mot · G5022092 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:2092 Dagens är storskaligt. Det är en förutsättning för den höga standarden. Vi måste ha stora industrier, stora trafiksystem, bo många i samma område etc. Få säger nej till de fördelar det ger. Men storskaligheten har också medfört problem. Det finns en vilsenhet och anonymitet i vårt samhälle - i storstäderna men också på många andra orter. Generationerna lever inte så mycket tillsammans längre. Många har tvingats flytta från den ort där de växt upp. Samhället har blivit allt mer specialiserat. Det gör att många har svårt att se meningen i det de gör på arbetet. Vi tror inte att lösningen ligger i att fly industrialismen och frukta tekniken. Ska kunna bibehålla sin standard och dessutom bidra till att utjämna orättvisorna i världen måste produktionen vara effektiv. Vi tror att en viktig del av lösningen ligger i att stärka närsamhället, att göra det lättare och naturligare för människor at fungera tillsammans med sina närmaste. Vad man gör tillsammans, det bestämmer människor naturligtvis själva. Men det är lätt att visa att politiska beslut ofta minskat förutsättningarna för gemenskap människor emellan. Därför kan det också vara en politisk uppgift att öka dessa möjligheter. Det är detta problem denna motion vill spegla. I motsatte vi oss tidigt kommunsammanslagningar och kritiserade den ensidiga bostadspolitiken . Vi har alltid betonat det personliga ansvarets och idealitetens betydelkse för ett gott samhälle. Vi varnade för storskolorna och förde tidigt fram husläkarna som ett alternativ till den ensidiga satsningen på storsjukhus. Vi tror att man kan göra det storskaliga samhället mänskligare och mjukare. 1 den här motionen ger vi några exempel. var det normalt att människor i alla åldrar levde och verkade nära varandra. Men samhällsutvecklingen har på olika sätt medfört att kontakterna mellan generationerna minskat. Det finns barn som aldrig träffat gamla människor. Detta har varit till men för deras språk- och personlighetsutveckling. Far- och morföräldrarna kanske bor långt borta. Och några andra gamla blir det inte av att träffa. Vi tror att livet blir rikare om människor i olika åldrar umgås mer med var1 1981/82. Här ger vi några konkreta förslag på vad som kan göras. Det är omvittnat att äldre människor kan tillföära barnomsorgen och skolan mycket. Därför bör alla kommuner försöka engagera äldre i dessa verksamheter. Ofta bor äldre människopr i en annan kommun än sina barn. En del skulle säkert vilja flytta litet närmare men hindras genom att kommunerna inte samarbetar tillräckligt. Det bör vara möjligt att t. ex. stå i kö till äldrevård och bostadshotell i en annan kommun om man har en nära anhörig där. Vi har ett väl utbyggt system för föräldraledighet. Däremot är det ofta svårt för den som vill ta ett större ansvar för sin äldre anhöriga. Möjligheterna till ersättning, tjänstledighet osv. Det finns många sätt att förbättra föräldrarnas kontakter med den kommunala barnomsorgen. Kanske kan de själva ställa upp och arbeta där eller anordna arbetskvällar, utflykter, studiebesök på sina egna arbetsplatser osv. Ett annat sätt är att varje daghem fär en styrelse där föräldrarna sitter med. Vi har i en omfattande föräldraledighet. har männen inte ställt upp i särskilt stor omfattning. Det är viktigt att genom opinionsbildning påverka och stödja de fäder som vill få en närmare kontakt med sina barn. Det måste bli möjligt för dem som vill att leva tillsammans över generationsgränserna. Småhus och lägenheter kunde planeras så att man har en avgränsad del med egen ingång att erbjuda ungdomar som vill bli mer självständiga eiler äldre som vill komma närmare sina barn. Låt eleverna lära sig ta ansvar Eleverna bör ges ett större inflytande och ansvar för skolan. Genom att låta dem vara med och snygga upp sin skola, att hjälpa till med utsmyckning, enklare reparationer och städning samt medverka i matbespisning, skolbibliotek, cafetéria, vaktmästeri osv. kan trivseln i skolan ökas och förstörelsen minskas. Eleverna blir bättre motiverade i skolarbetet och bättre förberedda för livet efter skoltiden då ju allt inte serveras fixt och färdigt. Det finns en rad hinder för ökad elevmedverkan. Dessa problem måste övervinnas och det är viktigt att det sker i samverkan med de fackliga organisationerna, inte i konfrontation. De som har hjälpsamma grannar vet hur värdefullt och praktiskt det är. Men är de tyvärr många som knappt känner sina närboende. Människor kan ligga döda i veckor och månader utan att någon märker att något är på tok. Andra kan känna sig ensamma och utlämnade i ett hus fullt