mot · G502605 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Ökade anslag till vägväsendet Det trafikpolitiska beslut som fattade har definitivt övergivits av regeringen. På annat sätt kan man inte tolka de ständiga prutningar som drabbar landets vägväsende. I jämförelse med det behov som redovisat i sin anslagsframställning sker nu en minskning av anslaget med . Det betyder att förstörelsen av det kapital som satsats på vägarna tidigare nu fortsätter. Det betyder också att olycksriskerna ökar och att de som bor i glesbygderna drabbas särskilt hårt . I vpk:s trafikpolitiska motion har vi angivit de mera långsiktiga framgångslinjerna innebärande överförande av tung trafik till järnvägar och inrikes sjöfart samt en minskning av bilismen i allmänhet. Härigenom blir det fullt möjligt att göra miljardbesparingar på vägsidan. Men som läget ärf. n. med en omfattande vägtrafik, måste givetvis vägarna hållas i ett skick som i någon mån bidrar till en minskning av vägtrafikolyckorna och bibehåller framkomligheten för människorna. Byggande och underhåll av vägar ger många arbetstillfällen. Vägarna är också yrkeschaufförernas arbetsmiljö. Av dessa skäl motsätter sig vpk de kraftiga prutningarna på vägunderhåll och vägbyggande. Sänkta anslag ger flera olyckor Om skulle få anslag enligt alternativ A, dvs. det s. k. vidmakthållandealternativet, kan en rad krav uppnås: 250 olyckor skulle kunna förhindras genom uppsättning av kantreflektorer och genom en rad andra punktåtgärder på trafiksäkerhetens område. Kapitalförstöring skulle kunna undvikas. (Det blir oerhört mycket dyrare att återställa en helt nedsliten vägbana.) Framkomligheten i glesbygder skulle kunna förbättras genom beläggning av grusvägar. Likaså skulle framkomligheten på lågtrafikerade vägar kunna säkerställas genom att anpassa underhållet till en nivå som ger bäst utbyte samhällsekonomiskt sett. resurser skulle kunna anpassas i en sådan takt att man inte - som är fallet - måste ta till dyrbara och orationella åtgärder. Men de medel som äskade för att klara detta anser sig inte regeringen kunna lämna. Det andra alternativet - besparingsalternativet som i varje fall innebär att man kan undvika ytterligare försämring av de belagda vägarna och ytterligare försämring av barmarks- och vinterväghåll ningen på lågtrafikerade vägar, fick man inte heller beviljat. Här prutades 300 milj. kr. Erfarenheterna från den gångna delen av vintern är ett resultat av de försämrade anslagen i förra årets budgetproposition. I samband med femårsplan har man vidtagit besparingsåtgärder. Så t. ex. sandas normalt inte lågtrafikerade vägar, och snödjupet tillåts nu bli betydligt större innan röjning sker. Men även barmarksunderhållet försämras, då underhållet av belagda vägar minskar . (En inventering har visat att det belagda vägnätet var deformerat och nedbrutet .) Grusvägsunderhållet måste dras ned med . Även om det är de s. k. svagtrafikerade vägarna som i första hand drabbas av ett försämrat vägunderhåll, måste man hålla i minnet att dessa vägar utgör en mycket stor del av vägnätet, eftersom landet har omfattande områden av glesbygdskaraktär med spridd bebyggelse. På just dessa vägar går f. ö. de virkestransporter som skall försörja den viktiga skogsindustrin med råvara. Här går också långväga olje- och varutransporter samt transporter av t. ex. mjölkoch slakteriprodukter. Bara har tvingats reducera sitt personalantal med 1 500 personer och måste kraftiga personalminskningar enligt ske. Det rör sig om ca 2 000 personer som måste bort för att verket anser sig kunna bedriva en effektiv verksamhet med hänsyn till minskat anslag. har varannan vägarbetare försvunnit på byggområdet. Vpk:s grundinställning är att byggande av dyrbara motortrafikleder liksom andra mer exklusiva vägbyggen kraftigt kan minskas som stora delar av tertiärvägnätet i stället behöver förstärkas och förbättras för att öka bärighet och framkomlighet. Det finns fortfarande ett betydande behov av nya vägar i landet, och har färdiga projekt för , som i stort är rikstäckande. Det skulle enligt beräkningar f. ö. ge jobb åt 6 000-7 000 personer under , framhåller , som betonar vägbyggandets betydelse för utveckling av svensk teknologi. En följd av besparingsoffensiven på vägområdet blir att femtiotalet vägstationer över hela landet blir aktuella för nedläggning eller sammanläggning. Härigenom riskeras på många håll en försämrad väghållning - inte minst i med de långa vägavstånden. En vägstation utgör också en betydelsefull arbetsplats i många mindre samhällen. I det trafikpolitiska beslutet framhölls att vad gällde vägstationerna skulle ta samhällsekonomiska hänsyn, men kan svårligen ta sådana hänsyn då inte regeringen gör det. När nu föreslås få 900 miljoner till byggande av stadiga vägar, är detta visserligen nominellt samma belopp som , men på grund av inflationen utgör beloppet en klar sänkning. Bidrag till kommunala vägar och gator Ur detta anslag utgår bidrag till kommunerna för byggande av cykelleder och kollektivtrafikanläggningar, som fyller ett allmänt kommunikationsbehov. Det finns minst två skäl varför detta anslag bör höjas. Kollektivtrafikanläggningar och cykelleder är angelägna om man vill minska trafikolyckornas antal. Då vi i denna motion föreslår höjt anslag är detta också betingat av att anslaget legat kvar på samma nominella nivå trots en betydande penningvärdeförsämring. Vi menar också att den av oss föreslagna höjningen till övervägande delen bör reserveras för bidrag till att främja busstrafik och cykelleder (förordningen 1980:720). Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att under bil. Drift av statliga vägar för /83 anvisar ett med . höjt belopp till totalt 3 , 2. att under bil. Byggande av statliga vägar för /83 anvisar ett med . förhöjt belopp till totalt 1 , 3. att under bil. Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator för /83 anvisar ett med . förhöjt belopp till totalt . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)