mot · G602151 · 1982-12-07 00:00:00 — m. fl. Proposition 1982/83:68 innehåller flera allvarliga brister. Det är uppseendeväckande att regeringen står utan program för att förbättra företagens konkurrenskraft. Ytterligare statsanslag och en omstrukturering av Statsföretag löser i sig inte problemen med de undermåliga rörelseresultaten i Statsföretagsgruppen. har Statsföretagsgruppen tillförts , inkl. det nu föreslagna tillskottet. har börsföretagen dragit till sig genom kapitaltillskott via börsen. Trots att Statsföretag erhållit väsentligt mer kapital sysselsätter gruppen endast ca 40 000 personer, medan börsföretagen ger arbetstillfällen åt omkring 600 000 personer. Dessutom uppvisar Statsföretag en katastrofalt dålig lönsamhet jämfört med börsföretagen. Detta visar att den privata ägandeformen är överlägsen den statliga. Moderata samlingspartiet pekade redan vid bildandet av Statsföretag på riskerna för bristande effektivitet i ett stort statligt företag. Moderata samlingspartiet accepterar en uppdelning av , men inte på det sätt som regeringen föreslår. De företag som under normala affärsbetingelser borde vara lönsamma bör tillföras och säljas på börsen. bör avyttras eller avvecklas. har skötts dåligt. Att tillföra ytterligare statsanslag för att fortsätta verksamheten i nuvarande omfattning är inte en realistisk lösning, varför en konstruktiv likvidation under ordnade former är nödvändig för att tillgodose de olika enheternas framtidsmöjligheter. Vad gäller övriga enheter inom Statsföretag, dvs. , och , föreslår vi att regeringen återkommer till med förslag till program för att stärka lönsamheten. I detta sammanhang bör även moderbolaget rekonstrueras finansiellt. Regeringen föreslår att beviljar ett kapitaltillskott på till en finansiell rekonstruktion och omstrukturering av Statsföretagsgruppen. Propositionen innehåller enligt vår mening allvarliga brister. o Förslaget innebär att staten köper aktier i , , , och av Statsföretag för . Detta är en kraftig överbetalning. Värdet av företagen står inte i någon som helst proportion till den köpeskilling som föreslås, o Det är uppseendeväckande att regeringen står utan program för att förbättra företagens konkurrenskraft och minska kapitalutflödet. Ytterligare statsanslag och omstrukturering löser i sig inte problemen med de undermåliga driftsresultaten i Statsföretagsgruppen. o Det framhålls nu liksom tidigare att Statsföretagsgruppen skall verka under samma villkor som privata företag. Trots detta griper regeringen in och föreslår helt andra åtgärder än de som ett privat företag hade tvingats tillgripa i motsvarande situation, o Av förslaget framgår inte hur de från Statsföretag utbrutna företagen skall ledas och vilka resurser de kan påräkna härför, o Propositionen kan liknas vid de prospekt börsnoterade företag presenterar vid nyemissioner. Den innehåller emellertid mycket svaga motiveringar trots den ansenliga summa som begärs. Ett privat företag skulle aldrig kunna presentera ett så magert emissionsprospekt, inte ens om det gällde ett avsevärt mindre belopp. När den dåvarande socialdemokratiska regeringen presenterade förslag om att bilda Statsföretag anförde departementschefen bl. a. följande: Även om det alltså inte finns någon anledning till generell kritik av de statliga företagens resurser, bör väsentliga fördelar kunna uppnås genom ökad samverkan. Inte minst mot bakgrund av den splittrade sammansättning som den statliga gruppen har och som framgått av vad jag anfört framstår det som naturligt att fördelar skulle stå att vinna genom en systematisk framtidsplanering för gruppen som helhet. 1969:121, s. I föreliggande proposition har socialdemokraterna en helt motsatt uppfattning. Där framhålls bl. Företagsgruppens volym och sammansättning har vidare ökat så att gruppen blivit för stor och svåröverskådlig för att kunna administreras och styras på ett effektivt sätt. Jag anser därför att en organisatorisk uppdelning av Statsföretagsgruppen nu bör ske. 1982/83:68, s. Det man tidigare såg som en fördel är en nackdel. En splittrad sammansättning av företag inom gruppen var 1969 något som talade för bildandet av Statsföretag, medan denna sammansättning 1982 utgör ett hot mot samma företag. Moderata samlingspartiet pekade i en motion 1969 på riskerna för bristande effektivitet vid bildandet av ett stort statligt företag: I ett enskilt under konkurrens arbetande näringsliv krävs effektivitet och decentraliserade beslut. Det ankommer på statsmakterna att genom lagstiftning