ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021245 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1245-1251 Motion 1981/82:1245 Havet har stora tillgångar på protein. Tillgångar som kan beskattas och som ständigt förnyas. De kan rätt utnyttjade svara för en fjärdedel av världens proteinbehov. Det finns inom många områden i världen fisktillgångar som inte utnyttjas. I och med utläggande av ekonomiska zoner har många erhållit fiskevatten som skulle kunna avhjälpa undernäring och proteinbrist. Det gäller därför i första hand att utveckla fisket inom de länder som har sådana tillgångar. har därvid stora möjligheter att kunna dela med sig av de kunskaper fiskekåren besitter. Med olikartat fiske såsom kust- och skärgårdsfiske, insjö- och havsfiske kan kunskaper meddelas på de flesta områden. Ofta är det fråga om en gradvis utveckling med början inom flodoch kustfiske. Sådana projekt finns, och sådant arbete pågår. samarbetar t. ex. med SIDA i ett projekt i . Målet för den svenska utvecklingshjälpen skall vara att stödja egna ansträngningar att utveckla sitt eget fiske. Men det behövs också direkta insatser i form av livsmedel inom många områden i världen, och där bör svenska förädlade fiskprodukter ingå. har sill/strömmingskvoter utöver det behov som finns för den egna konsumtionen, och uppstår överskott som ej kan avsättas på inhemsk marknad eller export. Att använda en del av vår sill/strömmingskvot till bistånd för människor som svälter skulle vara mer tillfredsställande än att bereda djurföda som till en del åtminstone går till pälsdjursuppfödning. har det förekommit att svensk fisk ingått i SIDA:s bistånd till . Det behövs en planläggning och en framförhållning så att den svenska beredningsindustrin när det finns behov av sysselsättning kan tillverka de produkter som skall gå till u-hjälp. Även inköpen av råvara behöver planeras så att rätt kvalitet erhålls. som mottagarländerna erhåller proteinrik föda skapas sysselsättning i , och underskottet i bytesbalansen minskas i motsats till om det obundna biståndet används för inköp i andra länder. Svensk beredningsindustri kan tillverka varor som accepteras på de flesta håll i världen, och det är ingen märkbar skillnad mellan de fiskarter som fångas i våra vatten och dem som exempelvis fångas vid Afrikas kuster. En planerad u-landshjälp baserad på svenska sillprodukter skulle bli ett värdefullt bidrag i kamp mot svält och undernäring och skulle tillsammans med teknisk hjälp och överföring av kunskaper fylla ett viktigt behov. I anledning av det anförda hemställs att begär att regeringen ger SIDA i uppdrag att inom ramen för den bundna u-hjälpen upprätta förslag till kontinuerlig u-landshjälp i form av beredda sill/strömmingsprodukter.
mot · G5021246 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1246 m. fl. En internationell för att utröna öde Sedan försvann i under har mångfaldiga försök gjorts för att skapa klarhet om hans öde. Hittintills har dessa dock varit resultatlösa. Men många tecken har tytt på att fortfarande skulle befinna sig i livet. Så sent som lämnades uppgifter om att han då skulle ha befunnit sig i närheten av . Det är därför nödvändigt att världsopinionen icke förtröttas. Vi måste utgå från att han lever - ända till dess motsatsen på ett övertygande sätt har bevisats. utsågs till amerikansk hedersmedborgare. Därmed väcktes ett ännu starkare intresse för hans tragiska öde. Detta bör nu utrönas av en internationell . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om tillsättandet av en internationell samt att regeringen verkar för att denna får tillstånd att i utröna öde. () () () () ()
