ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021996 · 1982-01-26 00:00:00 — och av privatflyg inom Flygklubbarna deltar numera i skogsbrandbevakningen från luften och utför därmed en viktig samhällsuppgift. På samma sätt som flygklubbarna kan användas för spaning över skog och mark kunde deras flygresurser användas i viss utsträckning för spaning i sjöräddningsverksamheten. En sådan uppgift skulle kunna utgöra ett betydelsefullt komplement till den spaning som sker från främst båtar. I län gjordes en förberedande planering för flygspaning av flygklubb i samråd med bl. a. länspolischef, försvarsdirektör och företrädare för sjöräddning. Tanken var att utnyttja flygklubben för kompletterande övervakning av fritidsbåttrafiken under framför allt de större semesterperioderna när denna är livlig, men längre än till planering kom man inte då. Spaning från luften över vattenområden är vid de flesta väderlekstyper överlägsen annan spaning. Enligt uppgifter skulle kostnaden för flygspaning - om den bedrivs på i stort sett samma sätt som skogsbrandbevakningen - belöpa sig till ca /tim. Med den storlek man kan få på en avspanad yta med flyg torde kostnaden bli väsentligt lägre än om motsvarande spaning sker från havsytan. () har lämnat följande uppgifter: Spaningsflyg över vattenområden kan genomföras med flygplan tillhörande flygklubbar inom KSAK. Som förare och spanare kan användas sådana piloter som genomgått lågflygutbildning inom civilförsvarets frivilliga flygkår (FFK), som organiseras och leds från KSAK. En flygverksamhet för spaning över kustområden organiseras lämpligen via FFK och dess länsflygchefer och flyggruppchefer. Spaning enligt ovanstående kan utföras under visuella väderförhållanden ned till lägst 150 m. molnhöjd och ned till sikt. Eftersom FFK enbart använder enmotoriga flygplan bör dess spaningsflyg endast operera över skärgårdsområden och högst ut över öppet hav. Endast visuell spaning samt fotografering kan bedrivas enligt ovanstående. Radiokontakt kan upprätthållas med olika organ. Enligt de regler som gäller för KSAK:s hjälpflygverksamhet och för FFK:s verksamhet utgår ersättning endast för flygplanets timkostnad samt i vissa fall dagersättning till personal. Verksamheten måste bedrivas utan Kostnaderna blir därför mycket lägre än för annan flygverksamhet. För att försöksverksamhet skall kunna igångsättas erfordras tillfälligt flygtillstånd från luftfartsinspektionen för den föreslagna verksamheten och dessutom åtagande från ansvarig myndighet att svara för flygkostnadema. Det kunde ske enligt de principer som gäller för skogsbrandbevakning från luften. Enligt vad som således framgått av uppgifter från såväl lokalt som centralt håll av flygklubbsorganisationen är man där positivt intresserad av att engagera sig i ytterligare verksamhet. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås att beslutar att hos regeringen begära initiativ syftande till försöksverksamhet med utnyttjande av allmänflyget för spaning i samband med sjöräddningsuppdrag i främsta hand inriktad på fritidsbåttrafiken. () ()
mot · G502200 · 1982-01-13 00:00:00 — Motion 1981/82:200 av Handlingsprogram för nickelbrytning i är det län som har landets nu kända största tillgångar av nickel. Det nu kända området sträcker sig från Risliden i kommun till Täftefjärden, . Det är inte uteslutet att detta område ingår i ett sammanhängande nickelbälte från genom och in i de svenska fjällen. Nickelförekomster finns i Älgliden, - Lappvattnet - Lainjaur och Malånäsfältet; i några fall rör det sig om betydande mängder. Förutom nämnda orter har nickel hittats på flera andra ställen i . I närheten av har SGU utfört noggranna undersökningar av nickelförekomster. Också i kommun har flera nickelförekomster studerats. Det råder därmed inget tvivel om att det i finns betydande mängder av nickel. Därför måste stora ansträngningar göras för att få i gång en brytning av nickel i länet. Ett starkt motiv för detta är att det finns tecken som tyder på att sulfidmalmsbrytning är på väg att trappas ned i länet. Detta kommer i så fall att rycka undan grunden för de kommuner som står och faller med gruvbrytning men också för anställda som drabbas och deras familjer. Det finns också andra skäl som talar för att en nickelbrytning bör komma till stånd. importerar allt det nickel som används inom landet. Främst används nickel inom specialstålsindustrin men också på många andra områden. Enligt mineralpolitiska utredningen kommer världens förbrukning att öka långsammare än vad den gjort hitintills; andra bedömare förutspår emellertid en oförändrad takt. För del räknar utredningen med en liten eller ringa förbrukningsökning framöver. Man konstaterar ändå i slutbetänkandet att försörjningssituation för nickel måste