mot · G5022450 · 1982-04-16 00:00:00 — Åtgärder mot försurningen (prop. 1981/82:151) Regeringens svavelproposition innebär att övergången från olja till kol hotas. Effekten av detta blir ett hårt slag mot oljeersättningsprogrammet och därmed mot svensk ekonomi. Förslaget kommer att omfatta även mycket små värmeverk, 100500 MW, som måste förses med rökgasavsvavling till mycket höga kostnader. Dessa senare kommer för övrigt inte att stå i rimligt förhållande till de uppnådda effekterna av reningen. Kostnaden för rökgasavsvavling på mindre och medelstora kolanläggningar uppgår till . per ton avskilt svavel. Motsvarande kostnad för att avsvavla eldningsolja är endast . per ton svavel! Enda lösningen för en snabb kolintroduktion i är att teckna kontrakt på kol med låga svavelhalter. Sådana svavelfattiga koltyper finns huvudsakligen i s. k. transoceana länder, t. ex. , , , m. fl. En sådan kolimport förutsätter att det i vårt land finns djuphamn, som kan ta emot tonnage över 100 00 d w t. har fått regeringens tillstånd till sådan hamnbyggnad. Den planerade Sundshamnen i kommer att få ett vattendjup på 18,5 m, vilket betyder att fartyg med djupgående upp till 17,0 m kan anlöpa denna hamn. En ytterligare fördjupning av hamnen till vattendjup av drygt 20 m är också möjlig när behov uppstår. I kolpriset som förbrukaren betalar är i motsats till oljepriset transportkostnaden en dominerande del. Som exempel kan nämnas att av den kostnad som förbrukaren betalar för australiensiskt kol är av priset kostnader för transporter från fram till förbrukaren. Ur kostnadssynpunkt är det alltså av stor betydelse att finna ekonomiska transportlösningar. Valet av transportlösningar påverkar också marknadsförhållandet mellan olika kolexportörer. Så kan exempelvis effektiva transportlösningar innebära att man kan inköpa kol med låga svavel- och kvicksilverhalter från transoceana länder till samma prisnivå som östeuropeiskt kol som ofta har betydligt högra halter av bl. a. svavel. Omlastningshamnen har en central funktion för att erhålla ekonomiska transportlösningar. Detta illustreras genom de exempel på olika transportlösningar som redovisas nedan. Som exempel har valts tre orter i där konkret planläggning av koleldade anläggningar pågår. Orterna är följande: O där hos regeringen ansökt om lokaliseringsprövning för ett koleldat kraftvärmeverk. 1 1981/82. 1981/82: 2450 O där hos regeringen ansökt om lokaliseringsprövning för ett koleldat kondenskraftverk. O där lokaliseringsansökan insänts för ett koleldat kraftvärmeverk. Transport- och omlastningskostnaderna i nedanstående typexempel är beräknade enligt prisnivån . Beräknad kolförbrukning /år Planering pågår i för muddring till 11,2 m vattendjup Detta vattendjup ger en möjlighet till att ta emot fartyg upp till ca 35 000 d w t. Kolet skall levereras från i som planeras för fartygsstorlekar upp till 170 000 d w t. Alt 1 Transport omlastning på kontinenten kontinenten 130 000 d w t Kontinenten 30 000 d w t Transportkostnad kontinenten 16:50 USS Omlastning på kontinenten 5:25 US$ Transportkostnad kontinenten 8:25 US$ Alt 2 Transport omlastning 130 000 d w t Omlastning i 5:25 USS Transportkostnad (pråmtransport) 2:25 USS Sammanställning transportkostnader USS = 4:25 A 11 1 x 30 USS = 18 000 000 USS = ~ 76,5 milj. kr. A 11 2 x 25 USS = 15 000 000 USS 63,5 milj. kr. Förutom en kostnadsbesparing på ca 13 milj. kr. erhålls en säkrare tillgång från centralhamn i , vilket även medger mindre lagerhållning i . Enligt planerna färdigställt Beräknad kolförbrukning 1 Vattendjup i 14,0 m Detta ger en möjlighet att ta emot fartyg upp till ca 60 000 d w t. Kolet skall levereras från i som planeras för fartygsstorlekar upp till 170 000 d w t. med fartyg på ca 60 000 d w t 26:25 USS Alt 2 Transport omlastning i 130 000 d w t 10 000 d w t Omlastning i 5:25 USS Alt 3 Transport dellossning i Alternativet innebär att kolet transporteras till i 130 000-tonnare, vilket medger ca kol. Resterande 80 000 transporteras till Kostnad för kol till Sammanställning transportkostnader USS = 4:25 Alt 1 1 300 000 x 26:25 = 34 125 000 USS = ~ 145 milj. kr. A 11 2 1 300 000 x 26:25 = 34 125 000 USS 145 milj. kr. A 11 3 1 300 000 x 19:15 = 24 900 000 USS = ~ 105 milj. kr. I* 1981/82. 1981/82: 2450 En dellossning i innebär alltså en kostnadsbesparing för på ca 40 milj. kr./år. Enligt planerna färdigställt /1984 Beräknad kolförsörjning /år Vattendjup 6 m. Detta vattendjup ger möjlighet till att ta emot fartyg på upp till 8 000 dwt. Det har i detta exempel förutsatts att av kolet levereras från i och att resterande från direkttransporteras. Vidare har samma omlastningskostnad förutsatts i som i . Denna kostnad är baserad på gällande taxor på kontinenten. A It er na t i va transportlösningar Alt 1 Transport omlastning 60 000 dwt 8 000 d w t Omlastning i 5:25 US$ Alt 2 Transport omlastning Sammanställning transportkostnader USS = 4:25 A 11 1 x 35:50 USS = 10 650 000 USS = . A 11 2 x 29:75 USS = 8 900 000 USS = . En kostnadsbesparing skulle bli möjlig för på ca 7,3 milj. kr. Dessa exempel styrker dels den ekonomiska nödvändigheten av en utbyggnad av Sundshamnen, dels också behovet av att en färdig väl fungerande lösning står till buds omkring 1985. 130 000 dwt 8 000 dwt 17:50 USS 5:25 USS 7:00 USS 1981/82: 2450 För att konstatera vilket tillgängligt tonnage sorn finns på världsmarknaden har genom Lloyds fartygsregister datastudier gjorts över vilka fartyg som finns tillgängliga på världsmarknaden. Det finns ca 200 bulk- och kombinerade olja/bulkfartyg större än 110 000 d w t som kan bära kol. Dessa kan inte gå in i på grund av för stort djupgående men kan omlasta kolet i Sundshamnen till mindre tonnage för vidaretransport till Östersjöhamnar. Av det sagda framgår att användning av lågsvavligt kol är en mera tilltalande lösning än de av regeringen föreslagna skärpta reningskraven vid koleldning. Mot denna bakgrund är det även självklart att import av lågsvavligt kol också är en statlig angelägenhet. Därför är det rimligt att staten också stöder utbyggnaden av Sundshamnen i . Ett sådant ställningstagande torde också innebära en verksamhetsåtgärd för att bekämpa den inhemska försurningen. Med hänvisning till vad som anförts i denna motion hemställs 1. att ger regeringen till känna att kolintroduktion i ur miljösynpunkt bäst sker genom import av lågsvavligt kol i stället för dyrbar och skärpt rökgasrening, 2. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om byggandet av en kolhamn som möjliggör import av lågsvavligt kol och av detta skäl också engagerar sig i den planerade kolhamnen i .