbetalas inom föreskriven tid utgår f. n. en restavgift av det totala obetalda beloppet, dock med . I propositionen föreslås att avgiften skall beräknas efter . Vidare föreslås en höjning till . av det belopp som restavgiften minst skall utgå med. Vi finner det motiverat att höja restavgiften till . Däremot anser vi det omotiverat att med höja det belopp med vilket restavgiften minst skall utgå. En höjning av restavgiftens minsta belopp, dvs. , synes oss rimligt. 1 kampen mot inflationen är det viktigt att staten inte höjer sina taxor och avgifter så att de vida överstiger vad den allmänna prisutvecklingen kan väntas öka med. Föregår staten med dåligt exempel i kampen mot inflationen, drar den lätt med sig enskilda medborgare som lockas till liknande stora avgiftshöjningar vid utkrävandet av t. ex. straffavgifter vid försummad inbetalning . Som huvudregel gäller att B-skatt för ett inkomstår skall motsvara den slutliga skatt som den skattskyldige debiteras från föregående år, vilket innebär att den preliminära skatten beräknas med hänsyn till inkomster som den skattskyldige hade före det aktuella inkomståret. För att den preliminära skatten enligt regeringens uppfattning skall bli bättre avvägd föreslås att B-skatt enligt huvudregeln skall utgå av den slutliga skatten. Vi ställer oss mycket kritiska till att den föreslagna höjningen av den preliminära B-skatten inte föregåtts av sedvanlig remissbehandling. Vad beträffar den sakliga sidan kan påpekas att den beramade skatteuppgörelsen med mittpartierna utgick från en inflationsökning om 5,. En låg inflation måste givetvis vara målet. I konsekvens härmed vore en 10procentig höjning av den preliminära B-skatten tillräcklig. egenföretagens inkomstutveckling visar emellertid icke den regelmässiga ökning som gällt för flertalet löntagare. Den beskattningsbara inkomsten kommer dessutom att begränsas till följd av föreslagna, kraftigt höjda, arbetsgivaravgifter och löneskatter. Om ett stort antal B-skattebetalare uppfattar den preliminära skatten som för stor, kommer detta att leda till en betydande ökning av antalet jämkningsansökningar med avsevärt merarbete för såväl skattskyldiga som redan hårt belastade myndigheter. Med stöd av vad som ovan framförts hemställs 1. att avslår regeringens förslag att till . höja det belopp som restavgiften minst skall utgå med och i stället beslutar om en höjning till , 2. att avslår den av regeringen föreslagna höjningen av den preliminära B-skatten att utgå av den slutliga skatten. () () () () () () () ()
mot · G602136 · 1982-11-26 00:00:00 — Motion 1982/83:136 m. fl. Undantag från lagfartskravet beträffande vissa äldre förvärv (1982/ 83:54) I propositionen föreslås vissa undantag från kravet på lagfart när det gäller äldre förvärv som har skett . Det gäller främst egendom som tillhör stat och kyrka. Det kan antas att denna ytterligare detaljreglering kan komma att påverka rättsläget när det gäller andra äldre förvärv där lagfart och andra förvärvshandlingar saknas. I denna motion vill vi ta upp problemet med de s. k. ströängarna, som är en företeelse som framför allt finns i inland. Det kan finnas skäl att erinra om vilka motiv och politiska åtgärder som främjade kolonisationen av inland. Staten gav dem som ville flytta och bosätta sig inom dessa, ouppodlade, områden skattefrihet . Dessutom friskrevs vederbörande från krigstjänst. Ett område ställdes till förfogande, inom vilket bebyggelse- och odlingsskyldigheterna skulle fullgöras. När dessa skyldigheter avklarats kunde fastigheten skatteomföras. Bebyggelse- och nyttjanderätt hade genom nybyggarens arbete utvecklats till äganderätt. togs ytterligare områden i anspråk för slåtter. Dessa befann sig utanför gränserna för den fastighet som nybyggaren ägde. De följde ändå med fastigheterna på så sätt att ströängarna, som de kallades, fanns med på ägokartan, och vid de tillfällen de drogs in till kronan betalade staten de odlingskostnader som måste läggas ned för att ersätta de skördemöjligheter som förlorades vid indragningen. har ströängarna sin största betydelse som jaktområden. rättsfall har visat att jakträtt ingår i ströängsinnehavet. På grund av den i propositionen föreslagna regleringen av rättsförhållandena i vad gäller staten tillhörig fast egendom finns anledning att från sida uttala att jordägarnas rätt till de s.k. ströängarna bör kvarstå oförändrad. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för att fastighetsägares nyttjanderätt till, till fastigheten anknutna, s. k. ströängar bör kvarstå i enlighet med hävd och tidigare rättsfall. (vpk) (vpk)
mot · G60254 · 1982-11-12 00:00:00 — m. fl. Återkallelse av proposition 1981/82:221 (skriv. 1982/83:39) Regeringen har i skrivelse 1982/83:39 återkallat propositionen angående lag om exploateringssamverkan. Som skäl härför anförs att sambandet mellan förslagen i propositionen, som grundas på den s. k. betänkande (SOU 1979:65 och 66), och förslag i övrigt bör övervägas närmare. Även propositionsförslagens skattemässiga konsekvenser bör, enligt regeringens uppfattning, bli föremål för ytterligare överväganden. Enligt vår mening saknar regeringen saklig grund för sin återkallelse av aktuell proposition. Propositionen bör således bli föremål för behandling. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att antar lagförslagen i proposition 1981/82:221. () () (m) ()