mot · G5021247 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1247 Allt fler röster höjs för att andelen bundet bistånd av u-hjälpen bör öka. På så sätt kan en fortsatt hög ambitionsnivå vad avser u-hjälpen bättre förenas med kraven på balans i vårt lands utrikesbetalningar. Genom bundet bistånd kan en omfattande överföring av kunskap ske där svenskt näringsliv och utbildningsväsende får utvecklas och marknadsanpassa sin ofta höga kompetens. En viktig princip för u-hjälpen bör vara att den går till de allra fattigaste länderna - de som har det största behovet av densamma. Få typer av hjälp torde då vara viktigare än livsmedel - ofta i form av spannmål. Mot bakgrund av aktuella tendenser inom svenskt jordbruk med latenta överskottsproblem, inte minst på spannmålssidan, borde det finnas intresse av att finna lösningar på dessa frågor, dvs. finna former för ett ökat inslag av spannmålshjälp inom ramen för den framtida u-hjälpen. Hjälpen bör således inte inskränka sig till enbart katastrofhjälp, utan också ha karaktären av fleråriga spannmålsförsörjningsprogram. De erforderliga spannmålskvantitetema bör SIDA inom ramen för den bundna u-hjälpen upphandla av det svenska jordbruket till inhemska inlösenpriser. SIDA bör därför av regeringen få i uppdrag att i samverkan med jordbruket och exempelvis svensk byggnads-, transport- och livsmedelsindustri utveckla kompletta distributions- och lagersystem för spannmål. Sådana system bör kunna ligga till grund för biståndsavtal. Samarbetet med mottagarländerna bör leda till en gradvis uppbyggnad av ett transport- och lagringssystem som skall kunna utnyttjas för såväl inhemsk spannmål som importerad. Med tanke på att just hanteringsförlusterna normalt är så stora i många för den egna, även lokalt producerade spannmålen, bör en uppbyggnad av det system vi ovan skisserat vara av största värde. Med anledning av det anförda hemställs att begär att regeringen ger SIDA i uppdrag att inom ramen för den bundna u-hjälpen upprätta förslag till spannmålsprogram av den typ som framgår av motionen. . HÖGMARK (m) ()
mot · G5021249 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1249 Det humanitära biståndet till södra De största mottagarna är befrielserörelserna ANC, som arbetar för ett fritt från apartheid, och SWAPO, som verkar för ett självständigt . Orden finns att läsa i en text som undertecknats av ett svenskt statsråd. meddelas att det svenska stödet används främst till inköp av livsmedel Inköpen sköts av befrielserörelserna själva eller av Till detta måste sägas två saker: ANC är under starkt inflytande av främmande makt och beväpnas utifrån. Utbildning av terrorister sköts av bl. a. PLO. Det är naivt att tro att svenska pengar går till annat än militärt ändamål. ANC har dessutom stöd endast av en mycket minimal del av den afrikanska befolkningen i landet. Det finns enligt uppgift minst sju politiska partier i . Inget av dem stöder SWAPO. SWAPO är en terroristorganisation med välavlönade agenter i en mängd städer också i . Svenskt stöd bör inte lämnas till SWAPO. Både då det gäller och finns det andra organ som kan ta emot och förvalta vad kan lämna som bistånd, nämligen kyrkorna och missionen. Med stöd av det anförda hemställs att det svenska biståndet till humanitär hjälp i och skall lämnas till där befintliga kristna organisationer.
