mot · G502726 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Det finns inga framgångar att hänvisa till när det gäller arbetet för fred och nedrustning . framstår tyvärr alltmera som ett upprustningens årtionde. Den analys av rustningarnas orsaker som gjordes av vpk , i motion 1981/82:1209, gäller fortfarande. Kampen om råvarorna, vinstintressena inom krigsmaterielindustrin i de kapitalistiska staterna, påtryckningsgrupper av militärbyråkratisk natur i planekonomierna och den allestädes närvarande militarismen är fortfarande grundläggande faktorer bakom världens rustningar. är det också som är den aggressivaste stormakten och den som är mest desperat beroende av att ha kontroll över och tillgång till stora resurser utanför sitt eget territorium för att klara sin ekonomi. har detta manifesterats på flera sätt. Stödet till militärdiktaturerna i , , har ökat markant. Detta har tagit sig de grymmaste uttrycken i , där genom stödet till regimerna i och deltar i vad som inte kan betecknas som annat än folkmord. I det senare landet har satt in egen militär personal och måste således betecknas som stridande part. I södra understöder president aktivt rasistregimen i i dess angrepp på . Militärjuntan i , den nya fascistregimen i , får som NATOallierad allt stöd av och har av dess försvarsminister betecknats som en demokratisk och progressiv regim. har också genomfört den första stora övningen med sin brandkårsstyrka RDF - Rapid Deployment Force. Det har skett i samarbete med , och öppet hot har i sammanhanget riktats mot . Det senare landet har också fått flygplan nedskjutna utanför sin egen kust av hangarfartygsbaserade flyg i . RDF är efter den stora övningen i klar att användas var som helst för att tillvarata intressen. Som en parentes kan nämnas att är inblandat genom att styrkans luftförsvarssystem, DIVAD, kan komma att bestå av stora delar Boforskomponenter, om denna vapenexportaffär godkänns av den . RDF:s viktigaste uppgift är att säkra kontroll över oljefälten på och kring . Detta är livsviktigt för , som är beroende av att köpa huvuddelen av sin 50-procentiga oljeimport från dessa områden. (Alla dessa militära aktiviteter kräver oerhört accelererande rustningar av .) Något nytt , en stat som åtminstone för tillfället dragit sig undan inflytande, kommer inte att tillåtas. - att varje försök av, som det heter, främmande krafter att få kontroll över området kring skall slås tillbaka - är det främsta uttrycket för detta USA-beroende. Att är en främmande kraft i området låtsas man däremot inte om. Reaganadministrationen har ökat rustningar till en nivå som överstiger vad landet kostat på sig t. o. m. då det varit i direkta krig. Politiskt skickligt har man lyckats framställa detta som nödvändigt för att möta upprustning och aggression från . ökar självfallet sina rustningar, men inte i samma takt som . gäller de bedömningar som gjorts av att de beräkningar av rustningar som görs i väst är betydligt överdrivna. lägger ut mindre i absoluta tal och ökningen är långsammare. Men beräkningarna försvåras på grund av de osannolika uppgifter som lämnas av själv, enligt vilka någon egentlig upprustning inte skulle äga rum i landet. behov av att gå utanför sitt eget territorium för att skaffa råvaror skiljer sig markant från . är, som framhölls i fjolårets vpk-motion, självförsörjande när det gäller alla viktiga råvaror inkl. olja. har det kommit slutlig bekräftelse på att uppgifterna och beräkningarna, att skulle tvingas till att bli ett oljeimporterande land efter 1985, har varit falska. Både militära underrättelsetjänst i Pentagon och CIA har erkänt att detta är felaktigt och att kommer att vara självförsörjande på detta område en bit bortom . importberoende hänför sig framför allt till teknologiområdet och spannmålsförsörjningen. Inom det senare området är det framför allt bristen på fodersäd för att hålla animalieproduktionen uppe, som är ett problem. Enligt vissa uppgifter är det nuvarande importbehovet omkring fodersäd , och det antas öka. Men i inget av de områden där hävdat sina intressen med militära styrkor, och , kan någon hjälp med den försörjningen erhållas. Det vanligaste förhållandet när det gäller allierade i har varit att de importerat spannmål från , då främst brödsäd i form av vete. Detta gäller också . har således till skillnad från ingen anledning att hålla kontroll över råvaror utanför sitt eget territorium. Det krävs för dem inga militära styrkor och inga rustningar för detta ändamål. Trots påståenden om den sovjetiska aggressiviteten har inte heller sänt några trupper utanför område med ett undantag, . Kriget där kostar både människoliv och materielförluster och måste självklart öka rustningar. Något slut på striderna är inte i sikte, snarare kan en upptrappning fruktas. Kravet att all utländsk trupp skall dras bort och utländsk inblandning upphöra i bör drivas med ökad aktivitet. Landet måste få tillfälle att självt lösa sina problem. Den hårda låsningen i två block och stormakternas dominans inom dem måste lösas upp. Efterkrigstidens erfarenheter i visar att nationell självständighet för de svagare staterna inom blocken inte är möjlig. Det finns inga motiv för någon av kärnvapenmakterna och framför allt inte för stormakterna att