mot · G5021545 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1545 m. fl. Lånevillkoren vid nyproduktion och ombyggnad av flerbostadshus För att kunna tillgodose konsumenternas efterfrågan är det nödvändigt med en varierad nyproduktion av bostadslägenheter i flerfamiljshus. Nyproduktionens omfattning påverkas av olika faktorer, exempelvis gällande lånebestämmelser samt hur bruksvärdesystemet utformas. De hyresnivåer som fastställts vid förhandlingar mellan och de kommunala bostadsföretagen har inte medfört kostnadstäckning i företagens förvaltningar. Även i det privata fastighetsbeståndet föreligger genom bruksvärdesystemets utformning betydande underskott. Någon lönsamhet eller ens täckning för kostnader finns således inte inom stora delar av bostadsförvaltningen. Den beskrivna situationen förklarar varför enskilda fastighetsägare kommer att tvingas lämna förvaltningsmarknaden och redan nu praktiskt taget upphört med nyproduktion av hyresbostäder. Detta är en utveckling som ingen synes eftersträva men som blir en oundviklig konsekvens med rådande situation på bostadsmarknaden. För många människor är hyresformen den mest attraktiva: de som vill ha hyreshusets höga servicenivå, ungdomar, studerande, de som bor kortare perioder på samma plats och de som inte vill eller kan klara underhåll och reparation av en bostad. För dessa boende är valfriheten bestämd av konkurrensen mellan fastighetsägarna. Utan konkurrens är ingen tvingad att ta hänsyn till hyresgästernas önskemål. Om en producent har monopol på en vara eller nyttighet har konsumenterna därmed inga alternativ att välja mellan. De enskilda fastighetsägarna arbetar med lönsamhetskrav och under personligt ansvar för betalning och ägande. Detta tvingar dem till effektivitet och kostnadskontroll i förvaltningen och underhållet av fastigheten. Resultatet blir till nytta för hyresgästerna i form av bra service och goda lägenheter. De kommunägda företagens hyror är kostnadsbestämda. Ingen enskild person på ägarsidan lider ekonomisk skada av förluster och dålig ekonomi i förvaltning och underhåll. De kommunala företagen saknar alltså interna incitament till effektivitet. Deras enda drivfjäder ligger i konkurrensen på marknaden allmännyttiga bostadsföretag emellan. Bristande konkurrensförutsättningar på hyresmarknaden har medfört att enskild förvaltning i nyproduktion praktiskt taget omöjliggörs. Vid nyproduktion resp. ombyggnad av flerbostadshus utgår lån med räntebidrag till kommunala bostadsföretag med motsvarande av låneunderlaget, till kooperativa och till enskilda . finansieringsvillkor medför att enskilda fastighetsägare behöver /m2 och år i högre hyra för att täcka sina merkostnader för kapital. Om den prisledande nyproduktionshyran i det kommunala bostadsföretaget är /m2 innebär detta en skillnad . Omräknat till månadshyra för en normal trerumslägenhet betyder det /mån. En sådan hyresdifferens medges emellertid inte inom ramen för bruksvärdesystemet. Förutsättningen för att uppnå en bygg- och bostadsmarknad i konkurrens är att konkurrenshindren blir undanröjda. Ett första villkor är att de statliga lånevillkoren ges en utformning som leder till konkurrensneutralitet i fråga om kapitalkostnaderna. En enhetlig belåningsgräns för alla byggherrekategorier ger ökade förutsättningar för konkurrens på lika villkor. En lika lånegräns vid exempelvis av låneunderlaget leder även till en minskad belastning på statsbudgeten. Denna besparing kan för första budgetåret uppskattas till drygt 25 milj. kr. De kommunala företagen skulle genom denna förändring av lånegränsen tvingas bygga upp ett eget kapital, vilket sannolikt också skulle kunna tvinga fram en ökad effektivitet inom denna företagskategori. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar uttala sig för att de statliga lånevillkoren vid nyproduktion och ombyggnad av flerbostadshus utformas på sådant sätt att såväl enskilda, kooperativa som kommunala bostadsföretag beviljas lån motsvarande av låneunderlaget. () () () ()