mot · G5022101 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:2101 m. fl. Åtgärder för att utveckla till ett turistcentrum har alltmer utvecklats mot ett turismadministrativt centrum. De regionala turismfunktionerna har i många avseenden varit föregångare inom svensk turism och har fått tjäna som modell för utvecklingen i andra delar av landet. har även mellanregionala turismfunktioner etablerats i . , som är ett regionalt boknings- och försäljningsorgan samägt av turismnäring och samhälle, har varit och är föregångare inom branschen. Företaget har erfarenhet då det gäller att etablera former för samverkan mellan de enskilda turismföretagama, i produktutvecklingsfrågor, i produktion av paketarrangemang och chartertransporter, i distributionsfrågor m. m. har företaget ett eget utvecklat databokningssystem. välutvecklade bokningsorganisation har fått tjäna som modell vid uppbyggnaden av motsvarande verksamheter i övriga delar av landet. F. n. förs diskussioner mellan bokningsorganisationerna i de fyra nordlänen om möjligheterna att nyttja kunnande vad avser bl. a. bokningsadministration och samordnad marknadsföring för hela Norrlandsturismen. Även länsmyndigheterna har aktivt engagerat sig i turismnäringens utveckling och byggt upp god kompetens. har presenterat en mycket omfattande turismutredning. Inom utvecklingsfonden bedrivs försöksverksamhet med rådgivning till turismföretagen. Inte minst genom engagemang i och andra omfattande utbyggnadsprojekt har länsorgan och konsultföretag byggt upp god kompetens. Statliga utredningar m. m. har i betydande omfattning nyttjat organ i för olika delutredningar. Vid högskolan i finns en tvåårig turismutbildning. Här utbildas administratörer och planerare för turismbranschen. För att öka kvaliteten på utbildningen finns planer på att göra denna treårig. I anslutning till utbildningen har betydande forsknings- och utvecklingsarbeten för turismbranschen påbörjats. Med särskilda medel produceras olika kurser för vidareutbildning av personal på olika nivåer inom turismnäringen. Ett utvecklingscentrum för Norrlandsturismen har byggts upp. Verksamheten, som drivs i stiftelseform, finansieras till väsentlig del av Norrlandsfonden. Enligt överenskommelse mellan stiftarna - högskolan, Norrlandsfonden och - skall verksamheten i första hand bedrivas , 1981-1985. Inom Utvecklingscentrum Turism har redan en betydande kompetens byggts upp vad av ser främst praktiskt inriktat utvecklingsarbete inom turismbranschen. Arbetet har skett i mycket nära samverkan med högskolan, främst turismlinjen. beviljade regeringen totalt 2,5 milj. kr. för turismsatsningar på olika forsknings- och utvecklingsprojekt i . Medlen avsåg främst insatser för att främja den typ av turism som finns i de nordliga delarna av landet. Dåvarande arbetsmarknadsministern uttalade i samband med beslut om dessa medel: Den försöksverksamhet som regeringen nu skall stödja ligger väl i linje med utvecklingstendenserna inom branschen. Försöksverksamheten avser bidra till att stimulera bl. a. en systematisk forskning och utveckling inom turistnäringen. Denna verksamhet bör underlätta att förlägga även andra aktiviteter med anknytning till turistnäringen till . Som framgår har i byggts upp en bred och god kompetens i många utvecklings- och servicefunktioner inom turismnäringen. Det finns gynnsamma förutsättningar att vidareutveckla befintliga verksamheter och att i etablera ytterligare funktioner på turismområdet. De kan få ett utomordentligt gott stöd från befintliga organ, och omvänt kan stora fördelar vinnas för etablerade verksamheter. Det finns sålunda mycket goda möjligheter att här bygga upp ett fungerande turismadministrativt centrum för landet. Vi vill i detta sammanhang erinra om att riksdagsmännen i tidigare motionerat om att bl. a. turistråd, fjällsäkerhetsrådet och det planerade centrala databokningssystemet bör lokaliseras till , och att över huvud taget bör överväga en lokalisering av tillkommande service- och administrativa funktioner på turismområdet till . I dessa sammanhang har de angelägna regionalpolitiska motiven utvecklats samt påtalats att verksamheter med anknytning till turismen är de som är mest lämpade att lokalisera till . Ett tungt vägande motiv är att tidigare i mycket begränsad omfattning fått ta del av utlokalisering av statlig verksamhet. I ett flertal motioner, länsprogram m. m. har de regionalpolitiska motiven för och behoven av att i de nordliga länen etablera olika verksamheter påtalats och utvecklats. Behoven av etableringar i inlandet är särskilt angelägna. De regionalpolitiska motiven för lokaliseringar till får bedömas som ytterst angelägna. På turismområdet finns goda förutsättningar för sådana etableringar. I proposition 1981/82:100 lämnar chefen för förslag till en samordnad administration för rekreations- och