mot · G502446 · 1982-01-19 00:00:00 — Ökat utnyttjande av skogsavfall sorn bränsle En mycket stor del av avfallet i skogarna kan användas för uppvärmning. Vid skogsavverkning och skogsgallring beräknas sammanlagt av skogsråvaran bli kvar i skogarna i form av avfall (grenar, toppar och gallringsavfall). Denna del beräknas ha ett energiinnehåll motsvarande av energibehov. Genom att tillvarata denna energiråvara skulle vi få 1. en betydande nedgång i behovet av att importera energi 2. ökad sysselsättning. 1 000-tals arbetstillfällen i skogarna - enbart i 1 000-2 000 personer-, industriarbeten för tillverkning av awerkningsmaskiner, flishantering, pannor m. m. 3. ökad avkastning från skogen 4. ökade skatteintäkter 5. begränsat behov av arbetslöshetsunderstöd 6. snabbare skogsförnyelseprocess. Fördelarna är uppenbara, ändock har inga större ansträngningar gjorts för att få igång denna utveckling, vilket torde bero på 1. motstånd från skogsindustrin som bär rädsla för att cellulosaflis säljs för uppvärmningsändamål. Detta kan kontrolleras genom lagstiftning eller prisdifferentiering 2. brist på organiserad planering. Central styrning saknas. Rädsla för att installera fliseldningsaggregat på grund av att garantier saknas för att flis kan köpas och till fördelaktigt pris. Ingen vågar producera flis utan grantier för avsättning 3. effektiva och ändamålsenliga fliseldningssystem samt utrustning kan utvecklas först om marknader finns 4. elsningsflis måste bli handelsvara. Centrala flisupplag måste anordnas som t. ex. för olja Enligt försök som gjorts har det kunnat påvisas att tre man med traktor, flistugg och transportvagn vid hyggesplats förmår producera 5-10 m3 flis . Kostnaden för att producera flis kan grovt räknas till 3 man a per tim traktor med tugg per tim Produktionskostnad per m3 bränsleflis per m3 : Med utgångsläget att flis motsvarar 1 m olja kan prissättas och lönsamhet styras. Med ett beräknat oljepris för tjockolja kring per m eller villaolja per m3 finns utrymme för att prissätta skogsavfallet för markinnehavaren och klara finansieringen av nödvändiga investeringar så att en övergång från olja blir lönsam för energikonsumenten. 1 regeringens energiproposition 1981 kalkylerar man med rejäla energitillskott från flis och torv . Energitillskott från skogsråvara och torv skall då motsvara energiproduktionen från halva vattenkraftsproduktion. Före nästa halvårsskifte skall landets kommuner lämna in rapport om sina oljeersättningsplaner till staten. För att skogsavfallet inte skall bli en förspilld resurs krävs att samhället informerar kommunerna om möjligheten att kunna trygga försörjningen med inhemskt bränsle. Detta förutsätter åtgärder för att 1. skogsägare skall främjas genom förmånlig beskattning vid tillvaratagande av skogsavfall 2. staten genom arbetsmarknadsinsatser prioriterar sysselsättning som tillvaratar skogsavfall 3. möjligheterna för stöd till enskilda företag att anskaffa behövlig maskinpark förbättras 4. utvecklingen av flishanteringsprodukter intensifieras 5. kommunerna skall svara för att centrala energiupplag för flis byggs 6. staten svarar för att finansiering av fliseldningsanläggningar blir möjlig redan innan produktionen av flis blivit utbyggd 7. staten garanterar avsättning för bränsleflis även om avsättning på marknaden ännu inte skapats (garanterat minimipris) 8. alternativet avfallsträbränsle ges prioritet framför kol och olja vid utbyggnad av landets värme- och elproduktion. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att en satsning på ökat utnyttjande av avfallet från skogarna för uppvärmning ges hög prioritet framför importerade bränslen.