mot · G5021698 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1698 m. fl. Enligt 19 § KL är stipendier till studerande vid undervisningsanstalter eller eljest avsedda för mottagarens utbildning skattefria. Bestämmelsen tillkom vid lagstiftning och utgjorde en kodifiering av redan då rådande praxis om skattefrihet för utbildningsstipendier. Några närmare anvisningar finns inte i lagstiftningen. Rättstillämpningen på detta område är f. n. synnerligen oklar. har utvecklats en praxis som i stort sett innebär att en arbetsgivare aldrig till sina anställda kan utbetala skattefria stipendier. Skattefriheten för stipendier bygger på att stipendierna är av benefik karaktär, dvs. att någon motprestation inte förutsätts. Den benefika karaktären kan inte anses föreligga om stipendietagaren är anställd hos stipendiegivaren. Ändå finns t. o. m. rättsfall där skattefrihet ändå accepterats trots anställningsförhållande (RÅ 1966:23, RN 1954 nr 8:3). Inom fackföreningsrörelsen bedrivs av tradition en bred utbildningsverksamhet, alltsedan stöd började lämnas till 1906. Strävan är och har varit att skapa förutsättningar för enskilda medlemmar och andra att kompensera brister i den allmänna utbildningen. Inslaget av folkbildning och folkupplysning har alltid varit starkt också i den utbildning som bedrivs vid de egna skolorna. För att göra det ekonomiskt möjligt för medlemmarna att delta i utbildningsverksamhet har utbildningsstipendier delats ut. Liksom samhällsutvecklingen i stort inneburit att undervisningen i den allmänna utbildningen gått mot allt större specialisering har motsvarande tendens också gällt för den fackliga utbildningen. Speciella kurser finns för skyddsombud, styrelserepresentanter m. fl. I dessa fall delas emellertid inga stipendier ut. Utbildningen har ett så nära samband med de fackliga uppdrag deltagaren har att arbetsgivarna betalar lön enligt förtroendemannalagens regler. I fråga om den allmänfackliga utbildningen föreligger emellertid inte detta nära samband. Någon grund för ersättning för förlorad arbetsförtjänst enligt förtroendemannalagen finns alltså inte. Utbildningen är inriktad på att meddela kunskaper om hur samhället totalt fungerar. Samhällskunskap och samhällsekonomi utgör viktiga inslag i utbildningen. Facklig verksamhet i sig har fått en allt större betydelse för samhällsutvecklingen, varför ökade allmänfackliga kunskaper också naturligt ingår i utbildningen (liksom f. ö. numera i det allmännas utbildning) utan att detta bör leda till att skattefriheten för de stipendier som utgår till deltagarna bör sätts i fråga. Något krav på motprestation från deltagarna föreligger inte. Allmänt samhällsintresse och en känsla av behov av kunskap är vanliga motiv för deltagande. Stipendier utgår inte till anställda inom fackföreningsrörelsen och inte heller för verksamhet som kan betecknas som enbart facklig information. har emellertid den skatterättsliga behandlingen av stipendier för allmänfacklig utbildning varit oenhetlig. I vissa fall drivs ståndpunkten att innehav av någon facklig förtroendepost över huvud taget diskvalificerar för skattefrihet för stipendier för all slags facklig utbildning. I vissa fall hävdas att redan medlemskap i en facklig organisation utesluter skattefrihet. I andra fall medges skattefrihet. Det framstår därför som önskvärt med ett snabbt klarläggande av vad som skall anses utgöra grund för skattefrihet för stipendium för utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en anvisningspunkt utarbetas i vilken klarläggs vad som skall avses med stipendier enligt 19 § KL. () () () () () () () () () () ()