friluftsfrågorna inom departementets verksamhetsområde. Genom att inordna de uppgifter som f. n. åvilar samt rekreationsberedningen i en gemensam organisation föreslås bildat. bör enligt förslaget vidare ta över sjösäkerhets- och fjällsäkerhetsrådens verksamheter. Det nya rekreationsrådet föreslås inrättat fr. o. m. . Rådet, som har som främsta uppgift att samordna och främja de rekreationspolitiska frågorna, omfattar 14 tjänster. Departementschefen kommer senare att hemställa hos regeringen att få pröva rådets lokalisering och vissa organisatoriska frågor. Mot bakgrund av den positiva miljö för utvecklings- och administrativa funktioner på turismområdet som etablerats i och som successivt vidareutvecklas är det vår uppfattning att det planerade rekreationsrådet kan få bästa förutsättningar att verka effektivt om det är lokaliserat till . En sådan lokalisering ger angelägna och välbehövliga regionalpolitiska effekter. Av stor betydelse är att lokaliseringen väsentligt skulle förbättra förutsättningarna att vidareutveckla närliggande turismfunktioner och i detta avseende utgöra en ytterst värdefull regionalpolitisk injektion. Forskning, utveckling, utbildning m. m. har vi blivit alltmer medvetna om betydelsen av offensiva satsningar på forskning och utveckling. Investeringar på dessa områden är en förutsättning för att vårt lands näringsliv skall kunna hävda sig i en allt hårdare internationell konkurrens och därmed också för våra möjligheter att upprätthålla och utveckla vår välfärd. Forsknings- och utvecklingsresurserna är fortfarande hårt koncentrerade till de traditionella basnäringarna. års kostnads- och valutautveckling har dock väsentligt förbättrar servicenäringarnas internationella konkurrenskraft. I kombination med de goda naturgivna förutsättningarna bör turismnäringen mot denna bakgrund ha utomordentliga möjligheter att utvecklas till en betydande exportnäring. Förhållandevis små resurser avsätts f. n. för forskning och utveckling inom turism- och rekreationssektorn. I det internationella perspektivet är på turismområdet att betrakta som ett u-land. Den mycket begränsade forsknings- och utvecklingsverksamheten är utspridd på ett stort antal organisationer och forskningsinstitutioner som sinsemellan är dåligt samordnade. Rekreationsberedningen har kartlagt pågående projekt på forsknings- och utvecklingsområdet samt upprättat ett program för de uppgifter som är angelägna att få utförda . Vi delar de intentioner som kommer till uttryck i detta program och finner det angeläget att resurser kan avsättas för genomförandet. Beträffande behovet av en bättre samordning av insatserna får förutsättas att detta blir en viktig arbetsuppgift för det i proposition 1981/ 82:100 föreslagna rekreationsrådet. Vi har tidigare berört den tvååriga högskoleutbildningen i . a. för att öka kvaliteten på utbildningen har i direkt anslutning till utbildningen ett betydande forsknings- och utvecklingsarbete påbörjats. ambition att väsentligt fördjupa och utveckla detta arbete. kommer att utarbeta ett översiktligt handlingsprogram för den framtida forskningsverksamheten. Vi föreslår mot denna bakgrund att ökade resurser ställs till turism- och rekreationssektorns förfogande för forskning och utveckling samt att väsentliga delar av detta arbete kan samordnas genom och utföras av högskolan i /Utvecklingscentrum Turism. Åtgärder för att etablera mera permanenta former för dessa verksamheter och institutioner bör komma till stånd. De forsknings- och utvecklingsfunktioner som vidareutvecklas och byggs upp i anslutning till högskolan i /Utvecklingscentrum Turism bör ge förutsättningar för att bygga upp ett nationellt centrum för denna typ av verksamhet. Med tanke på att en stor del av den näringsinriktade Sverigeturismen är lokaliserad till de fyra nordliga länen och med tanke på den mycket stora regionalpolitiska betydelse som turismnäringen har i dessa områden bör behovet av forsknings- och utvecklingsresurser som kan tjäna utvecklingen i de norra delarna av landet ges särskild prioritet. I samband med behandlingen av den forskningspolitiska propositionen har vi för avsikt att närmare precisera våra krav och önskemål. Behovet av utbildning inom turismbranschen är dokumenterat. a. är det nödvändigt att det kunnande som byggs upp genom forskning och utvecklingsverksamhet successivt kan föras ut till branschen. Det är därför angeläget att stöd ges som syftar till att öka kvaliteten i nuvarande utbildning, bl. a. genom att utbildningen upptas som en allmän treårig utbildningslinje. Likaså är stöd för att utveckla kurser m. m. för vidareutbildning av personal inom turismbranschen angeläget. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställer vi* att beslutar att rekreationsrådet lokaliseras till . () BO () * Se även motionerna 1981/82:2102-2103.