mot · G5021659 · 1982-01-19 00:00:00 — Motion 1981/82:1659 m. fl. Genom beslut av riksdag fick vi fr. o. m. (SFS 1965:268) ett nytt system för skatteutjämning som i sina grunddrag fortfarande gäller. Bidrag kan utgå dels vid brist på skattekraft, dels vid hög utdebitering. Riket indelades i tre skattekraftsområden: ett för hela och Lapplandsdelen av , ett för övriga delar av , och , samt delar av och . Det tredje området omfattade resten av riket. Genom beslut av riksdag ändrades reglerna om skatteutjämning. De nya bestämmelserna, som gällde från , indelade landet i sex skattekraftsområden. Förändringen innebar i stort en ytterligare uppdelning av tidigare två områden för skogslänen i fem områden. Det sjätte området omfattade alltjämt resten av riket. beslutade om ytterligare en reformering av skatteutjämningssystemet. Den nya lagstiftningen har kvar grunddragen års lagstiftningar. Kommuner och landsting är liksom tidigare indelade i skattekraftsklasser- nu tolv till antalet. Det statliga stödet ökade, och beslöt att reformen skulle genomföras i två steg, åren 1980 och 1981.1 april 1980 ändrade lag och beslöt ompröva takten i reformen så att andra steget skulle fördelas - 1981 och 1982. Svenska kommunförbundets sex nordligaste länsavdelningar gjorde 1981 en utredning för att se hur den nya reformen påverkat skatteutjämningen . Utredningen visade att skatteklyftorna mellan kommunerna i norra och ytterligare hade vidgats genom reform. Medan kommunskatten under de två utredningsåren i genomsnitt i södra landsdelens kommuner ökat med hade den i kommunerna i de sex nordligaste länen måst höjas med i genomsnitt . Utredningen gav besked om att särskilt kostnaderna för utbildningsverksamhet, arbete och näringsliv, kommunförvaltning och energi, vatten och avlopp, avfall, byggande och underhåll samt transporter ökat mycket kraftigare i de norra landsdelarna än vad de gjort i de södra landsdelarnas kommuner. Minskad andel till norr-kommuner En jämförelse mellan den andel som kommunerna i de sex nordligaste länen fått av den totala statliga skatteutjämningen visar att den förändrats drastiskt reform. Så här har Norrlandslänens andelar varit efter de tre reformbesluten (i procent) av de totala skatteutjämningsbidragen: Såväl länsavdelningarnas utredning som ovanstående uppgifter visar att den senaste skatteutjämningsreformen bidragit till en ytterligare regional obalans mellan de norra och de södra delarna av landet. I länsavdelningarnas utredning Skatteutjämning-kostnader-servicenivåer i kommunerna, uttalar man önskemål om skyndsamma åtgärder för att undvika allför kännbara sviter. Det är ytterst angeläget att vidta åtgärder som kan göra verklighet av motivet till de flesta skatteutjämningsformer: Samma standard till samma pris, underströk man i utredningsmaterialet. tillkallade dåvarande chefen för budgetdepartementet en utredning - - med uppgift att göra en översyn av statistik- och kalkylmetoderna för beräkning av grundgarantin i skatteutjämningssystemet. Enligt direktiven bör utredningen prioritera följande faktorer: kollektivtrafiken, vatten och avlopp, byggande och underhåll samt transporter. Den utredning som norr-kommunernas länsavdelningar gjort visar att åtminstone ytterligare två faktorer bör med i utredningarbetet. Den ena är kostnader som orsakas av en förhållandevis spridd verksamhet, som visat sig ha särskilt stor betydelse när det gäller administration, vatten och avlopp samt tillhandahållande av skollokaler. Här har regeringen efter länsavdelningarnas uppvaktning och en interpellation i beslutat meddela tilläggsdirektiv. Den andra faktorn som utredningen borde belysa är behovet av kommunala insatser för arbete och näringsliv, som visat sig vara långt större i de norra än vad de är i de södra landsdelarna. skillnad som finns mellan norr-söder på arbetsmarknaden gör att kommunerna i norr tvingas satsa betydligt mera än vad man gör i de sydsvenska kommunerna på exempelvis beredskapsarbeten, inte minst för att lindra ungdomsarbetslösheten. Merparten av dessa arbeten är permantena företeelser i de kommunala driftbudgeterna. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att hos regeringen begär att den kommunala grundgarantinutredningen ges tilläggsdirektiv att också bedöma den påverkan som permanenta strukturella skillnader i insatser för arbete och näringsliv åsamkar skatteutjämningskommunerna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av skyndsamma åtgärder för att motverka den ökade regionala obalans som skatteutjämningsreform medfört mellan kommuner i norr och söder. () () () BO () () () () () () () ()