mot · G5022221 · 1982-03-23 00:00:00 — och m. m. 1981/82:106) Propositionen redogör bl. a. för vissa forskningsförsök inom primärvården och . Föredraganden anför bl. a. att forskning och utbildning av detta slag bör utgå från de villkor, som gäller i det praktiska arbetet inom hälso- och sjukvården". Hälso- och sjukvårdsutredningen underströk också behovet av forskningsinsatser med anknytning till patienternas personliga och den vardagliga hälso- och sjukvårdens problem. Forskningsanknytningen av de medellånga vårdutbildningarna bör öppna nya möjligheter till forsknings- och utvecklingsarbete inom detta område, säger utredningen vidare. Hälso- och sjukvårdsforskningen upptar en stor andel av samhällets ekonomi. De samlade statliga resurserna för hälso- och sjukvårdsforskning /82 uppgår totalt till ca I 100 milj. kr., vilket motsvarar av de totala FoU-anslagen. Som enskilt ändamål överträffar detta numera försvarsforskningen. Den överväldigande delen av FoU-resurserna inom området gäller forskning kring den medicinska delen av hälsooch sjukvården. FoU-satsningen på bl. a. omvårdnadsforskning har varit mycket begränsad. Den svaga satsningen på omvårdnadsforskning är otillfredsställande av flera skäl. Det Finns ännu mycket litet av systematisk analys av omvårdnaden. Man vet t. ex. inte, om de metoder man använder är de bästa och mest ändamålsenliga. Detta är otillfredsställande rent mänskligt och från samhällsekonomisk utgångspunkt. Den bristande balansen inom hälso- och sjukvårdsforskningen har uppmärksammats av bl. a. forskningsrådsnämnden (FRN)som i sin rapport nr 39-F "Svensk Forskning 1982-86" anför: "Det syns uppenbart att den nuvarande strukturen för finansiering och utförande av Foll inom områdena hälsa och social välfärd leder till att stora och angelägna delar förblir svagt tillgodosedda medan de traditionella bio-medicinska aspekterna får en fortsatt dominerande plats". förordar en omprioritering, som bl. a. innebär ökad satsning på omvårdnadsforskning. FRN talar också för en synkro 1981/82: 2221 nisering av forskningsresurserna och för att medlen i en knapp resurssituation skall användas i samklang med redan fattade vårdpolitiska beslut. Ökad satsning på om vårdnadsforskning Mot den bakgrunden är det nödvändigt med en ökad satsning på omvårdnadsforskningen i landet. Vissa högprioriterade vårdområden som t. ex. primärvård och psykiatri har fått ökade resurser för medicinsk forskning. Det är samhällsekonomiskt sett väl motiverat att en uppbyggnad av omvårdnadsforskningen sker parallellt inom bl. a. dessa områden. I och med att vårdutbildningen inlemmats i den nya högskolan har sambandet mellan utbildning, forskning och utvecklingsarbete på vårdområdet tryggats och behovet av forskarutbildning inom de medellånga vårdutbildningarna aktualiserats, uttalade vi i motion 1979/80:1707. En fast organiserad omvårdnadsforskning finns emellertid endast på två orter. Genom omprioriteringar bör en sådan efter hand byggas upp på övriga högskoleorter. Under uppbyggnadsskedet bör fasta resurser avsättas för inrättande av rekryteringstjänster på docentoch lektorsnivå. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande utbyggnad av omvårdnadsforskningen.