på något område öka sin kärnvapenkapacitet. Graden av overkill, förmågan att utplåna varandra om, kan räknas i tiofaldiga tal. Utvecklingen av kärnvapnen på ömse sidor, både när det gäller storlek och verkan av kärnladdningar, ökar riskerna och försvårar kontrollen för resp. stats- och militärledningar över när de skall sättas in. Misstankarna att den i grundstötta ubåten hade kärnvapenladdade torpeder ombord är ett bra exempel på hur långt ner i organisationerna dessa vapen har spritts. Det kan bli enskilda underordnade chefer på ett litet fartyg eller förband som i en kritisk situation avgör om kärnvapen skall tas i bruk. Inom vapenbärarområdet är det främst de s. k. eurostrategiska raketerna som diskuterats . Även här förtjänar falskheten i argumentation att framhållas. Det har sagts att Pershing- och kryssningsrobotar är ett nödvändigt försvar mot installering av SS 20. Faktum är att SS 20 funnits på förband i och att de ersätter de äldre SS 4 och SS 5 med samma räckvidd, som funnits . Det är en modernisering och effektivisering och i så måtto en upprustning. Men reste inte några som helst protester mot dessa raketer. Det var först när Pershing- och kryssningsrobotar, som är helt nya och tekniskt högutvecklade system, var färdiga som man skyllde på SS 20-systemet. Pershing- och kryssningsrobotarna kan nå så gott som varje punkt i europeiska . Men SS 20 kan under inga förhållanden nå . Deras räckvidd, även vid basering i DDR, sträcker sig högst ett stycke utanför och de . Ett stopp på kärnvapenupprustningen och därefter en nedrustning är en överlevnadsfråga för alla nationer. Kraven måste riktas mot alla kärnvapennationer utan undantag. Spridningen av kärnvapen måste stoppas. Här finns någon tillförlitlig internationell kontroll, beroende på att spridningen av kärnkraft fortgår. Det internationella atomenergiorganet, , har inte längre någon kontroll över spridningen av vapenplutonium från civila kärnkraftverk. Ingen törs nu längre förneka att detta plutonium är den största och lättast åtkomliga källan för att skapa nya kärnladdningar. , NPT, kan anses som verkningslöst eftersom ingen kan kontrollera att det efterlevs. spelar här en förkastlig och ful dubbelroll. vilja verka för kämvapennedrustning och arbetar för detta i internationella organ. gör vi allt för att komma ut på världsmarknaden med vår kämkraftsteknologi och bidrar på så sätt till att öka spridningen av kärnvapen. Det förtjänar att påpekas att det i dessa fall inte är någon som helst skillnad på reaktorer för produktion av elström och sådana som producerar enbart värme. ASEA:s värmereaktor, Secure, producerar plutonium, och ett stort antal sådana små reaktorer ger snart en ansenlig mängd råvara för framställning av kärnvapen. ställningstagande är ohållbart och måste omprövas. Vårt avtal med det franska bolaget om upparbetning måste brytas upp, och export av från våra reaktorer utbränt bränsle i någon form måste förbjudas! Svenskt nedrustningsarbete och fredsforskning De krafter och organisationer i som verkar för att sprida opinion om nedrustning och fredsarbete hålls på sparlåga. Läget har inte blivit bättre i det nu rådande politiska klimatet, där varje tillfälle till att angripa fredsrörelsen och i stället propagera för upprustning utnyttjas. Också i verkar stora intressen inom den militära organisationen och inom krigsmaterielindustrin. De har stora resurser till sitt förfogande från privata intressen. Men utöver detta erhåller de också inte obetydliga summor över statsbudgeten. Militärkostnadema uppgår till mer än 18 miljarder. Över försvarsbudgeten slussas över 60 milj. kr. till frivilliga försvarsorganisationer. Men frivilliga fredsorganisationer erhåller endast . , som enbart sysslar med fredsforskning, erhåller drygt 12 milj. kr. , , erhåller för forskning om rustningsbegränsande åtgärder knappt 10,5 milj. kr. men för försvarsforskning, där huvuddelen går till militära ändamål, drygt 267 milj. kr. Arbetsgruppen för svensk folkriksdag för nedrustning, som skall ha en ny session 1982, erhåller ingenting utom ett halvt löfte om särskilda medel . Det är en obalans som strider mot de officiella uttalanden om fredsvilja och vikten av fredsarbete som ofta görs av regeringen. Om det finns ett verkligt och allvarligt intresse för fredsarbetet bör det också visas i handling. Men hänvisning till det ovan framförda föreslås 1. att uttalar att i det fortsatta nedrustningsarbetet på ett tydligare sätt bör framhålla ekonomiska och marknadsmässiga faktorer, t. ex. kampen om råvarorna, som ligger bakom rustningarna, 2. att uttalar ett fördömande av vinstintressena i vapenoch krigsmaterielindustrin och av militarismen var den än uppträder, 3. att hos regeringen hemställer att den tar initiativ i internationella organ för att begränsa kärnkraftsteknologins och därmed kärnvapnens spridning, 4. att hos regeringen hemställer om beslut att utbränt bränsle från de svenska reaktorerna inte får upparbetas eller exporteras, 5. att till proposition 1981/82:100 bil. 6 E 3, Information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor, anvisar ett med . förhöjt belopp, avsett för de svenska fredsrörelserna och Arbetsgruppen för svensk folkriksdag. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)