mot · G5021253 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1253 Ökat anslag till FN:s narkotikabekämpning Att narkotikamissbruket är ett av våra svåraste samhällsproblem ligger bokstavligen i öppen dag. Problemet ökar år trots energiska insatser från tull, polis och vårdmyndigheter. Utvecklingen är för den skull alarmerande. Vår liberala narkotikalagstiftning - i förhållande till åtskilliga andra länder - har bidragit till att vårt land blivit ett fäste för den internationella narkotikahandeln. Detta gäller synnerligen det dödsbringande heroinet som ödelägger tusentals unga människoliv. Även om mycket kan göras lagstiftningsvägen för att hindra införsel, försäljning och innehav av narkotika räcker inte åtgärder av sådant slag. Problemet måste angripas också i roten. I stora arealer på skilda håll i världen odlas opium som utgör råvara till heroin. Att bekämpa denna odling måste vara ett synnerligen betydelsefullt komplement till de skyddsåtgärder vår lagstiftning utgör. har kunnat redovisa förbluffande resultat i arbetet för att förmå opiumodlare i att övergå till andra grödor. Det mest framstående jordbruksprojektet torde vara Highland Agriculture Marketing and Production () som omfattar ett sextiotal byar i den del av den s. k. Gyllene triangeln som befinner sig på thailändskt område. Av dessa byar har tio helt övergått till odling av kaffe, bönor och potatis i stället för opium. Framgången med projektet beror inte minst därpå att bönderna som övergår till ersättningsgrödor får hjälp speciellt med transporter och försäljning av sina produkter. Denna del av marknadsföringen är ju inget problem för opiumodlarna. Därtill förser projektet byarna med skola, sjukstuga och vatten. Detta bistånd är motiverat helt bortsett från projektets primära syfte. De jordbrukande bergsstammarna lever nämligen under mycket primitiva förhållanden. Detta arbete leds av FN-fondens narkotikabekämpning () i samverkan med enskilda organisationer bl. a. Kirkens Nödhjelm i och med bidrag från skilda stater. Vår budget upptar 4 milj. kr. till arbetet i , och . Av detta belopp har 1 milj. kr. avsatts just för det framgångsrika projektet i . Eftersom insatser av detta slag framgångsrikt bekämpar heroinet som runt om i vår värld ödelägger miljoner unga människoliv borde långt större resurser ställas till förfogande. Man kan alltid påstå att dylika projekt endast har begränsad räckvidd, men tveklöst är det också så att man har funnit en väg som leder till målet. Det nämnda projektet upptar av opiumareal. Denna skulle under normala år ha gett en produktion motsvarande hälften av allt det heroin som polis beslagtar i . Med hänsyn till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen, inom ramen för Övriga multilaterala bidrag, ökar anslaget till till 6 milj. kr.
mot · G5021254 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1254 Det svenska jordbruket har just nu en betydande överskottsproduktion av spannmål, ägg och kött. Produkterna måste för den skull säljas på världsmarknaden till underpriser. I diskussionen har därför framförts förslaget att avsevärt krympa den svenska åkerarealen och svinproduktionen. Detta sker i då åtskilliga länder lider brist på praktiskt taget alla livsmedel. Man räknar med att åtminstone 500 miljoner människor i vår värld lever kring svältgränsen. I ett sådant läge måste det vara uttryck för klen solidaritet med bristländerna att krympa den egna produktionskapaciteten för livsmedel. Enligt vår mening finns det alla skäl att av vår överskottsproduktion hjälpa fattiga folk med spannmål och kött och därvid ta det s. k. katastrofanslaget i anspråk. Det hårt prövade är här ett näraliggande och aktuellt exempel på ett land i stort behov av just spannmål och kött. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller att en del av katastrofbiståndet binds till export av spannmål och kött till biståndsländer. () PER ()
mot · G5021255 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1255 m. fl. Biståndsinsatser genom enskilda organisationer Det är allmänt omvittnat att missionen, enskilda och humanitära organisationer gör gedigna biståndsinsatser i den fattiga världen. Omkostnaderna är också blygsamma i jämförelse med statliga insatser. De kyrkliga och frikyrkliga organisationerna har tveklöst en lång erfarenhet av biståndsarbete. Därtill kommer att många av dessa organisationers biståndsarbetare stannar i tjänsten under en lång följd av år och skaffar sig därvid en erfarenhet av land, språk och folk som inte kan förvärvas på annat sätt. Allt detta kommer biståndsarbetet till godo. Vill man studera föredömligt och enskilt biståndsarbete kan man t. ex. fara till och där verkat med den driftige som direktor. har mycket av storstadsslummen sanerats genom primärskolor, yrkesutbildning och bostadsbyggande. Ett omfattande utvecklingsprojekt på landsbygden i olika