mot · G5021655 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1655 Landstingens, kommunernas och statens sammantagna upphandling i svensk industri belöper sig numera på . Den offentliga sektorn är därmed mer betydelsefull för näringslivet än utlandet. I tider av ekonomisk stagnation och tillbakagång bör resurser användas för att medvetet stimulera näringslivet. Det väsentligaste för att vrida utvecklingen rätt igen är att stimulera företagen till än mer satsningar i teknisk utveckling. Först om vi har en ekonomiskt effektiv och tekniskt modern industri kan i längden hävda sig i den ständigt hårda internationella konkurrensen. Det är den offentliga sektorn - egentligen endast staten - som svarar för samhällets satsning på forskning. Genom styrelsen för teknisk utveckling (STU) och statens industriverk (SIND) finns de administrativa resurserna för att initiera teknisk utveckling i näringslivet. I den offentliga upphandlingen har staten erforderliga ekonomiska resurser för att locka fram en utökad satsning på utveckling i näringslivet. Vad som fattas är bl. a. åtgärder för att styra den offentliga upphandlingen så att den också leder till teknisk utveckling och förnyelse. köpte för någon tid sedan ett antal motorvagnar (Yl) från . Detta skedde därför att begreppen affärsmässighet och krav på kvalitet i upphandlingsförordningen tolkades i gängse byråkratisk administrativ mening. Av den anledningen fick landet vagnar som byggde på en mer än tioårig konstruktion. Visserligen var kvaliteten på vagnarna sådan att mycket reparationsarbete skapades vid SJ:s verkstäder, men någon effekt i övrigt på svenskt näringsliv av just denna upphandling åstadkoms inte. Skulle ett likartat handlingsmönster varit förhärskande skulle varken ASEA eller LM ha funnits , eftersom dessa företag byggdes upp genom stöd av en framsynt statlig upphandling. () förfogar över ett årligt anslag på ca 50 milj. kr. till köp av mycket dyr vetenskaplig utrustning. Inköpen gäller huvudsakligen för forskning vid teknisk-, medicinsk- och naturvetenskaplig fakultet. Ambitionen är att dessa anslag tillsammans med övriga liknande köp som görs för forskning i skall komma att omfatta upp emot 200 milj. kr. Merparten av denna upphandling sker utomlands därför att själva produktionen är så specifik att den normalt inte kan ske i vårt land 1 1981/82. under företagsekonomiskt acceptabla villkor. Därigenom går förlustig den inspiration som industrin skulle kunna få genom ett planerat samarbete mellan de forskande högskolorna och de företag som kunde svara för en leverans. 200 milj. kr. är visserligen inget avgörande stort belopp i näringspolitiska sammanhang, långt mindre den del av detta belopp som kunde placeras i svenskt näringsliv. Som en del av en genomtänkt politik för att främja en teknisk utveckling kunde universitetens köp av avancerad utrustning vara värd att pröva. I den mån den offentliga upphandlingen skall kunna användas effektivt för näringslivets utveckling måste detta åläggas aktuella myndigheter. Ett sätt kunde kanske vara att i den allmänna verkstadgan ge direktiv i denna riktning. Affärsverken kunde i sina instruktioner ges mer precisa direktiv för sin upphandling. STU kunde ges uppgifter som tillsynsmyndighet i detta sammanhang. När det gäller upphandlingsförordningen bör med fördel särskilda stadganden tas in som ålägger myndigheterna i fråga att vid sin upphandling prioritera sädana offerter som gör troligt att en beställning främjar näringslivets konkurrenskraft på . Med hänvisning till vad som sagts hemställs att hos regeringen begär att sådana tillägg och ändringar görs i bl. a. upphandlingsförordningen att myndigheterna prioriterar upphandling hos leverantörer där beställningen främjar näringslivets konkurrenskraft på . () ()