med människor. Det är mycket lättare att leva om man har lärt känna sina grannar och har en fungerande gemenskap. Det är bra för barnen. Det är en trygghet att kunna ringa på hos grannen om mamma eller pappa blivit försenad. I en gemenskap där alla känner alla fungerar också normbildningen bättre. boende har gemensamma uppgifter att lösa uppstår ofta en gemenskap av sig självt. Bostadsrätt innebär en naturlig form för samverkan och gemenskap mellan de boende. Där lägenheter överförts från hyresrätt till bostadsrätt har resurserna ofta blivit lägre boendekostnader, mindre förstörelse och bättre granngemenskap. En större del av lägenheterna bör därför vara förenade med bostadsrätt. Hyresgäster som vill överta sin fastighet skall ha förköpsrätt vid försäljning. Men bostadsrätt skall inte vara ett villkor för boendeinflytande. I alla hus, kvarter och villaområden bör de boende stimuleras att bilda sammanslutningar för att lösa gemensamma frågor. Människor i frivillig samverkan kan åstadkomma mycket. Detta är grundsynen i denna motion och i politik. Idealiteten är en mäktig kraft, som andra politiska riktningar ofta undervärderar - ibland rentav motarbetar. Det finns alla anledning att satsa på fdöreningslivet. Det gör samhället mer levande och skapar en stark gemenskap. Idrotten är en massiv folkröreelse. Men många fler borde motionera. Joggingrundan förbättrar inte bara hälsan, den bjuder också på en fin gemenskap. Kyrkan ärt för många den viktigaste gemenskapspunkten. De kristna församlingarnas sociala arbete och ungdomsarbete betyder mycket för hela samhället. Närradio och andra lokala kulturaktiviteter skall uppmuntras. Det finns ionga patentlösningar för att skapa en bättre gemenskap. Det finns många problem, som inte berörts i denna motion. Vårt samhälle är ganska stelt på många sätt: de flesta lägenheter ser ungefär likadana ut, de flesta skall arbeta på ungefär samma tider etc. Vill man pröva gemenskapsformer kan invanda och stereotypa modeller för arbete, boende och fritid skapa problem. Därför är det viktigt att man erkänner att vi behöver mycket av experiment med nya boende- och gemenskapsformer. På , ett område i utkanten av , planerades att de boende skulle få resa innerväggar, måla själva i sina lägenheter etc. Det skulle ge flexiblare lägenheter, lägre boendekostnader och - förmodligen bättre gemenskap. Men facket protesterade. tycks det spännande experimentet med självbyggeri i flerfamiljshus inte kunna fullföljas. Invandrarna har ofta en fin gemenskap - med varandra. Men det finns också anledning att få mer av gemenskap mellan svenskar och invandrare. Här borde man tänka nytt och konstruktivt för att öka möjligheterna till kontakt mellan svenska och invandrare. Hur många svenskar har bjudit hem en invandrarfamilj? Hur många föreningar har haft gemensamma träffar med ortens invandrarföreningar? Här finns det mycket att göra - och mycket att lära för oss svenskar, inte minst i konsten att leva i naturlig gemenskap generationerna emellan. Samhället blir bättre om alla är med i gemenskapen. Vi måste rasera de hinder som fortfarande finns kvar för att handikappade skall kunna leva ett liv som andra. myntade begreppet närdemokrati som rubrik på ett stort program för att föra besluten närmare människorna. har vi fått igenom en del beslut i den riktningen - kommundelsnämnder och lokala folkomröstningar t. ex. Men mycket återstår. Det är fortfarande en politisk huvuduppgift att sprida makt och inflytande till flera människor inte minst i kommunerna. De delningar av tvångsvis sammanslagna kommuner som fp-regeringen och den nuvarande regeringen genomfört är viktiga steg mot en bättre närdemokrati. Vi har i denna motion velat fästa uppmärksamheten på de stora problem som bristen på gemenskap i olika former skapar och hur de kan lösas genom målmedveten politik i förening med opinionsbildning i liberal anda. Vår avsikt med motionen har varit att ge en helhetsbild av syn i dessa frågor. Till stor del ligger ansvaret för de frågor som vi tagit upp på kommunerna och landstingen i den mån ansvaret alls hör hemma i den offentliga sektorn. Vissa frågor är under utredning, t. ex. i anhörigvårdskommittén. I andra frågor föreligger snart propositioner, t. ex. när det gäller en stärkt ställning för bostadsrätten. På ett par punkter anser vi dock att i detta sammanhang bör ta initiativ till förändring av gällande regler. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs* att hos regeringen hemställer om tilläggsdirektiv till äldreberedningen i enlighet med vad som i motionen anförts om de äldres levnadsförhållanden. J. () () HANS () i * Se även motion 1981/82:2093.