bedömas som kritisk, och att de svenska behoven är så stora att alla realistiska framtida produktionsnivåer ryms inom den svenska förbrukningen. Något förslag om inhemsk produktion presenteras dock inte. Man menar dock att stora insatser bör göras i syfte att hitta nya fyndigheter av legeringsmetallernas . Ser man till länets förutsättningar för en produktion av nickel, så är också dessa goda. Inom länet finns en bred yrkeskunskap om gruvbrytning. Transportnätet, bl. a. järnvägarna, är väl anpassade för malmtransporter. Smältverket i kan användas för den förädling av nickelmalmen som är nödvändig. Nödvändiga forskningsinsatser för att få fram effektiva brytningsmetoder, minska energiförbrukningen vid smältprocessen, skapa en bra arbets- och yttre miljö osv. kan utföras bl. a. vid högskolan och metallurgiska forskningsstationen i . Priset på nickel kommer enligt bedömningar att öka från nuvarande till per ton. Gruvbrytningens framtid i tryggas, nya jobb skapas. En nickelproduktion kommer också att inverka gynnsamt på landets ekonomi. Efterfrågan på nickel i världen kommer enligt MPU att närmast fördubblas . En export kan därför möjliggöras. En självförsörjning av nickel inverkar också positivt på landets handelsbalans. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hemställa hos regeringen om utarbetande av ett handlingsprogram för nickelbrytning i , byggt på statligt ägande.
mot · G5022000 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. 19801, o. m. genomfördes i en försöksverksamhet med helikopter i sjukvårdsorganisationen. var ett av flera områden för försöken som bedrevs i regi av räddningstjänstkommittén. Målen var bl. a. att få ytterligare belägg för ambulanshelikopterns användbarhet och betydelse i sjukvården, samt att klargöra hur tillgängliga resurser bäst utnyttjas och hur en utökad permanent organisation med ambulanshelikoptrar bör utformas. Under de 14 månaderna utfördes 408 transporter med helikopter, därav var akuta, förbeställda, var sekundära och primära eller transport på grund av väglös terräng. En tredjedel av transporterna gick till i , därav 91 stycken enbart till neurokirurgen. Den preliminära rapporten visar att många människor räddades till livet genom ambulanshelikopterns snabba insatser samt genom den intensiwårdsutrustning som helikoptern var utrustad med. För av patienterna hade ingen annan bättre transportmetod funnits. Efter försöksperioden med ambulanshelikoptrar får norrbottningarna åter uppleva att den vägburna ambulanspersonalen ibland tvingas kämpa med långa och brådskande transporter. T. ex. , en sträcka , eller sträckan , som med vägambulans tar tur och retur, medan ambulanshelikoptern klarar samma sträcka tur och retur. upptar en fjärdedel av landets ytan och har på grund av långa transportavstånd till sjukhusen ett stort behov av snabba färdmedel i ambulansverksamheten. I det sammanhanget har ambulanshelikoptrarna visat sig vara en ovärderlig resurs. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att en permanent ambulanshelikopterverksamhet kommer till stånd i . () () () () () ()
mot · G5022001 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:2001 m. fl. Åtgärder mot omvandling av permanentbostäder till fritidshus har i sitt betänkande Fritidshus eller permanentbostad? dokumenterat de problem och olägenheter som uppstår i skärgårdsoch kustsamhällen då permanenthus omvandlas till fritidshus. I de delar av skärgårdsområdet där möjligheter till nybebyggelse helt saknas, innebär varje omvandling från helårsbostad till fritidshus att det blir svårare för samhällena att leva vidare. har omvandlingen i Bohusläns skärgårdsområde uppskattats till mellan 60 och 80 hus . Även om denna höga omvandlingstakt nu har dämpats, bl. a. till följd av försämrade lånemöjligheter, högt ränteläge och ökade resekostnader, är det nödvändigt att ge kommunerna möjligheter att förhindra oönskad omvandling av åretruntbostäder till fritidshus. Vi anser att det av fritidsboendekommittén framlagda förslaget om en särskild förvärvslag ger kommunerna goda möjligheter att säkerställa småhusbebyggelse åt permanent boende i områden där det är särskilt angeläget. Även alternativet utvidgad förköpsrätt bör kunna vara användbart i vissa områden. Alltefter de behov av åtgärder som föreligger i varje enskilt område bör kommunerna ha möjlighet att använda båda alternativen. Det bör då vara en fråga för varje kommun att avgöra vilket av de båda instrumenten - förvärvsprövning eller utvidgad förköpsrätt - man vill använda i det aktuella området. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att av regeringen begära förslag till lagstiftning som ger kommunerna möjligheter att förhindra oönskad omvandling av permanentbostäder till fritidshus. () ()