provinser har på hävt lantarbetarnas skuldsatta proletärsituation och gjort dem till självägande bönder. Bevattningsanläggningar i stor skala har gjort tidigare icke odlade marker bördiga. Primärskolor som hävt analfabetismen, agrikulturellt inriktade yrkesskolor för både pojkar och flickor och medicinska kliniker har verkligen skapat en levande landsbygd. Dessa gjorda insatser hade säkerligen aldrig kommit till stånd utan den mångårige missionärens initiativrikedom och de högt kvalificerade medarbetare han hämtat ur den inhemska befolkningen. Exemplen på dylikt biståndsarbete kan mångfaldigas. Det är därför angeläget att regeringen anlitar de effektiva kanaler för bistånd som de humanitära organisationerna utgör. Dessa utför också en imponerande informationsverksamhet inom landets gränser. Utan denna hade helt säkert intresset för u-hjälp inte kunnat vidmakthållas i vårt folk. Skattebetalaren betygar ofta sin uppskattning av missionärens insatser. Man vet att pengarna kommer fram och att avbränningarna är blygsamma. Det sker också god samverkan mellan de olika organisationerna. De större svenska missionsorganisationerna ingår sålunda i Svenska missionsrådets biståndsnämnd som omfattar ett tjugotal missionsorganisationer. Årets budgetproposition föreslår till enskilda organisationer ett anslag om 190 milj. kr. Vi vill förorda att SIDA genom omfördelning av tillgängliga medel höjer anslaget till 215 milj. kr. vilket dock är en blygsam del av det totala svenska biståndet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att SIDA genom omfördelning av tillgängliga medel bör anvisa 215 milj. kr. för enskilda organisationers biståndsinsatser. () ()
mot · G5021259 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1259 Inrättande av en idrottspluton vid garnison I samband med beredningen av kommande försvarsbeslut har försvarskommittén särskilt uppmärksammat de regionalpolitiska problemen i . Kommittén har därvid uttalat önskvärdheten av att ny verksamhet tillförs garnisonen i , speciellt med hänsyn till den omständigheten att för hög andel av de yrkesverksamma inom kommunen är beroende av försvaret. a. föreslagit att regementet S 2 helt eller delvis skall avvecklas samt att omlokalisering sker av K 3 från till . I samband med de fortsatta överväganden som statsmakterna står inför vill vi förorda att man utreder möjligheterna att lokalisera en idrottspluton till . Sådana idrottsplutoner finns f. ö. på andra förbandsorter, t. ex. med inriktning mot fotboll och skidsport. För del skulle en inriktning mot t. ex. brottning vara lämplig. Detta med hänsyn till att har förlagt viss verksamhet till . Även andra sakskäl talar härför, bl. a. närheten till fallskärmsjägarskolan och att ett jägarförband (K 3) - med speciell närstridsutbildning - kommer att lokaliseras till . Med tanke på den kapacitet i fråga om lokaler m. m. som kommer att finnas i bör man initiera en utredning för att klarlägga förutsättningarna för inrättandet av en idrottspluton vid garnison. Denna fråga bör prövas i samband med regeringens beredning av försvarsbeslut. bör göra ett uttalande med denna innebörd. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättandet av en idrottspluton vid garnisonen i .
mot · G5021260 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1260 Den statliga upphandlingen hos AB Teleplan I motion 1979/80:1572 behandlade jag frågan om den konkurrensbegränsning som AB Teleplan utsätts för genom att i återkommande regleringsbrev för föreskrivs att konsulttjänster icke får av materielverket beställas av andra än huvudverkstäder och industriföretag utöver en viss i brevet angiven kostnadsram. Under hänvisning till att det syntes tveksamt om denna form för konkurrensbegränsning kunde stå i överensstämmelse med grunderna för svensk lagstiftning om konkurrensbegränsning, och i vart fall kunde medföra ogynnsamma upphandlingar för materielverket, hemställde jag att borde som sin mening ge regeringen till känna att den berörda konkurrensbegränsningen borde upphöra. Vid sin behandling av motionen, vilken avstyrktes, hänvisade försvarsutskottet till att kommittén för vissa frågor om uppgifter och organisation väntades ta upp även verkets behov av konsulttjänster och formerna för utnyttjande av konsulter. Såvitt jag har kunnat finna har den nämnda kommittén vid redovisning av sitt uppdrag icke behandlat de frågor som jag aktualiserade i motion 1979/80:1572, varför jag nödgas återkomma till frågan. Beträffande bakgrundsmaterial och motiveringar hänvisar jag till nämnda motion. Utöver det tidigare sagda må här framhållas att också andra konsultföretag än AB Teleplan drabbas av konkurrensbegränsningar även om AB Teleplan har den mest omfattande verksamheten. Med anledning av det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att den i motionen berörda konkurrensbegränsningen bör elimineras.