och generellt verkande ekonomiska åtgärder ange den yttre ramen för verksamheten. Därmed kan också konkurrensbetingelserna och de allmänna effektivitetssträvandena stimuleras. Statlig företagsamhet leder lätt till minskad konkurrens och minskad effektivitet. I ett statsägt näringsliv kommer inte att finnas utomstående krafter som kontrollerar dem som styr. Möjligheterna till insyn minskar. Den försvagade kontrollen ökar riskerna för maktmissbruk. (Motion 1969:1234, s. Näringspolitik - regionalpolitik - sysselsättningspolitik Statsmakterna blandar samman närings-, regional- och sysselsättningspolitiken. Resultaten av politiken har inte kunnat mätas, som kostnaderna för statsmakterna varit mycket höga. Självfallet måste av sociala och andra skäl satsningar göras i t. ex. som genomgår en smärtsam omställningsprocess. Detta kan vara motiverat, men det är viktigt att motiven klargörs. Statsföretag skall inte, enligt vår mening, användas i regionalpolitisk! kännetecknas av stora balansproblem. Vi har i andra sammanhang förordat en större koncentration till skogslänen av de regionalpolitiska insatserna. Stödområdet måste begränsas för att effekterna it. ex. skall bli mer verkningsfulla. Dessutom krävs en övergång till mer generellt verkande åtgärder som allmänt förbättrar förutsättningarna att bevara och expandera befintlig industri och att etablera nya företag. Vi har föreslagit att arbetsgivaravgifterna skall sänkas, i första etappen i stödområde A och i stödområde B. På bör nivån vara lägre i hela stödområde A och lägre i område B. Vidare bör elenergiskatten tas bort, först i område A och sedan även i område B. Därutöver har vi föreslagit ett reformerat transportstöd. Detta finansieras genom en neddragning och successiv avveckling av det nuvarande selektiva stödet. Den selektiva stödpolitiken verkar konserverande genom att den i första hand inriktas på företag i svårigheter. Följden blir en osund subventionsekonomi som inte ger trygga jobb. Alla typer av selektiva stöd är svåra att överblicka och leder till en byråkrati, som särskilt de mindre företagen får svårt att hävda sin rätt gentemot. Likaså riskerar konkurrensen att snedvridas och sysselsättningen att hotas i andra företag än dem där insatser gjorts. Åtskilliga miljarder har lagts ned i stöd till olönsam verksamhet. Detta har skett utan att de långsiktiga överlevnadsmöjligheterna förbättrats för de företag som fått miljardstödet. Subventioner har utgått oberoende av konjunkturen. Det statliga stödet till näringslivet redovisas nedan. 1* 1982/83. Statligt stöd till industrin 1971-1981 (milj. vid ekn*** * Anslag som beviljats för budgetåret 79/80. ** Förslag som redan ställts för stöd till budgetåret 80/81. *** Ackumulerad ram - övriga värden i matrisen är flöden. (Källa: Industristödets utveckling (1982).) Förutom de många miljarderna i bidrag till olönsamma företag riskerar staten ett framtida utfall av kostnader för lämnade garantier på . Våra förslag på regionalpolitikens område innebär en förskjutning från selektiva regionalpolitiska insatser till generellt verkande åtgärer. Vår regionalpolitik syftar till att göra rundare genom att generellt förbättra förutsättningarna för privat företagsamhet i sysselsättningssvaga områden främst i . Våra konkreta yrkanden i denna motion skall således sättas i samband med detta vidare perspektiv. Målet för Statsföretag har inte infriats har Statsföretag tillförts , inkl. det nu föreslagna tillskottet, i direkt statligt stöd eller genom nyemissioner. har de börsnoterade företagen genom nyemissioner dragit till sig . Därtill kommer ytterligare 3 miljarder genom introduktioner och utgivande av konvertibla skuldebrev. Trots att Statsföretag erhållit väsentligt mer kapital sysselsätter gruppen endast ca 40 000 personer, medan börsföretagen ger arbetstillfällen åt omkring 600 000 personer. på bokfört eget kapital (Källa: Statsföretags årsredovisningar och sammanställningar om börsföretagen.) * Bruttomarginal: Rörelseresultat före avskrivningar dividerat med omsättning Vinstmarginal: Resultat före räntekostnader dividerat med omsättningen. Räntabilitet på Resultat före räntekostnader dividerat med totalt justerat totalt kapital: kapital. Med justerat menas att till totalkapitalet adderats dolda reserver i maskiner, inventarier och fastigheter. Räntabilitet Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader, inkl. valuta på eget kapital: differenser, dividerat med bokfört eget kapital. menas redovisat eget kapital + av obeskattade