mot · G5022002 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:2002 Oförändrat anslag till länsstyrelsemas försvarsenheter I årets budgetproposition, bil. 18, föreslås vissa s. k. besparingar. Sålunda föreslås även generella besparingar för den civila förvaltningen. Därutöver föreslås i avvaktan på proposition om totalförsvaret en ytterligare reducering inom försvarsenheterna med 8,0 milj. kr. vilket innebär minskning. Försvarsenheterna vid länsstyrelserna handlägger frågor som rör de civila delarna inom totalförsvaret. Den övervägande delen av verksamheten gäller civilförsvar och ekonomiskt försvar. Redan de årliga tvåprocentiga besparingarna har drabbat försvarsenheterna hårt. har försvarsenheterna fått nya uppgifter att handlägga sedan deras organisation fastställdes . I yttrande över länsstyrelsernas anslagsframställningar anför att länsstyrelsernas insatser för civilförsvarsverksamheten inte kan upprätthållas i den omfattning som förutsattes vid den nämnda omorganisationen. Resursbristen har bl. a. lett till att viss övningsverksamhet har måst inställas. Att mot denna bakgrund därutöver reducera försvarsenheterna förefaller oacceptabelt. försvarskommitté föreslår beträffande civilförsvaret, ekonomiska försvaret och sjukvården i krig väsentliga förbättringar och förändringar. Dit hör t. ex. införande av en hemskyddsorganisation, skyddsplaner i kommunerna, ledning av det lokala civilförsvaret, nytt rekryteringssystem. Allt detta kommer att ställa särskilda krav på länsstyrelserna. Även räddningstjänstkommittén har presenterat vissa förslag om ökad samordning av räddningstjänsten under fredstid. Försvarsenheterna kommer att i större omfattning än få uppgifter av inriktnings- och tillsynskaraktär. I den framtida försvarsplaneringen måste en omstrukturering ske från rent militärt försvar till civilförsvar och ekonomiskt försvar. Att med detta som bakgrund föreslå en kraftig nedskärning av länsstyrelsernas planeringsresurser inom dessa områden är att helt motverka denna omstrukturering. Ärendet bör bli föremål för en samlad bedömning i samband med försvarspropositionen. Frågan bör därför inte tas upp till riksdagsbehandling före försvarspropositionen. I avvaktan på detta yrkar jag avslag på regeringens förslag om reducering av försvarsenheterna med 8,0 milj. kr. Dessutom bör regeringen meddela sådana föreskrifter till länsstyrelserna att försvarsenheterna inte drabbas av den allmänna besparingen om som 1. att avslår regeringens förslag under anslaget Bl. Länsstyrelserna om besparingar inom försvarsenhetema motsvarande 8,0 milj. 2. att i skrivelse till regeringen hemställer om direktiv till länsstyrelserna att försvarsenhetema undantas från de besparingar om som förutsatts vid anslagsberäkningen.
mot · G5022004 · 1982-01-26 00:00:00 — Per m. fl. I budgetpropositionen, 1981/82 bil. 16, redogör bostadsministern för formerna för energisparstöd. a. framhåller hon att energisparstöd kan utgå dels till energihushållningsåtgärder i verklig mening, dels till övergång från i första hand olja till andra energikällor. Stöd till dessa båda grenar av energisparverksamheten utgår från samma ram. I budgetpropositionen föreslår nu bostadsministem att särskilda ramar skall anvisas för de två delprogrammen. Regeringen begär bemyndigande att fastställa delramarna efter eget gottfinnande. Ingen vägledning ges i budgetpropositionen om hur uppdelningen enligt regeringens mening bör ske. Vi kan för vår del inte dela regeringens uppfattning i denna fråga. Skälet här/pr är att energisparprogrammets karaktär allvarligt skulle kunna komma att rubbas till följd av uppdelningen på delramar. Enligt vår mening är det angeläget att egentliga energihushållningsinsatser och konvertering jämförs inom en och samma ram. Därigenom kan bästa möjliga utbyte från energisynpunkt uppnås av de ekonomiska insatser statsmakterna är beredda att göra. Med regeringens förslag riskeras en felaktig fördelning mellan olika områden. Konvertering till icke konkurrenskraftiga energislag kan komma att menligt inverka på utrymmet för egentliga energihushållningsinsatser. Möjligheten att kanalisera stödmedel till de områden där utbytet kan förväntas bli bäst utgör en grundläggande princip för energisparverksamhetens nuvarande utformning, senast understruken i trepartiregeringens proposition om dessa frågor . I budgetpropositionens bilaga 16 föreslår bostadsministern vidare att ett räntebidragssystem skall återinföras för att stimulera introduktion av nya och förnybara energikällor. Syftet med den föreslagna förändringen av stödsystemet synes bl. a. vara att öka subventionsgraden för ifrågavarande energikällor. Vi avstyrker för vår del regeringens förslag i denna del. En ändamålsenlig utveckling av energisystemet gagnas bäst av att olika energiförsörjningsaltemativs verkliga kostnader så långt möjligt får vara avgörande för investeringsinriktningen. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar avslå regeringen förslag i vad gäller räntebidrag för introduktion av nya och förnybara energikällor i enlighet med vad som framhållits i motionen, 1 1981/82. 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om energisparstödets uppdelning på olika delprogram. PER () ()
