mot · G5021912 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1912 m. fl. Inkomstmålet i jordbrukspolitiken har inskrivits principbeslut. Trots detta tycks den tidpunkten mycket avlägsen, då jordbrukets prispolitik har nått den nivå där jordbruket kan tillgodogöra sig både rimlig arbetslös och full täckning för kapitalkostnaderna. Tvärtom visar det att den aktuella situationen innebär en förräntningsprocent+0-+1, även i mycket välskötta och högproducerande företag med rimlig skuldsättning. Mot denna bakgrund är det lätt att förstå vilka stora svårigheter som drabbar speciellt nyetablerade jordbrukare i synnerhet när medelräntan i hans företag stiger . Av ovan redovisade skäl måste helt nödvändigt åtgärder vidtagas som kan undanröja något av de stora svårigheterna som jordbruket brottas med särskilt vid nyetablering generationsskifte - nyinvestering - och då i synnerhet när självfinansieringsgraden är låg. Jordbrukspolitikens inriktning kan knappast vara att endast mycket kapitalstarka personer skall kunna klara nyetablering. Svår ekonomisk situation för nyetablerade lantbrukare Som sagts i motionen har nyetablerade lantbrukare en särskilt svår ekonomisk situation. beräknas antalet nyetablerade lantbrukare till 3000-3500. /76 startades exempelvis genom arrende. Av övriga är släktförvärv och förvärv på öppen marknad. Kapitalbrist kan orsaka den nyetablerade lantbrukaren problem genom otillräckligt rörelsekapital och tillgodoser ej investeringsbehoven. Följden av soliditets- och likviditetsproblem blir ofta dålig lönsamhet, vilket tillsammans med de allmänna startproblemen utsätter lantbrukarna för svårigheter. Soliditeten vid de nystartade företagen kan variera starkt beroende på produktionsinriktning, andelen eget kapital och tillträdessätt. Avkastningen på investerat kapital i jordbruket kan beräknas till på hela kapitalbehovet, alltså inklusive bostad och i förekommande fall skog. kan konstateras att den genomsnittliga låneräntan för den som startat lantbruket senare del varit . Skillnaden är sålunda . Även tidigare förelåg en skillnad mellan den direkta avkastningen på i lantbruket investerat kapital och det vid investeringstidpunkten rådande ränteläget. En grov skattning visar att låneräntan i genomsnitt för tiden torde ha varit dubbelt så hög som aktuell avkastning. Vid ett allmänt lågt ränteläge har proportionerna varit något fördelaktigare sett ur lantbrukarens synpunkt. De senaste årens stora räntehöjningar har emellertid starkt förskjutit proportionerna mellan aktuell avkastning på i jordbruket investerat kapital och låneräntan . är avkastningen uttryckt i procent av kapitalet en tredjedel eller mindre än aktuell i låneränta. När man diskuterar nyetablerade lantbrukares ekonomiska situation kan man inte bortse från den viktiga roll allmänna hypoteksbank spelar. Banken har ensamrätt att låna upp medel genom obligationslån för utlåning mot säkerhet i lantbruksegendomar. Banken lånar ut de upplånade medlen till hypoteksföreningarna som i sin tur lånar ut dem på motsvarande villkor. Enligt den lag, som reglerar verksamheten, har hypoteksföreningama till ändamål att var och en inom sitt verksamhetsområde lämnar dels långfristiga lån till fast ränta mot säkerhet i jordegendom, dels andra lån för jordbruksändamål med statlig kreditgaranti. Bottenlån får lämnas mot säkerhet i jordegendom, som utgör en självständig produktionsenhet och huvudsakligen används för jordbruk med binäringar eller för sådan trädgårdsskötsel, specialodling eller annan därmed jämförlig produktion, som drivs i större omfattning på öppen jord och som självständig näring. har en serie omständigheter inträffat som har påverkat verksamheten. Räntan har höjts kraftigt från 1981. Amorteringsvillkoren har successivt skärpts. För obligationslån som utgavs gällde att de amorterades under lånets 20-åriga löptid. aktuellt obligationslån skall amorteras . För lån som lämnades ut var räntan bunden . gäller att räntan ändras , då den anpassas till den aktuella obligationsräntan. Trots de successivt försämrade lånevillkoren har efterfrågan på lån ökat markant. Även utlåningskapaciteten har höjts, men inte alls i den utsträckning som skulle ha erfordrats för att tillgodose efterfrågan. Därigenom har en kö av låneansökningar hopats hos föreningarna. uppgick lånen till . tilläts hypoteksbanken emittera obligationer för . Av visst intresse kan också vara att notera de siffror som lämnas till i samband med dess prövning av emissionsrättens storlek. Ur den statistik kan nämnas att av de lån som lämnades ut av allmänna hypoteksbank avsåg förvärv av jordbruksfastighet eller tillskottsmark, ny- eller ombyggnad av ekonomibyggnader, dikning eller andra markarbeten och driftskrediter. Resterande avsåg övriga ändamål, främst kreditsaneringar och ny- eller ombyggnad av bostadshus på jordbruksfastigheter. En betydande del av ansökningsstocken avser lån till nyetablerade jordbrukare. Därför föreslår vi nu att hos regeringen anhåller om utredning av möjligheten att tillskapa en särskild finansieringsform för viss del av Bottenlånen i jordbruket. Efter mycket noggrann prövning i lantbruksnämnden, skulle kunna beviljas ett behovsprövat 10-årigt, amorteringsfritt lån av fastighetsvärdet, bundet till fast ränta. Efter dessa skulle lånet automatiskt överföras till . Utredningen bör få i uppdrag att överväga räntesats och finansieringssätt. Behovsprövningen måste göras mycket hård och särskilt förhindra att förmånen diskonteras i ett högre fastighetspris. Den nuvarande lagstadgade priskontrollen tycks fungera över förväntan och bör kunna utgöra ett effektiv medel att förhindra den hör, antydda effekten på prisnivån. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om utredning av nyetablerade jordbrukares finansieringssituation i enlighet med vad som an förts i motionen. () () () () () () i () () () ()