ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021085 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1085 m. fl. Förbättrade villkor för arbetslöshetsforskningen Forskningen om arbetslöshetens sociala och ekonomiska orsaker och konsekvenser har länge varit eftersatt i . var arbetslöshetstalen relativt låga. Bekämpningen av arbetslösheten har främst bedrivits genom beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning etc. och inte i första hand via stöd till arbetslöshetsförsäkringen. Forskningen på detta område kom också att koncentrera sig på verkningarna av de arbetsmarknadspolitiska medlen. Någon bredare arbetslöshetsforskning av större omfattning har inte skett i . har dock arbetslösheten ökat markant i vissa, bestämda brancher och för vissa grupper. Ungdomsarbetslösheten är det kanske mest uppenbara exemplet. Den arbetslösa ungdomen har inte heller formats till ett kollektiv, som med kraft har förmått försvara sina intressen. Detta har också varit fallet för andra kategorier arbetslösa. Inte heller har kraven på ökad forskning lett någonstans. Ur forskningspolitisk synvinkel är det tydligt att den arbetsmarknadspolitiska forskningen inte har förmått ta sig an de nya problem som har växt fram . Den har fortsatt i uppkörda hjulspår. Regeringen har inte heller tagit fasta på den allvarliga situationen i årets budgetproposition. En tyst tillvänjning av höga arbetslöshetstal är tydligen regeringens medicin. Mot bakgrund av de senaste årens utveckling på arbetsmarknaden menar vpk att nya resurser måste tillföras forskningen om arbetslöshetens sociala och ekonomiska orsaker och konsekvenser. Denna forskning måste ges hög prioritet inom t. ex. expertgruppen för arbetsmarknadspolitisk forskning, arbetarskyddsfonden samt - i vad gäller arbetslöshetens långsiktiga utveckling - forskningsrådsnämnden och humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder så att arbetslöshetsforskningen stimuleras och ges ökade resurser i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) H. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021089 · 1982-01-25 00:00:00 — förtryckas i sitt hemland vid en återförvisning skall få kvarstanna i med flyktingstatus. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Motion 1981/82:1089 m. fl. angående flyktingstatus, m. m. säger att som flykting skall räknas var och en som med rätta fruktar att bli förföljd på grund av sin ras, religion, nationalitet, socialgrupp eller sina politiska åsikter. a. de muslimska länderna finns mängder av slagna, utstötta, på olika sätt bestraffade och t. o. m. dödade kvinnor, förtryckta för sitt köns skull. Ett av de mer kända exemplen är , som kidnappades i av sin bror för att i drogat tillstånd föras hem till för tvångsgifte med en av familjen godkänd make. Ett annat känt exempel är den offentliga avrättningen i av prinsessan och en man hon träffat i , dit hon flytt från ett tvångsäktenskap. Med hänsyn till ovanstående borde även i ordet kön ingå i uppräkningen av orsaker till förföljelse. För att få en ändring till stånd i texten krävs att förslag kommer från ett lands regering. I flera europeiska länder har frågan aktualiserats tack vare olika aktionsgrupper. Längst har man kommit i , varifrån FN och dess avdelning för mänskliga rättigheter kontaktats. Om muslimska eller andra kvinnor vill fly från förtrycket i sitt hemland och kan hävda förföljelse på grund av sitt kön, borde också kunna ge dem som söker sig hit ett hemvist med status som flykting. Likaså borde kvinnor som redan finns i och som riskerar förföljelse om de återförvisas till sina hemländer, kunna stanna kvar i som flyktingar. Flera fall har redovisats, där kvinnor vid en skilsmässa riskerar att återförvisas till sina hemländer eftersom de invandrat som anknytningsinvandrare och inte bott i . Om de tvingas återvända till sina hemländer, riskerar de förföljelse och förtryck på grund av bl. a. sin skilsmässa. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen hemställer att denna på lämpligt sätt verkar för en ändring av angående flyktingstatus i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att uttalar att kvinnor, som riskerar att förföljas och
mot · G5021090 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1090 Slopande av länsstyrelsernas redbarhetsprövning vid auktorisation av tolkar m. fl. godkänner tolkar och auktoriserar översättare (1975:500). Innan kommerskollegium fattar beslut inhämtas yttrande från . För att få auktorisation måste tolk eller översättare bl. a. enligt 2 § 4 p. i förordningen vara känd för redbarhet och i övrigt befinnas vara lämplig att vara verksam som tolk eller översättare. får från kommerskollegium enligt 3 § i förordningen ett stort antal ansökningar på remiss för att göra erforderlig redbarhetsprövning. Ansökningarna diarieförs en och en och sänds på remiss till kronofogdemyndigheten och rikspolisregistret (två olika remissblanketter). Handläggaren går igenom ansökningarna och remissvaren. Finns inget oegentligt antecknat för personen stämplas ej erinran på ansökningsblanketten och skrivs under av beslutande och föredragande samt diarieförs och återsänds till kommerskollegium. Har sökanden gjort sig skyldig till brott eller har sökanden skulder hos kronofogdemyndigheten skrivs ett särskilt yttrande i varje enskilt fall innan det återsänds till kommerskollegium. bör kunna inhämta nödvändiga uppgifter direkt frän rikspolisregistret och kronofogdemyndigheten. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om slopande av yttrande vid ansökningar om auktorisation av tolkar och översättare.