mot · G5022007 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 2007-2011 Motion 1981/82:2007 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:2006 av m. fl. om åtgärder för att främja sysselsättningen i hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion 1981/82:2006 anförts om allmänna utbildningspolitiska insatser () () () () BO FINNKVIST (s)
mot · G5022008 · 1982-01-26 00:00:00 — Investeringar i vägar och järnvägar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:2006 av m. fl. om åtgärder för att främja sysselsättningen i hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion 1981/82:2006 anförts om särskilda investeringar i vägsystemet samt om projekterandet av vägen Mossfallet-Rämmen. () () () BO FINNKVIST (s)
mot · G5022009 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:2006 om åtgärder för att främja sysselsättningen i av m. fl. 1. att beslutar att lokaliseringspolitiskt stöd skall utgå för byggande av kommunala industrilokaler i under budgetåren 1982/83-1983/84, 2. att beslutar medge att ett statligt industricentrum etableras i , 3. att begär att regeringen framlägger förslag om lämpliga lokaliseringsobjekt till i enlighet med vad som förordats i rnotionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till turism i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelning av statliga medel för vidareutveckling av åtgärdsförslag inom länsplaneringen, 6. att begär att regeringen upptar överläggningar med företrädare för om tidigareläggning av landstingskommunala investeringar enligt riktlinjer som förordats i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av arbetsmarknadspolitiska insatser i . () BO FINNKVIST (s)
mot · G502201 · 1982-01-13 00:00:00 — Motion 1981/82:201 m. fl. Kapitalförsörjningen till mindre och medelstora företag i Etablering av Tillväxtinvest i Styrelsen för teknisk utveckling har framlagt ett förslag till ett nytt system för att förse mindre företag med eget kapital. Behovet av ett sådan system är stort, inte minst i med dess höga andel mindre och medelstora företag, generationsskiftesproblem i många företag samt pågående strukturomvandling inom sådana branscher som snickeri- och möbelindustrin, tekoindustrin och även delar av verkstadsindustrin. Arbetsmarknadssituationen i har försämrats kraftigt , och länsarbetsnämnden beräknar att antalet arbetslösa kommer att uppgå till uppemot 6 000. som arbetslösheten ökat har platsutbudet, antalet lediga platser, minskat kraftigt. Detta gäller för hela näringslivet men särskilt inom tillverkningsindustrin. Det är synnerligen angeläget att ytterligare åtgärder vidtas för att ge ökad sysselsättning. Ett investmentbolag av den föreslagna typen ger ökade utvecklingsmöjligheter för de mindre och medelstora företagen i länet. Att låg soliditet är ett hinder för tillväxt i många av länets mindre företag är väl dokumenterat. Ett förbättrat system för tillförsel av eget kapital skulle alltså kunna få stor betydelse från sysselsättningssynpunkt, vilket erfarenheterna från bestyrker. Många företag med intressant teknik och goda exportmöjligheter är med all sannolikhet intresserade av tillskott av eget kapital i form av minoritetsintressen, som senare kan lösas ut efter ett konsolideringsskede. Tillväxtinvest skall enligt STU:s förslag finansieras med såväl privat som statligt kapital (lån med viss räntefrihet eller garantier). I finns förutsättningar att intressera privata kapitalägare för medverkan, främst sådana som tidigare drivit och sålt egna industrirörelser. Vissa sonderingar pekar på att ett antal sådana intressenter kan mobiliseras. Dessa kan då tillskjuta, utöver aktiekapital, även ett betydande industriellt och affärsmässigt kunnande. Att en sådan försöksverksamhet förläggs till talar många skäl för, bl. karaktären av småföretagslän, pågående generationsskiften i näringslivet strukturomvandlingsproblem inom flera branscher med betydande arbetslöshet inom främst byggmarknadsberoende industri som följd, sannolikt intresse för medverkan från privata intressenter, dels företagare som sålt sina rörelser, dels större företag som vill bidra till minskad strukturarbetslöshet vid friställningar, o aktiv medverkan från regionala organ som länsstyrelse, landsting och utvecklingsfond, vars målgrupp ju sammanfaller med de föreslagna investmentbolagens. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att försöksverksamhet med den i motionen k föreslagna typen av investmentbolag kommer till stånd i . () ()
