mot · G5021609 · 1982-01-25 00:00:00 — 17) om godkännande av riktlinjerna för organisationen av statens energiverk samt bemyndigande att vid statens energiverk inrätta en ordinarie tjänst för verkschefen med beteckningen p bör avslås. Elsektorns organisation m. m. Produktion och distribution av energi sker genom en samverkan mellan bl. a. , privata kraftbolag, kommuner, kommunala bolag och abonnentägda företag. I socialdemokratins energipolitiska program Energipolitik för framtiden, antaget partikongress, sägs: Samhället bör ha ett ägar- och huvudansvar för produktion och distribution av elektrisk kraft. Valsedeln för linje 2, som bl. a. fick stöd av socialdemokraterna och , upptog denna formulering: Samhället skall ha ett huvudansvar för produktion och distribution av elektrisk kraft. Det finns skäl att nu göra en översyn av elsektorns organisation m. m. och försöka skissera lösningar för framtiden. Denna sektor kommer på många sätt att beröras av genomgripande förändringar, inte minst på grund av att förberedelserna för kärnkraftens avveckling måste starta . En parlamentarisk kommitté med experter bl. a. från de privata kraftbolagen, , kommunerna och de abonnentägda företagen bör därför tillsättas. Kommittén bör bl. a. behandla följande frågor: Hur skall ansvaret för produktion och distribution fördelas ? Finns det behov av en ökad samordning av framtidens eltaxor? Hur kan detta i så fall ske? Hur kan bl. a. och kommunerna samverka för att samhällets intresse av mottrycksproduktion och ett tillräckligt fjärrvärmeunderlag skall kunna tillgodoses? bör begära hos regeringen att en parlamentarisk kommitté för en översyn av elsektorns organisation m. m. bör tillsättas enligt de riktlinjer vi ovan redogjort för. En effektiv energihushållning förutsätter en helhetssyn och en samordning av åtgärder inom samhällsplanering, bostadsplanering och trafikpolitik. Möjligheterna att införa nya energikällor, som t. ex. solvärme för uppvärmning, och att utnyttja spillvärme från industrier och kraftanläggningar förutsätter också denna helhetssyn. Det är genom kommunala beslut som en stor del av framtidens energipolitik kommer att utformas. blir de kommunala energiplanerna helt olika kommun för kommun. De naturliga förutsättningarna, t. ex. närheten till inhemska bränslen, kommer att spela en större roll. Uppfinningsrikedom, handlingskraft och förmåga att utnyttja andras erfarenheter efter de egna förutsättningarna blir viktiga inslag i en framgångsrik energipolitik. Kommunerna arbetar f. n. hårt för att kunna presentera planer för oljeersättning . Oklarheten om vilka energikällor som i olika kommuner finns tillgängliga för att ersätta olja är stor. Därför är en skärpt hushållning ett nödvändigt instrument i kommunernas arbete. Om samhällets resurser skall utnyttjas effektivt måste i första hand de åtgärder som ger bäst spareffekt komma till stånd. Det gäller också möjligheten att utnyttja spillvärme för uppvärmningsändamål. På vissa platser kan detta vara ett gott alternativ till investeringar för energihushållning i bostäder och lokaler. Vi menar, att genom en dialog mellan den statliga energimyndigheten och kommunerna bör energisparmål för varje kommun läggas fast som ett led i en rullande plan för oljeersättning. Men sådana målsättningar förutsätter självfallet att kommunerna kan påverka bebyggelsens energiförbrukning. Så är det inte . Genom kommunernas försorg bör en periodiskt återkommande obligatorisk besiktning och funktionskontroll av bl. a. fastigheters och lokalers energiförbrukning och värmeanläggningar successivt införas. Härigenom skulle fastighetsägare i större utsträckning kunna uppmärksammas på behovet av att genomföra de från samhällsekonomisk och fastighetsekonomisk synpunkt bäst lönsamma energisparåtgärderna. Det gäller t. ex. de enkla men effektiva åtgärderna som t. ex. trimningsoch förbättringsåtgärder i oljeeldade panncentraler, injustering av värme och ventilationssystem samt tätningsåtgärder. Verksamheten får självfallet byggas ut i takt med att kommunernas resurser ökar. Det är naturligt, att kommunerna i inledningsskedet koncentrerar insatserna till områden och byggnader, där behovet av åtgärder kan förväntas vara störst. Besiktningen skall resultera i rekommendationer om åtgärder och upplysningar om bl. a. bedömda spareffekter och möjliga finansieringsvillkor. I fall av uppenbar överförbrukning av energi för uppvärmningsändamål bör kommunen få rätt till föreläggande om energisparåtgärder, som självfallet får genomföras med stöd från samhället. För att ytterligare förbättra kommunernas möjligheter att ta ansvar för en effektiv energihushållning bör kommunerna få det avgörande inflytandet över energisparstödets användning. Då kan kommunen efter kartläggning och besiktning av bostäder och lokaler styra stödet till de områden och byggnader, där det ger bäst effekt. Det bör också vara möjligt för kommunen att använda en del av stödet till t. ex. utbyggnad av ledningar för spillvärme. bör begära, att regeringen lämnar förslag om energisparmål för kommunerna, obligatorisk besiktning, rätt till föreläggande om samt förändring av energisparstödet i enlighet med ovanstående riktlinjer. Spillvärme och s. k. lågtemperatursystem Vi har ovan redovisat vår syn på spillvärmen. Principen bör vara, att den värme som produceras inom industrin och som inte kan användas i den egna verksamheten utan kostnad ställs till kommunens förfogande. Vi har ovan krävt, att bör begära att regeringen tillsätter en utredning som snabbt skall göra en översyn av lagstiftning, normer m. m. med sikte på att underlätta införandet av alternativa energislag. I