mot · G5021092 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1092 Slopande av statligt jämställdhetsarbete I proposition 1981/82:100, bil. 15, föreslås under A 6 att till jämställdhet mellan kvinnor och män för /83 anvisar ett reservationsanslag av . Dessa kostnader är bara toppen på ett , i bildlig bemärkelse. Till detta kommer kostnader för jämställdhetsarbete inom förvaltningar och inom näringslivet, kostnader för rapportering och sammanställningar osv. I ett ekonomiskt läge där vi måste söka alla utvägar för att spara så ter det sig som rena dårskapen att kasta ut pengar på jämställdhet. Målsättningen kan inte få tillåtas vara gärna bättre ekonomi men först jämställd. Det måste bli tvärtom. Dessa anslag måste därför utgå! Eftersom det kan bli svårt att avveckla allt detta så bör verksamheten få fortgå i begränsad omfattning längst . Detta leder till att kostnaderna under angivna anslag inte behöver överstiga 2 milj. kr. Efter bör allt statligt jämställdhetsarbete upphöra och inga ytterligare anslag för detta beviljas. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att vid behandlingen av proposition 1981/82:100, bil. 15, punkt A 6 till jämställdhet mellan kvinnor och män för /83 anvisar ett reservationsanslag av 2 milj. 2. att som sin mening ger regeringen till känna att allt statligt jämställdhetsarbete bör upphöra och därefter inga ytterligare anslag för detta beviljas.
mot · G5021093 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1093 Prövningen av ansökningar om tillstånd att förvärva hyresfastighet m. m. I 3 § lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. anges att tillståndspliktigt förvärv skall anmälas till kommunen. Kommunen har att ta ställning till om tillståndsfrågan skall prövas av hyresnämnden. Det är självfallet väsentligt för lagens tillämpning att kommunens bedömning kan ske utifrån ett så fullständigt material som möjligt. Det kan övervägas om inte ett centralt fastighetsägarregister borde tillskapas för att kunna ge en bild av en sökandes innehav av hyreshus på skilda orter och hans engagemang i hyreshusägande bolag. Ett fastighetsägarregister med riksåtkomst torde inte bereda så stora svårigheter att genomföra så länge man begränsar sig till de lagfarna ägarna och genomför det i den takt som det centrala fastighetsregistret byggs ut. Parallellt med en sådan delreform bör överväganden göras om hur detta inskrivningsregister skall kunna byggas ut till att bli ett register över även fysiska personer som är huvudintressenter i de juridiska personer som kan stå som lagfarna ägare. Det borde dock inte vara särskilt kontroversiellt att kräva att sökanden redan i anmälan till kommunen skall ge fullständiga uppgifter om allt som kan vara av intresse för den kommande prövningen. Det borde vara en självklarhet att förvärvaren på heder och samvete lämnade fullständiga uppgifter om sitt övriga eller tidigare innehav av hyreshus och intressen i hyreshusägande bolag, dödsbon o. d. samt om de hyreshus han förvaltar för andras, t. ex. omyndiga barns räkning. Först med full kännedom därom blir det möjligt för kommunen att få en grundad uppfattning om förvärvarens eventuellt tidigare verksamhet på denna sektor. 1. att som sin mening ger regeringen till känna att bör föreläggas förslag om förfarandet vid anmälan av förvärv av hyresfastighet m. m. samt om förhandsbesked beträffande lämplighet som förvärvare av hyresfastigheter, allt i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär utredning om ett fastighetsägarregister enligt vad i motionen anförts.