mot · G5022011 · 1982-01-26 00:00:00 — Hans Nyhage m. fl. Minskat anslag till driften av grundskolor m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:2010 av Hans Nyhage m. fl. att beslutar om en minskning av anslaget i budgetpropositionen, bil. 12, Dll, Bidrag till driften av grundskolor m. m. med 47 milj. kr. HANS NYHAGE (m) PER STENMARCK (m) G. () i () () () () () ()
mot · G5022014 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:2014 m. fl. Ändring av aktiebolagens regler om likvidation Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:2012 hemställer att hos regeringen begär en ändring av reglerna om likvidation i aktiebolagslagen (1975:1385) i enlighet med vad som anförts i motionen. () () HANS () () () () () () () () () () () () ()
mot · G5022015 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:2015 rn. Ytterligare resurser för offensiv arbetsgivarkontroll Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:2012 hemställer 1. att beslutar att till Länsstyrelserna för /83 under femtonde huvudtiteln utöver i proposition 1981/82:100 bil. 18 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare , 2. att beslutar att till Lokala skattemyndigheterna för /83 under femtonde huvudtiteln utöver i proposition 1981/82:100 bil. 18 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare . () () HANS () () () () () () () () () () () () () GOTAB 70466 Slockholm 1982
mot · G5022017 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82:2017 m. fl. Höjning av det allmänna barnbidraget I vår motion om den ekonomiska politiken har vi bl. a. föreslagit en höjning av det allmänna barnbidraget med . fr. o. m. . Någon höjning av flerbarnstillägget bör därvid dock ej ske. I fråga om den lagtekniska utformningen av vårt förslag hänvisar vi till reservationen av de socialdemokratiska ledamöterna i socialutskottet (SoU 1981/82:10). Det borde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Vårt förslag innebär att anslaget till barnbidrag bör höjas med 506 milj. kr. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att till Allmänna barnbidrag () för /83 anvisa ett med . förhöjt förslagsanslag av 5 , 2. att - vid bifall till föregående yrkande - beslutar att flerbarnstillägg skall utgå med . om barnens antal uppgår till tre och ökas med . för varje ytterligare barn. () () () () HANS () () () () () () () () () () ()
mot · G5022018 · 1982-01-26 00:00:00 — 1. att godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att godkänner riktlinjerna för budgetpolitiken i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kreditpolitiken, 4. att godkänner riktlinjerna för skattepolitiken i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att i fråga om den kommunala ekonomin godkänner vad i motionen anförts, 6. att antar följande Lag om begränsning i kommuns och landstingskommuns rätt att ta ut skatt , m. m. Härigenom föreskrivs följande: 1 § Vid fastställande av skattesats för får kommun eller landstingskommun ej överskrida den skattesats som kommunen eller landstingskommunen har bestämt för . 2 § Om särskilda förhållanden i kommun eller landstingskommun påkallar det, får regeringen efter ansökan bevilja undantag från 1 §. Ansökan inges till . 3 § Högre skattesats än vad som är medgivet enligt 1 § får ej tillämpas vid fastställande av kommunalskatt eller landstingsskatt för enligt uppbördslagen (1953:272) eller vid utbetalning av sådan skatt enligt lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m.,om ej regeringen har beviljat undantag enligt 2 §. 1981/82: 2018 7. att hos regeringen hemställer om tillsättandet av en utredning om kommunalt skattetak. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G5022019 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 20192034 Inrättande av en central styrelse för I motion 1981/82: 2018 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Kyrkan i nämnda motion hemställs att uttalar att en central styrelse för inrättas. () H. () () () () () () PER () () () L. () () 1 1981/82.
mot · G5022020 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Begränsning av kommuns serviceansvar I motion 1981/82: 2018 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på aktuella samhällsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Fritid i frihet i nämnda motion hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag om ändringar i kommunallagen i syfte att möjliggöra för kommun att begränsa sitt serviceansvar inom områden för fritidsbebyggelse samt att i dessa områden tillämpa annan avgiftssättning. () () () () H. () () () PER () L. () i () () ()