det arbetet är det väsentligt att förslag utarbetas som påskyndar s. k. lågtemperatursystem. Sådana system i fjärrvärmen underlättar introduktionen av bl. a. solvärme och värmepumpar. Vi vill slutligen framhålla, att en nödvändig förutsättning för att kommunerna skall kunna förverkliga sina planer för oljeersättning är, att de får rätten att kräva byggnadslovsprövning för nya uppvärmningssystem eller vid väsentlig förändring av äldre system. En sådan prövning kan göra det möjligt för kommunerna att i vissa områden helt förbjuda s. k. direktverkande elvärme. En sådan möjlighet måste snabbt öppnas för att säkra kommunernas fjärrvärmeunderlag som i snabb takt konkurreras ut av den direktverkande elvärmen. Luft- och vattenburna system håller olika framtida handlingsvägar öppna. Därför kan den av oss föreslagna förändringen väsentligt förbättra den energipolitiska handlingsfriheten och bidra till en framgångsrik och lugn avveckling av kärnkraften, då bostadsuppvärmning därmed blir mindre beroende av en framtida hög elproduktion. att bibehålla ett större fjärrvärmeunderlag ökar också samhällets möjligheter att satsa på kraftvärmeverk som utnyttjar energitillgångarna effektivare, då både el och värme produceras. I väntan på eventuellt rikstäckande förslag från den s. k. kommittén för att säkra kärnkraftens avveckling bör kommunerna få ansvar för dessa avvägningar. bör hemställa att regeringen lämnar ett förslag till lagstiftning med denna innebörd. En översyn av möjligheterna att ge en tillfredsställande utbildning i energifrågor till bl. a. tekniker, energiplanerare och förtroendemän bör göras. Inte minst gäller det möjligheterna till fortbildning. Kommunerna bör ta till vara de möjligheter som redan finns att inrikta utbildningen, så att behovet av energikunskaper kan tillgodoses. Vårt land står inför en gigantisk utmaning på det energipolitiska området. Det stora oljeberoendet måste minska drastiskt. Kärnkraften skall avvecklas enligt folkomröstningens resultat. Den stora energipolitiska utmaningen innehåller både svårigheter och möjligheter. Omställningen kommer att kräva handlingskraftiga politiska insatser. Den kommer att ge möjlighet till en ökning av investeringar och sysselsättning. Svensk industri kommer att få erfarenhet i uppbyggnaden av vår nya energiframtid. I denna motion har vi dragit upp riktlinjer för det arbete som måste startas med kraft . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs* 1. att hos regeringen begär att förslag läggs fram om ett system med importlicenser för kol enligt de riktlinjer som förordas i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frågor om kolhamn, kreditgarantier till kolimportörer och den statliga företagsgruppens kolkompetens, 3. att hos regeringen hemställer om en utredning om s. k. fasta prisrelationer enligt de riktlinjer som anges i motionen, * Se även motionerna 1981/82:1610-1611. 4. att hos regeringen begär en plan för utvecklingen av den svenska raffinaderiverksamheten och den petrokemiska industrin enligt de riktlinjer som förordas i motionen, 5. att hos regeringen begär att förslag läggs fram om ett system med importlicenser för olja enligt de riktlinjer som förordas i motionen, 6. att hos regeringen begär förslag om offentlig styrelserepresentation i de internationella oljebolagens svenska dotterbolag, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om industri- och energipolitiskt samarbete med , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av successiv information till och allmänheten om bl. a. säkerhetsstudier, säkerhetshöjande åtgärder samt de lokala säkerhetsnämndernas verksamhet, 9. att hos regeringen hemställer om förslag till lagstiftning om offentlig styrelserepresentation i vattenkraftsbolagen enligt de riktlinjer som anges i motionen, 10. att hos regeringen begär en skyndsam redovisning av de samhällsekonomiska konsekvenserna m. m. av en varaktig icke tillväxt i energianvändningen, 11. att hos regeringen begär förslag om handlingsprogram för samhällets utvecklings- och upphandlingsverksamhet främst av inhemsk, förnybar energiteknik samt hur denna bör organiseras i ett samhällsägt utvecklings- och upphandlingsbolag, 12. att hos regeringen hemställer om en utredning som snabbt skall göra en översyn av lagstiftning, normer m. m. med sikte på att underlätta införandet av alternativa energislag enligt vad som anförs i motionen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet och s. k. fältprov med alternativa drivmedel, 14. att beslutar a) att utvidga ramen för oljeersättningsfonden från 1 700 milj. kr. till 2 600 milj. kr. b) att de ökade resurserna till oljeersättningsfonden bör användas på det sätt som förordas i motionen, 15. att beslutar a) att den särskilda beredskapsavgiften för olja och oljeprodukter höjs från . till /m3, b) att regeringens förslag om en höjning av den särskilda beredskapsavgiften för olja och oljeprodukter från . till /m3 avslås, 16. att uttalar att verksamheten inom statens energiverk bör starta först , 17. att hos regeringen hemställer om förslag till organisation av statens energiverk, statens industriverk och oljeersättningsfonden enligt de riktlinjer som förordas i motionen, 18. att avslår regeringens förslag om godkännande av riktlinjerna för organisationen av statens energiverk, 19. att avslår regeringens begäran om bemyndigande att vid statens energiverk inrätta en ordinarie tjänst för verkschefen med beteckningen p, 20. att hos regeringen begär att en parlamentarisk kommitté för en översyn av elsektorns organisation m. m. tillsätts enligt de riktlinjer som som förordas i motionen, () () () () () () ()