mot · G5021262 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1262 Dispens från bestämmelserna om företags skyldighet att lagra olja I lagen (1957:343) om oljelagring regleras bl. a. företags skyldighet att lagra olja för beredskapsändamål. En förbrukare är lagringsskyldig om han förbrukat eldningsoljor under det s. k. basåret och den sammanlagda förbrukningen under detta år och de två föregående åren uppgått till . Om den förbrukade oljan har importerats eller utvunnits vid inhemskt raffinaderi finns inte motsvarande volymgränser utan lagringsskyldighet föreligger om förbrukning över huvud taget ägt rum inom landet under det s. k. basåret. Beräkningen av företagens tvångslagringsmängd bestäms av verksamhetsvolymen året före det år lagringsskyldighet föreligger och tillsammans före detta år. Ett företag med minskande försäljning åläggs därmed en tvångslagringsmängd som överstiger vad företaget skulle ålagts att lagra om den aktuella verksamhetsvolymen hade lagts till grund för beräkningen. Det innebär stora problem för företag i som tvingats minska sin verksamhet. Som exempel kan nämnas att genom nedläggningen av sina metallurgiska enheter minskar sin oljeförbrukning med . Företaget har begärt att få minska sitt lager i motsvarande omfattning. Detta har avslagits med hänvisning till författningsbestämmelserna. Följden blir att företaget åläggs att hålla ett större lager av olja än förbrukningsvolymen efter verksamhetsminskningen. Därmed ligger stora ekonomiska resurser bundna som bolaget skulle behöva disponera för att vidta investeringar och andra åtgärder för att komma ur sin krissituation. 1 oljelagringskommittés slutbetänkande (Ds H 1981:2) Kol, uran och gas för kristid behandlas bl. a. beredskapslagringen av olja. Kommittén föreslår vissa ändringar i reglerna beträffande kategorin nytillkommande, mindre lagringsskyldiga återförsäljare av olja. Kommittén utesluter vidare inte att de nuvarande bestämmelserna kan förorsaka problem även för övriga lagringsskyldiga men anser inte det finns rimliga möjligheter att avhjälpa dem genom ändring i tvångslagringsbestämmelserna. Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställs att bemyndigar regeringen att i samband med större verksamhetsförändringar ge dispens från bestämmelserna i lagen om oljelagring. () ()
mot · G5021265 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1265 Åtgärder för att förbättra försäkringsdomstolarnas arbetsläge m. m. 1981/82:88) finns inom socialförsäkringen en ny besvärsorganisation med tre regionala förvaltningsdomstolar - försäkringsrätten som instans mellan försäkringskassorna och försäkringsöverdomstolen. Arbetet i försäkringsrätterna har inte fullt ut motsvarat vad som förväntades vid deras tillkomst. Den otillfredsställande situationen innebär bl. a. att väntetiderna för att få ett ärende avgjort successivt har ökat och uppgår till genomsnittligt närmare . I proposition 1981/82:88 läggs fram vissa förslag till mera omedelbara åtgärder i syfte att råda bot på situationen. Dessa åtgärder förutsätts ske inom ramen för nuvarande domstolsorganisation. När försäkringsrätterna inrättades var frågan om en integration av försäkringsdomstolarna med de allmänna förvaltningsdomstolarna aktuell men sköts . Under förarbetena på den nu aktuella propositionen har frågan aktualiserats igen, bl. a. i remissyttranden av kammarrätten i , länsrätten i och . Av dessa yttranden liksom av uttalanden av justitiekanslern i anslutning till en inspektion framgår att olika fördelar skulle stå att vinna både för den rättssökande allmänheten och för de rättskipande instanserna om en sådan integrering kom till stånd. Vi vill särskilt framhålla att stora kostnadsbesparingar för samhället står att nå som rättssäkerhetskraven kan upprätthållas. I propositionen förs saken emellertid inte närmare sin lösning. I linje med vad remissinstanserna uttalar anser vi att nu bör initiera en utredning av frågan. Särskilt med hänsyn till besparingsmöjligheterna bör utredningen komma till stånd utan dröjsmål. Under hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av proposition 1981/82:88 hos regeringen begär en skyndsam utredning av frågan om en integrering av försäkringsdomstolarna med de allmänna förvaltningsdomstolarna.