mot · G60255 · 1982-11-16 00:00:00 — och i Ändringar i m. m. 1982/83:41) Propositionen innefattar förslag om att utvidga området för strafföreläggande från 60 till 100 dagsböter. Institutet strafföreläggande utgör undantag från den självklara och oförytterliga principen att all straffrättskipning skall utövas av domstol. Som lagrådet påpekat är strafföreläggande en summarisk, utomjudiciell handläggningsform, som lämpar sig endast för fall då fråga är om bagatellförseelse eller annat ringa brott. Enligt lagrådets mening måste man därför ställa sig tveksam till tanken att avgöra frågor om ansvar för brott av nu angiven svårhetsgrad i summariska former utom rätta. Härtill kommer intresset av rättssäkerhet för den misstänkte och önskemålet att redan genom handläggningsformen främja laglydnaden (s. 39). Förslaget innebär som framgått en höjning av dagsbotsgränsen från 60 ändå upp till 100 dagsböter. Det kan anmärkas att det högsta antalet dagsböter som över huvud taget får utdömas är för ett brott 120 och för flera brott 180. Dagsböter över 100 skulle alltså få utdömas uteslutande av domstol. De av lagrådet åberopade skälen måste tillmätas avgörande betydelse. Alldeles särskilt gäller detta hänsynen till rättssäkerheten och den enskildes rättsskyddsanspråk. I strafföreläggandefallet saknas den opartiska bedömning av ansvars- och påföljdsfrågan som domstolsprocessen ger garantier för. Rättskipningen - i vilken lekmän deltar - sker slutligen under insyn av allmänhet och massmedia; SOU 1982:26 s. 79 (se nedan). En ytterligare utvidgning av institutet innebär dessutom en beaktansvärd risk för kollision med bestämmelserna i (34 kap.) om sammanträffande av brott. Den misstänkte kan ha dömts tidigare för brott och vara villkorligt frigiven eller stå under skyddstillsyn eller villkorlig dom. Genom det av åklagaren ensam beslutade strafföreläggandet blir i själva verket avgjort - något som lagrådet också anförde mot förslaget - att flera av påföljdsalternativ icke skall tillämpas. Detsamma kommer att gälla en hel del andra åtgärder som återfinns i 34 kap. . Användningen av det differentierade reaktionssystem som innefattar kan sålunda komma att uteslutas. Till det anförda kommer att rättegångsutredningen i sitt betänkande Processen i tingsrätt (SOU 1982:25 och 26) ingående dryftat hithörande spörsmål; betänkandet är f. n. föremål för remissbehandling. Det ekonomiska argument som åberopats för reformen är enligt min mening ingalunda av den tyngd eller styrka att det - om nu en sådan jämförelse över huvud taget är möjlig att företa - tar över skälen emot en ändring av gällande ordning. Propositionen bör således avslås i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att avslår förslaget till ändring av 48 kap. 4 § .
mot · G60256 · 1982-11-16 00:00:00 — och i disciplinära verksamhet (prop. 1982/83:42) Propositionen innefattar förslag om tystnadsplikt för dem som deltar i samfundets handläggning av tillsynsärenden. Sådan handläggning sker som regel i en särskild disciplinnämnd. De uppgifter som förebringas inför nämnden kommer av lättinsedda skäl ofta att beröra även andra än den advokat mot vilken själva tillsynen riktas, nämligen advokatens uppdragsgivare (klienter). Som framgått föreslås tystnadsplikt för dem som är ledamöter av disciplinnämnden. Sådan tystnadsplikt innebär emellertid - mirabile dictu ingen laglig garanti för att de uppgifter som träffas av tystnadsplikt förblir hemliga. Tystnadsplikt behöver nämligen ej - tvärtemot vad ordet anger innefatta en ovillkorlig skyldighet att hålla tyst, något som följer av den s. k. meddelarfriheten. Det kan alltså vara straffbart att röja en hemlighet vid frukostbordet för sin familj men straffritt att via en tidningsredaktion, radio eller TV sprida samma hemlighet till hundratusentals personer. Denna ordning, som säkerligen är förborgad för de flesta, härrör ur tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. (Se närmare , för 1980 s. I nu aktuella fall motsvaras tystnadsplikten icke av någon inskränkning i meddelarfriheten. Ledamöterna av disciplinnämnden har alltså rätt att till massmedia lämna sådana uppgifter som är belagda med tystnadsplikt i förhållande till andra adressater. Uppgifterna kan som påpekats beröra även advokatens klienter. Departementschefen har diskuterat ifrågavarande spörsmål men har stannat för att låta klienterna förbli oskyddade. Ledamöterna skall med andra ord ha rätt att som framgått lämna med tystnadsplikt belagda uppgifter för publicering i tryckt skrift, radio eller TV. Vi delar icke departementschefens bedömning. All anledning saknas att tillåta den ordningen att de mest hemliga och ömtåliga uppgifter rörande en helt oskyldig privatperson eller ett företag utlämnas till allmänheten. Hänsynen till den enskildes rättssäkerhet och integritet talar med eftertryck häremot. Sammanfattningsvis bör tystnadsplikten förenas med motsvarande begränsning av meddelarfriheten, åtminstone i vad avser advokatens Så bör ske genom tillägg till 16 kap. sekretesslagen. Det får ankomma på utskottet att utforma lagregeln. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att 16 kap. sekretesslagen förses med det tillägg som föranleds av införandet av tystnadsplikt i 8 kap. 6 § . () ()