mot · G502556 · 1982-01-20 00:00:00 — och mellan våld och alkohol För att allmänheten och statsmakterna skall kunna få reda på om alkoholpolitiken lyckas eller misslyckas krävs det att man har tillförlitliga mått som kan användas för ändamålet. Alkoholforskningen har gett resultatet att den totala alkoholförbrukningen är ett sådant mått. Därutöver krävs statistik över olika speciella typer av alkoholskador. Antalet våldsbrott är ett sådant mått på alkoholskadornas omfattning och detta på två sätt: För det första är våldsbrotten i sig själva till stor del en alkoholskada. I själva verket är det en av de grövsta alkoholskadorna eftersom alkoholförtäringen här leder till grova angrepp mot medmänniskors integritet, hälsa och ibland liv. Sambandet mellan sådana grova våldsbrott som grov misshandel, dråp och mord å ena sidan och alkohol å den andra är starkt. Inte minst uppmärksammad har blivit den grova misshandel som kvinnor utsätts för. För det andra är just detta samband så pass starkt att antalet våldsbrott är ett intressant tecken på hur alkoholskadorna i övrigt utvecklas i samhället. Den statistik som tidigare fördes vid domstolarna om förekomsten av alkohol i samband med brott avskaffades . Detta försvårar användandet av statistiken över våldsbrott som ett mått på hur alkoholpolitiken lyckas. Det fördunklar också sambandet mellan våld och alkohol. Att detta samband är fördunklat har haft politiska följder. Det parti som starkast var anhängare av mellanölet var också ett parti som försökte slå politiskt mynt av otryggheten på gator och torg. Att mellanölet var orsaken till en stor del av denna otrygghet förbigicks med tystnad. Mellanölets roll är intressant även om man tittar på den samlade statistiken över våldsbrotten. Enligt den redovisning som är intagen i bil. 5 till budgetpropositionen var antalet anmälda våldsbrott 1981 totalt 65 900. var det 44 200. Rånens andel är låg betraktad i relation till våldsbrott, i storlek 1980 och ännu lägre 1968. Det intressanta är att den långsiktiga utvecklingen av våldsbrott avviker från de andra brottsserierna. Medan en ökning av andra brottstyper förekommit , låg antalet anmälda våldsbrott per 100 000 invånare länge på en i stort sett oförändrad nivå. Såsom framhållits i denna bilaga till budgetpropositionen var det först som en stegring påbörjades. Även om mellanölet inte var den enda bidragande orsaken, är det inte enbart ett sammanträffande att, som mellanölet infördes, inleddes en utveckling som innebar en fördubbling av antalet polisanmälda våldsbrott (1964-1975). Därefter har ytterligare en ökning ägt rum. Detta är förhållanden som bör finnas med i beslutsunderlaget vid varje alkoholpolitiskt delbeslut. Det är nämligen dessa siffror som visar oss en stor del av alkoholens betydelse för den enskilda människans integritet och säkerhet i vårt samhälle. Det är ett välkänt förhållande, att en människa som håller på att bli alkoholist brukar ha förmågan att i det längsta avskärma sig från fakta som pekar på hur illa det är ställt. I kan vi iaktta samma fenomen på det samhälleliga planet. Kunskaper om alkoholskadorna som skulle kunna finnas tillgängliga samlas inte in och sprids inte med hjälp av t. ex. den offentliga statistiken. De kan därför aldrig ligga till grund för vad tidningar, radio och TV har att säga till medborgarna. De kan heller aldrig vara till någon hjälp för undervisningen i skolorna eller för samhällets övriga alkoholupplysning. Detta missförhållande har varit en förutsättning för att den alkoholpolitiska diskussionen så ofta kunnat förvandlas från en socialpolitisk debatt till en krångel- och missnöjesagitation mot alkoholpolitiken. Vi vet i och för sig ganska mycket om alkoholskadorna. Bristen på kunskap duger inte som skäl till att vänta med att handla. Det är däremot oacceptabelt att information som borde finnas lättillgänglig nu är dold i svåråtkomliga forskningsrapporter. Medan vi ofta dränks i information om dessa frågor, har man nu avstått från att samla in den information som skulle tvinga allmänhet och ansvariga politiker att se sanningen i vitögat när det gäller alkoholskadorna. En åtgärd av strategisk betydelse när det gäller att få alkoholpolitiken att fungera är därför en väsentlig upprustning av den offentliga statistiken. En upprustning av den offentliga statistiken kommer att ställa krav på arbetsrutinerna inom sjukvård, kriminalvård och andra områden. Man behöver för den skulle inte alltid ha en detaljerad bokföring av information om alkoholskador hos de olika myndigheterna. Där det är lämpligt av integritets- eller kostnadsskäl bör man, i stället för totalundersökningar, använda urvalsundersökningar. Ett exempel på att denna teknik kan vara användbar och värdefull är de undersökningar under en följd av år har utfört när det gäller alkoholvanorna hos elever i sjätte och nionde klass. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om upprustning av den offentliga statistiken beträffande alkoholskadorna, 2. att hos regeringen hemställer om beslut om återinförande av domstolarnas skyldighet att lämna statistik om sambandet mellan vissa brottstyper och alkohol, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i denna motion anförts angående användande av antalet våldsbrott som mått på alkoholpolitikens resultat.