mot · G60248 · 1982-10-19 00:00:00 — m. fl. Vaccinproduktion, m. m. 1982/83:16) I proposition 1982/83:16 om vaccinproduktion, m. m., föreslås att vaccinproduktionen vid statens bakteriologiska laboratorium (SBL) fr. o. m. skall bedrivas vid en organisatoriskt självständig myndighet, . I propositionen föreslås också att institutet skall tillverka veterinärmedicinska bakteriologiska preparat. SBL:s huvudsakliga verksamhetsområden är diagnostik, preparatförsörjning och epidemiologi. Diagnostiken består av två delar, dels en nationell centrallaboratoriefunktion, dels rutindiagnostik. Att rutindiagnostik bedrivs är en förutsättning för att centrallaboratoriefunktionen skall kunna upprätthållas. Huvuddelen av rutindiagnostiken kommer f. n. från . Dessa verksamheter har som bas gemensamma kemiska, tekniska och ekonomiska/administrativa servicefunktioner. Regeringen har anmält till att en samlad översyn av SBL:s verksamhet pågår inom . Regeringen har också anmält att statens förhandlingsnämnd fått i uppdrag att förhandla med landstingskommun om dess fortsatta utnyttjande av SBL. Vi vill erinra om att socialutskottet vid behandlingen av budgetproposition (1978/79:27) uttalade att det för SBL:s verksamhet och dess personal är ytterst angeläget att ett samlat ställningstagande till SBL:s framtid kommer till stånd. I proposition 1979/80:6 om uppgifter och organisation m. m. föreslogs att SBL:s epidemiologiska verksamhet i sina huvudsakliga delar skulle inordnas i . tog inte ställning till detta förslag. anförde härvid (SoU 1979/80:45) att förslaget borde beredas i anknytning till frågan om SBL:s fortsatta verksamhet och organisation och föreläggas inom ramen för förslag till ett samlat ställningstagande till SBL:s framtid. Mot bakgrund av att SBL varit föremål för olika utredningar är det ytterst otillfredsställande att propositionen endast tar upp ett av . Konsekvenserna av förslaget för övriga delar av SBL redovisas inte. - rutindiagnostikens omfattning och då särskilt förhållandet till - möjligheterna att upprätthålla centrallaboratoriefunktionerna, - den epidemiologiska verksamhetens organisation, - servicefunktionernas omfattning och organisation. De grundläggande problemen beträffande SBL:s diagnostiska verksamhet har således inte redovisats. Laboratorierna i landet har byggts ut. En decentralisering av analyser från laboratorierna till de sjukvårdande enheterna har ägt rum. SBL har därför fått ett minskat provunderlag. Trots denna utveckling ställs fortsatta krav på att centrallaboratoriefunktioner upprätthålls. Vi vill bl. a. framhålla följande. Den nationella centrallaboratoriefunktionen bidrar till att laboratoriediagnostiken bedrivs på en jämn och god kvalitativ nivå i hela landet. För den internationella referensverksamheten är det en fördel, om kontakterna kan centraliseras till ett referenslaboratorium. Då är ett litet land torde det vara en självklarhet att vissa sällsynta diagnostiska undersökningar centraliseras till ett laboratorium. Landstingens laboratorier är främst uppbyggda för att tillgodose akutsjukvårdens krav. Uppgifter av typ Public Health (mikrobiologiska undersökningar och utbredning av epidemiska och veneriska sjukdomar, sjukhusinfektioner, livsmedel, vatten etc.) svarar SBL huvudsakligen för. Det finns en fördel i att ett centralt laboratorium har ett utbildningsansvar och en koordinerande funktion när det gäller metodutveckling, utvärdering och tolkning av diagnostiska resultat. Det är ockå viktigt att ett laboratorium kan påta sig uppgiften att svara för kontroll och utvärdering av snabbdiagnostiska engångssatser (kits) och reagens som olika företag säljer. Referensundersökningar som går längre än den sedvanliga analysen samt att hålla ett referensförråd av bakteriestammar är andra uppgifter som det är fördelaktigt att centralisera och som SBL svarar för. Eftersom ett samlat förslag om SBL:s verksamhet inte har presenterats där bl. a. SBL:s roll i mikrobiologiska diagnostik definierats går det inte att få en uppfattning om centrallaboratoriefunktionernas omfattning. Centrallaboratorieuppgifterna som finansieras med anslag över statsbudgeten är till största delen en stödfunktion för den sjukvårdande verksamheten. Det bör således ligga främst i landstingens intresse att funktionerna kan upprätthållas. Den fråga som först borde klarats ut anser vi vara centrallaboratorieuppgifternas och rutindiagnostikens omfattning. Detta är en fråga som måste lösas gemensamt av landstingen och staten. har f. ö. i sina remissyttranden över SBL 77-utredningen och utredningen om samordnad human- och veterinärmedicinsk vaccinproduktion framhållit att frågan om en utbrytning av vaccinproduktionen bör hållas öppen till dess förhandlingarna med staten om fortsatta utnyttjande av SBL genomförts. I propositionen anmäls att regeringen tillsatt en organisationskommitté för att närmare överväga och lämna förslag till det föreslagna vaccininstitutets organisation, fördelning av nuvarande lokaler och tillgångar mellan institutet och SBL m. m. I organisationskommitténs uppdrag ingår vidare att pröva vilken omfattning och organisation övriga verksamhet bör ha och hur samarbetet bör organiseras mellan dels institutet och SBL, dels SBL och . I kommittén är bl. a. och representerade. Vi finner det anmärkningsvärt att organisationskommittén tillsatts utan att avvakta ställningstagande till propositionen. Det kan ifrågasättas om den lämpligaste formen för behandling av övriga frågor beträffande diagnostiken är en organisationskommitté. Först bör staten och landstingen, i första hand , ta politisk ställning till de principiella frågorna i detta sammanhang. Det borde dock stå klart att det inte är ytterligare utredningar om SBL som behövs utan klara ställningstaganden från de berörda parterna i preciserade sakfrågor. Tillräckligt underlag för sådana ställningstaganden borde finnas vid det här laget. I propositionen anförs som ett skäl till att frågan om vaccinproduktionen måste föreläggas utan att avvakta lösningen på övriga frågor att ställning behöver tas till den framtida veterinärmedicinska vaccinproduktionen. beslut med anledning av proposition 1981/82:122 om organisation och finansiering av djurens hälso- och sjukvård m. m. innebär att tillverkningen av vacciner vid statens veterinärmedicinska anstalt kommer att vara avvecklad . F. n. importeras huvuddelen av de veterinärmedicinska vaccinerna. Enligt proposition 1981/82:122 skulle det bli fråga om en relativt blygsam rutinmässig tillverkning av sådana preparat vid det föreslagna vaccininstitutet. Dåvarande chefen för , statsrådet , angav att av beredskapsskäl bör tillverkning ske av något eller några preparat. Det är således möjligt att importera nödvändiga preparat t. v. Det bör f. ö. inte möta något hinder att förbereda sådan tillverkning inom nuvarande organisationsform. Vi finner därför inte att denna fråga kan ha sådan tyngd att den bör vara avgörande i sammanhanget. Av vad som anförts i det föregående framgår att vi anser att SBL:s framtida uppgifter och organisation bör i princip vara klarlagda, innan ställning tas till vaccinproduktionens organisation. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motion om behovet av en samlad lösning av frågan om SBL:s framtida uppgifter och organisation, 2. att avslår proposition 1982/83:16. () () () () () ()