mot · G5021095 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1095 m. fl. Handikappanpassning är ett begrepp som först börjat slå igenom. Ännu sätts det främst i samband med krav om att med hissar göra offentliga lokaler och flervåningshus tillgängliga för rörelsehindrade. För synskadade står emellertid begreppet för överskådlighet, säkra gångvägar, läsbara skyltar och klargörande färg- och ljussättning. I mycket alltså frågor som rör möjligheten att i den fysiska miljön hitta dit man skall och att säkert förflytta sig. På detta område är det nödvändigt att få fram regler för utemiljön som motsvarar dem som finns för byggnader i 42 a § i byggnadsstadgan. Det finns en i och för sig vällovlig strävan hos myndigheter att minska mängden bestämmelser. Men när sådana strävanden, som i det här fallet, står emot berättigade krav om att åstadkomma en mer orienterbar och användbar miljö, då blir det fel. finns ingen allmän förståelse för behovet av handikappanpassning. Sålunda är bestämmelser nödvändiga. I sådana bestämmelser skall givetvis människors behov och inte byråkratisk klåfingrighet vara utslagsgivande. Det finns dessutom risk för att gällande bestämmelser om handikappanpassning av byggnader undergrävs, om inte möjligheterna att ta sig till och att förflytta sig mellan byggnaderna förstärks. Åtgärder av det här nämnda slaget kunde få betydelse inte bara för enskilda synskadade utan också för samhällsekonomin. Ju mindre handikappade tvingas till passivitet, desto mindre behov av samhällsinsatser i form av hemtjänst och liknande. De synskadade har själva framhållit det särskilt angelägna i att säkra gångvägar skapas. Bra sådana är bl. a. skilda från cykeltrafik, har beläggning som går att skilja från omgivningen, tydliga kanter att följa och ljudsignaler vid övergångsställen. Detta exempel är mycket talande som illustration till det slitna uttrycket det som är bra för handikappade är bra för alla. Bestämmelser för utemiljön måste sålunda även innefatta kravet om säkra gångvägar. Med stöd av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om utarbetande av sådana regler för utemiljön som finns för byggnader i 42 a § byggnadsstadgan. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021098 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1098 Förtur för handikappade att erhålla bostadsanpassningsbidrag Statligt stöd till handikappanpassning av bostäder utgår enligt kungörelsen (1973:327 med ändringar) om bostadsanpassningsbidrag. Bidraget utgår till ägare av bostadshus eller den som innehar lägenhet med bostadsrätt eller hyresrätt för åtgärd inom och i anslutning till bostadslägenhet som behövs för att handikappad skall kunna utnyttja lägenheten på ändamålsenligt sätt. Bidrag utgår dock endast om lägenheten fyller skäliga krav på god bostadsstandard. Stödet får utgå även för åtgärd som tillgodoser den handikappades behov av sjukvård, om åtgärden är av mindre omfattning och det finns särskilda skäl att genomföra den med stöd av statsbidrag. Medför åtgärd att lägenhetens standard höjs, utgår bidrag endast om åtgärden är av väsentlig betydelse för den handikappade, är av mindre omfattning och ej utgör ett led i en större upprustning. Bostadsanpassningsbidraget utgår med belopp som motsvarar skälig kostnad för åtgärden, dock högst . Om särskilda skäl föreligger kan dock högre belopp utgå. Från olika håll i landet uppges att det förekommer att, när en handikappad hyresgäst lämnar sin med statliga medel för handikappändamål anpassade lägenhet, denna inte med företrädesrätt ställs till andra handikappades förfogande utan hyrs ut till andra hyresgäster. Det borde vara naturligt att handikappade skall ha denna företrädesrätt, i varje fall när det gäller sådana lägenheter i av staten, kommun eller allmännyttigt bostadsföretag ägda eller disponerade handikapplägenheter. Under hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för att handikappade skall erhålla förtur till med bostadsanpassningsbidrag ombyggda lägenheter. () ()
mot · G5021099 · 1982-01-21 00:00:00 — Det gäller sjukbidrag, förtidspensioner, handikappersättning, vårdbidrag för handikappade barn, livränta m. m. Våra förslag kostar nästa budgetår sammanlagt uppskattningsvis ca 140 milj. kr. o Under det borgerliga regeringsinnehavet har skolområdet drabbats särskilt hårt av åtstramningspolitiken. I vår motion om åtgärder för att förbättra ungdomars situation tar vi bl. a. upp frågan om uppföljning av ungdomar som lämnar . Vi föreslår att statsbidrag till studier och yrkesorientering ökas med 20 milj. kr. för att det kommunala uppföljningsansvaret för ungdomar skall kunna förverkligas. Vi framhåller att denna resursökning bör göra det möjligt att förstärka syo-insatserna till grupper som har särskilda svårigheter vid övergången till gymnasieskolan, o I vår ungdomsmotion föreslår vi också ett lokalt utvecklingsarbete för stödinsatser för särskilt utsatta