mot · G5021266 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1266 Det kom ett brev Gör någonting åt det här! Det kan väl inte vara möjligt att vår socialförsäkring är utformad på det här sättet? Det har vi inte råd med! var jag på en veckolång tjänsteresa utomlands. Efter hemkomsten arbetade jag , sedan blev jag sjuk i häftig mag- och tarminfektion (liknande salmonella) och var borta från arbetet (tisdag - söndag). byrå ålade mig vissa restriktioner för undvikande av smittspridning, men jag fick sköta mitt arbete. Det tog dock , innan jag blev smittofriförklarad, närmare bestämt 2 1/2 månad efter insjuknandet. fick jag ett papper från , där man begärde uppgifter av mig. Jag fyllde i svaren och upplyste om att jag arbetat - frånsett de - jag varit förklarad som smittobärare. Till min stora förvåning dök upp en betalningsavi på smittbärarersättning med inte mindre än 22 600:-! Visserligen fick jag inte behålla mycket p. g. a. marginalskatten, men jag tycker ändå att beloppet var för stort, eftersom jag arbetat och haft lön under så gott som hela smittbärarperioden. Jag kontaktade , men man upplyste om att lagen om smittbärarersättning skall tolkas så, att man skall ha smittbärarersättning i form av sjukpenning, förutsatt att man inte är anställd av stat eller landsting i ett sådant här fall. (Man skall ju inte ha både lön och sjukpenning från staten .) Min fråga är: Borde inte lagen ändras? Staten borde inte genom betala ut sjukpenning till oss privatanställda , när vi arbetar och har full lön . Ett mindre belopp, t. ex. eller 25:- per dag för extra kostnader eller sveda och värk vore mera rimligt. Så långt brevet. - Genom egna efterforskningar vid försäkringskassor vet vi att lag om ersättning åt smittbärare kan tolkas olika vid olika kassor genom att cirkulär 23/1956 säger att ersättningsreglerna är generella och ersättning skall utgå, även om förlust i det enskilda fallet inte uppkommer. Normalt synes ersättning utgå oberoende av inkomstbortfall. har emellertid i något fall lämnat besvär utan bifall, då ersättning utbetalats endast för tid då inkomstbortfall förekommit. Vi anser att lagreglerna och tillämpningsföreskrifterna inom den allmänna försäkringen skall vara så klart utformade, att sådana tolkningssvårigheter inte skall behöva uppstå. Vidare anser vi att ersättning normalt ej bör utgå, om något inkomstbortfall eller någon merkostnad ej förekommit. Nuvarande särbehandling av dem som är tillförsäkrade lön av allmänna medel innebär dessutom enligt vår mening en oacceptabel orättvisa. En genomgång av riksdagsbehandlingen vid lagens tillkomst har givit oss den bestämda uppfattningen att det icke varit lagstiftarnas mening att ge utrymme för överkompensation åt smittbärare, eller orättvisa mellan olika kategorier, av den art och omfattning som lagens tillämpning nu kan medföra. lagändringar har endast haft karaktären av nödvändiga följdändringar vid förändringar inom sjukförsäkringssystemet. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär förslag till sådana ändringar i lag (1956:293) om ersättning åt smittbärare att i motionen påtalad överkompensation och orättvisa elimineras eller mildras.