mot · G5022378 · 1982-03-25 00:00:00 — m. fl. Stöd till taltidningar (prop. 1981/82:129) I proposition 1981/82:129 förordas att ett nytt reservationsanslag benämnt Stöd till taltidningar, förs upp i statsbudgeten för nästa budgetår. Från anslaget, som upptas till ett belopp av 10 milj. kr., skall utgå stöd för spridning av innehållet i dagstidningar i landet i form av bidrag för i första hand teknisk framställning och distribution av taltidningar. Vid särskilt behov skall bidrag kunna utgå även för andra utgivningskostnader. Vidare föreslås att stödet till taltidningar t. v. skall handhas av en särskild kommitté med högst nio ledamöter. Det bör enligt propositionen ankomma på denna kommitté att efter en tids erfarenhet lämna förslag till en mera detaljerad författningsmässig reglering av stödet liksom förslag till hur administrationen bör utformas. Som påpekas i propositionen är de synskadade f. n. i det närmaste utestängda från möjligheten att läsa dagstidningar. Detta är ett allvarligt avsteg från den i regeringsformen fastlagda principen om alla medborgares lika rätt till information. De synskadade befinner sig i informationshänseende i klart underläge i jämförelse med de seende. Från socialdemokratins sida har krav ställts på att detta skall rättas till. Förslaget om taltidningar är därför ett steg i rätt riktning, även om starten sker i blygsam skala. Det är enligt vår mening fullt rimligt att starta med ett anslag på 10 milj. kr. men det bör då påpekas att detta bara är en inledning på en verksamhet som stegvis bör byggas ut. Med nu anslagna medel är det omöjligt att få heltäckande försörjning av landets synskadade med den information som dagstidningar erbjuder de seende. I propositionen anges massmediernas demokratiska funktioner i fyra punkter: att ge information, självständigt kommentera samhällsutvecklingen, granska och kontrollera makthavare av olika slag och svara för kommunikation inom och mellan olika grupper. Skall dessa demokratiska funktioner kunna utföras på ett tillfredsställande sätt krävs ett mångsidigt utbud av tidningar både då det gäller politisk tendens och i fråga om lokal och regional bevakning. Mot denna bakgrund kan vi inte acceptera departementschefens förslag om urval av tidningar, som bör komma i fråga för stöd. Företräde skall ges till tidningar som kan täcka förhållandevis stora spridningsområden. Vidare sägs att målet att så många synskadade som möjligt skall få tillgång till någon dagstidning skall prioriteras framför önskemålet att den enskilde synskadade skall kunna välja mellan olika lokala tidningar. Enligt vår mening är det viktigare att man i inledningsskedet inom ramen för de begränsade resurserna gör ett sådant urval att det bland kassettidningarna finns representerade de mest skilda kategorier. De bör företräda olika politiska åsikter, skiljaktig periodicitet samt skiftande spridningsområden och hushållstäckning. Det har omvittnats att bland de handikappade finns stort intresse för lokala dagstidningar, som också i fråga om innehåll mest skiljer sig från etermedierna. Det kan tilläggas att den enda erfarenheten av kontinuerlig utgivning av taltidningar kan hämtas från en lokaltidning i . Den har gett ut en redigerad taltidning på kassett. En redaktion med tre anställda förfogar över en komplett teknisk utrustning för inspelning och kopiering. Tidningen har fått ett mycket positivt mottagande bland de synskadade inom utgivningsområdet. Dessutom ger vissa fådagarstidningar på egen bekostnad och eget initiativ ut kassettdistribuerade taltidningar. Vi anser alltså att möjligheten för den enskilde att välja bland olika slags tidningar inte bör prioriteras bort. Att införa som princip att ge företräde för stöd åt större tidningar är främmande för de principer som väglett den svenska presspolitiken. Vår uppfattning är att stödverksamheten i ett inledningsskede inte bör bindas av alltför detaljerade regler. Det ligger i linje med vad departementschefen själv framhåller då han förordar att den föreslagna kommittén skall få till uppgift att göra en utvärdering av erfarenheterna. Först sedan dessa erfarenheter vunnits är tiden kommen att utarbeta ett fastare regelsystem. Stödet bör avse såväl teknisk utrustning som redaktionella kostnader. Även distributionsformerna där erfarenhet främst finns från kassettutbärning bör prövas och utvärderas av kommittén under inledningsskedet. Givetvis bör inriktningen vara att efter kommittéskedet inordna verksamheten i en befintlig statlig institution. Vi anser presstödsnämnden vara ett sådant lämpligt organ. Med tanke därpå borde den kommitté som skall arbeta under ett inledningsskede även ha representation från presstödsnämnden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stödet till taltidningar i ett inledningsskede. () () () () () () () () BO () () HANS () () ()