ungdomar. Vi föreslår 10 milj. kr. o Förutom det reguljära behovsinriktade bidraget behövs särskilda medel för handikappåtgärder inom grund- och gymnasieskolan. Vi föreslår att 10 milj. kr. avsätts för ett specialdestinerat bidrag till kommunerna för att garantera de handikappade en miniminivå i fråga om stödinsatser, o I en demokrati är informationen en grundläggande rättighet. Olika handikappgrupper är ofta utestängda från information, därför att informationen inte är utformad så-att den kan nå alla. I en särskild motion föreslår vi att statens bidrag till produktion av videogram för döva ökas med 0,5 milj. kr. o I denna motion avvisar vi regeringens förslag om slopande av portobefrielse för försändelser till synskadade. Kostnaderna för detta beräknas till 10 milj. kr. o Handikapprörelsen spelar en stor roll i vårt land. Genom regeringens förslag om en ökning av det statliga organisationsstödet urholkas bidragens värde. Vi förordar därför i denna motion ytterligare 2 milj. kr. Detta är en sammanfattning av vad vi socialdemokrater förordar på handikappområdet för . Det står i klar kontrast till de begränsningar och direkta försämringar som den borgerliga regeringen genom sparplan, budgetproposition och aviserade sparplaner genomför på handikappområdet. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi 1. att beslutar att till Ersättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelser för /83 anvisa ett i förhållande tiH regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 2. att beslutar att till Bidrag till handikapporganisationerna för /83 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 3. att beslutar att uppdra åt regeringen att undersöka förutsättningarna för att genom en ändrad bidragskonstruktion stimulera fram nya vård- och behandlingsformer i såväl öppen som sluten psykiatrisk vård. () () () () () () ()
mot · G5021100 · 1982-01-22 00:00:00 — 1981/82 1100-1110 Motion 1981/82:1100 m. fl. I den socialdemokratiska partimotionen om åtgärder för handikappade (1981/82:1099) tas bl. a. upp frågan om högkostnadsskyddet för sjukresor. I motionen begärs, mot angiven bakgrund, att regeringen skall återkomma till med förslag i ärendet. Detta bör ges regeringen till känna. Med stöd av det angivna hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motion 1981/82:1099 anförts om högkostnadsskydd för sjukresor. () i Kumla () () () BO FINNKVIST (s)
mot · G5021101 · 1982-01-22 00:00:00 — Anslag till talboks- och I motion 1981/82:1099 om insatser för handikappade föreslås att (SDR ges ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt bidrag till videogramproduktion för döva. Med hänvisning till vad som anförts i ovan nämnda motion hemställs att i enlighet med motion 1981/82:1099 till Talboks- och : Produktionskostnader (B 20 ) för /83 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . () i Kumla () () () () ()
mot · G5021102 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1102 m. fl. Åtgärder för att underlätta barnens skolstart rn.m. I motion 1981/82:406 om vissa åtgärder för barnens uppväxtvillkor har vi bl. a. lagt fram flera förslag som syftar till att underlätta skolstarten för barnen. I fråga om de allmänna motiven för våra förslag hänvisas till nämnda motion. Här lägger vi fram de yrkanden som följer av våra förslag i de delar dessa berör utbildningsområdet. I motion 1981/82:1099 om insatser för handikappade föreslås vidare att 10 milj. kr. anslås för särskilda handikappåtgärder i grund- och gymnasieskolan. Hemställan i anledning av dessa motioner görs i förevarande motion. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att omarbeta utbildningsplanerna för förskollärarutbildningen och fritidspedagogutbildningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att omarbeta kursplanerna för barnskötarutbildning, 3. att till Gemensam fortbildning för personal iförskola och lågstadium () för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 4. att till Utbildning för undervisningsyrken () för /83 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . för att anordna vidareutbildning av förskollärare till lågstadielärare, 5. att till Särskilda åtgärder på skolområdet för /83 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag av . att fördelas behovsinriktat som förstärkningsinsatser i samband med skolstarten, 6. att till Särskilda handikappåtgärder i grund- och gymnasieskolan () för /83 anvisar ett reservationsanslag av . () () () () () () () () () () () () ()
mot · G5021103 · 1982-01-13 00:00:00 — m. fl. Ökat anslag till stöd till organisationstidskrifter Massmedier och övriga medier har en viktig funktion i ett demokratiskt samhälle. Press, radio och TV, liksom böcker, tidskrifter och film förmedlar röster och bilder som informerar, kommenterar, granskar, fördjupar och levandegör. Härigenom förstärks och fördjupas demokratin. Så inleder regeringen i sin budgetproposition avsnittet om massmedier. Vpk återkommer i andra motioner till hur regeringen på punkt efter punkt frångår dessa ord. Här skall endast beröras stödet till organisations- och kulturtidskrifter. Var och en av dessa är väsentliga för yttrandefriheten och för en levande debatt. Också organisationstidskrifterna är av vitalt intresse från kulturpolitisk synpunkt. har kraftiga nedskärningar skett av anslagen till organisationstidskrifterna, och föreslås en ytterligare nedskärning med 10 milj. kr. I budgetpropositionen hävdas att denna nedskärning inte skall drabba de tidskrifter som ges ut av de svaga organisationerna. I praktiken är emellertid regeringens förslag ett hårt slag mot en rad tidskrifter främst utgivna av arbetarrörelsen närstående organisationer. Neddragningen och de ändrade reglerna kan endast uppfattas som ett försök att tysta kritiska röster och strypa debatten till förmån för en borgerligt styrd press. När det gäller stödet till kulturtidskrifterna höjs visserligen detta med . Totalt sett är dock det föreslagna beloppet en droppe i havet om man ser till behovet. har en rad nya tidskrifter vuxit fram - tidskrifter som inneburit en förnyelse och varit nydanande såväl kulturpolitiskt som i andra avseenden. Med hänvisning till det anförda hemställs att med ändring i proposition 1981/82:100 beslutar att under , bil. 12, C6, Stöd till organisationstidskrifter, anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G5021104 · 1982-01-13 00:00:00 — m. fl. Ökat anslag till stöd till kulturtidskrifter Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1981/82:1103 hemställs att med ändring i proposition 1981/82:100 beslutar att under , bil. 12, C7, Stöd till kulturtidskrifter, anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G5021106 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Ökad satsning på alternativa odlingsformer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1105 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökad satsning på alternativa () () () ()
mot · G5021107 · 1982-01-25 00:00:00 — Befrielse från kilometerskatt för gengasdrivet fordon Inom ramen för det svenska totalförsvaret har bedrivits en försöks- och utvecklingsverksamhet med gengasdrivna fordon. Den nuvarande försöksverksamheten sker i regi av statens maskinprovningar och bekostas av överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Enligt uppgift har försöken utfallit positivt, och med större resurser skulle det självfallet vara möjligt att ytterligare förbättra aggregaten. genomförda försök har resulterat i framtagandet av fyra olika gengasaggregat, som är lämpade för fordon av olika storlek och med olika motortyper. Försöken med gengasdrivna fordon har i första hand syftat till att finna drivmedelsalternativ till bensin och dieselolja i ett läge där dessa bränslen inte finns tillgängliga. Med hänsyn till dagens situation på oljemarknaden borde det vara ett stort samhällsintresse att stimulera till användningen av gengasfordon i praktisk drift. Vi vill också peka på sysselsättningseffekter som finns att vinna när det gäller att ta fram produktionsutrustning för gengastillverkning, producera drivmedel från skogen osv. Särskilt lämpliga för gengasdrift är dragfordon. De nu framtagna och prövade gengasaggregaten är tillrättalagda för s.k. industriflis som bränsle. Försök som ger positivt resultat bedrivs med att använda gengas för stationär drift, dvs. en generator drivs med motor, som går på gengas. Den gångna vinterns besvärliga väderförhållanden, då hela bygder drabbades av dygnslånga elavbrott, visade påtagligt bl. a. hur energisårbart jordbruket är, och där borde finnas en naturlig marknad för gengastekniken. Utomlands, särskilt i utvecklingsländer, finns ett stort intresse för och en efterfrågan på gengasaggregat och på tekniskt kunnande på området. Detta kom till uttryck vid bl.a. energikonferensen i och borde vara intressant för vår exportindustri. Stort intresse för gengastekniken finns också bland enskilda i vårt eget land. Om någon form av stimulans skapades till förmån för dem som är villiga att börja använda gengasdrift, kan man förmoda att många personer skulle anse det mödan värt att gå över till detta slags drivmedel för fordon av olika slag och/eller gå in för att använda gengas för stationär drift. finns inte någon stimulans, men den fanns, innan beslutade att införa kilomterskatt för fordon inrättade för annat drivmedel än bensin och gasol, som det heter i vägskatteförordningens 2 § (SFS 1973:603). En stimulansåtgärd är att nämnda förordning ändras, så att gengasdrivet fordon, som omfattas av kilometerskatten, befrias från denna. En annan stimulansåtgärd är att staten ställer kunskapsresurser gratis till förfogande. Med stöd av det anförda hemställs* att beslutar om sådan ändring i vägskatteförordningen att gengasdrivet fordon undantas från kilometerskatt. () () * Se även motion 1981/82:1108.