reserver. Ovanstående tabell illustrerar Statsföretags katastrofalt dåliga lönsamhet. Räntabiliteten är negativ både för totalt och eget kapital, vilket visar hur svårt Statsföretag har att generera egna medel, som kan bilda en bas för finansiell tillväxt . En positiv tillväxt i eget kapital är ett krav för framtida överlevnad. Jämförelsen avseende sysselsättning och lönsamhet visar att börsföretagen trots ett mindre kapitaltillskott lyckats betydligt bättre än Statsföretagsgruppen. Detta visar också att den privata ägandeformen är överlägsen den statliga. Med hänvisning till vad som ovan sagts avvisar vi propositionens förslag. Behovet av kapitaltillskott bör i görligaste mån tillgodoses genom försäljning av företag som finns inom gruppen och genom avveckling av olönsamma rörelsegrenar. Vi accepterar en uppdelning av , men inte på det sätt regeringen föreslår. De företag som under normala affärsbetingelser borde vara lönsamma bör enligt vår uppfattning avskiljas från Statsföretag och säljas på börsen. Detta skapar ett väsentligt bättre ansvarstagande inom företagen och ställer krav på affärsmässighet. Företagen får på detta sätt förutsättningar till en stabilare och mer framgångsrik framtid, som tillförs likvida medel. Vad beträffar upprepar vi tidigare krav på en snar avyttring eller avveckling av företaget. Företagsbildningen har ingen funktion att fylla för statsmakterna. har skötts dåligt. En finansiell rekonstruktion genom ensidiga kapitaltillskott från ägaren/staten är inte längre realistisk. En konstruktiv likvidation under ordnade former bör vara den bästa vägen att tillgodose de olika enheternas framtidsmöjligheter och därmed sysselsättningsintressen. Regeringen bör återkomma till med förslag till program - i enlighet med nedan angivna riktlinjer - i syfte att stärka lönsamheten för övriga enheter inom . Även moderbolaget bör rekonstrueras finansiellt. m. fl. Inom Statsföretagsgruppen finns företag som under normala affärsbetingelser borde vara lönsamma. Det är därför av vikt att dessa företag avgränsas från Statsföretag och börsintroduceras på lämpligt sätt. Vi föreslår därför som ett av flera möjliga alternativ - att aktierna i samtliga dotterbolag till - med undantag av , AB , , Svenska , och Regioninvest i - genom en apportemission tillförs . Rörelsegrenarna i denna ny- och ombildade företagsgrupp visar efter de första två tertialen ett positivt resultat på knappt 100 milj. kr. Gruppen innehåller både starka och svaga företag. Med en strikt affärsmässig ledning bör enligt vår bedömning bli ett välskött, lönsamt och expansivt företag. Vi föreslår därför att det utökade säljs på börsen. Genom att sälja en så stor del av Statsföretag befrias staten från flera problemföretag. ger framför allt vinstkapacitet och soliditet den nya gruppen en tillräcklig styrka för att kunna överleva på egen hand (justerad soliditet ). Det är inte praktiskt möjligt att finna en företagsledning och styrelse som har nödvändig expertis för att kunna leda företag i så vitt skilda branscher som bolagen i det nya kommer att verka inom. Företagsförsäljningar kommer att bli nödvändiga, vilket underlättas genom investmentbolagskonstruktionen. Det är alltid svårt att värdera bolag, vars resultat är nära noll. Normala avkastningskrav, dvs. vinsten multiplicerad med ett visst tal, blir inte särskilt meningsfullt att tillämpa när resultatet är lågt. Substansvärdet, dvs. det justerade egna kapitalet, brukar utgöra en annan viktig modell vid företagsvärderingar. Man kan emellertid inte hävda att ett bolag är värt lika mycket som det egna kapitalet. Bolagets värde är beroende av kapitalets avkastningsförmåga. Det finns ett klart samband mellan räntabiliteten på justerat eget kapital och marknadens värdering av substansvärdet. Om vi utgår från detta samband (som har varit stabilt över tiden) skulle Procordiakoncernen ha värderats till av substansvärdet eller ca . har flera händelser medverkat till att höja börskurserna med i genomsnitt . skulle Procordiakoncernen värderas till . Det krävs naturligtvis mer noggranna studier för att mer precist kunna ange företagets värde. Vid nyintroduktioner är det vanligt att priset sätts något under det förväntade marknadsvärdet i syfte att försäkra sig om att introduktionen skall lyckas. Den nya koncernen bör kunna säljas för 1,på börsen. Enbart överstiger emissionsvolymen . Därutöver har flera nyintroduktioner genomförts. Branschbedömare tror det är möjligt att få marknaden att teckna aktier för 1,. AB går med betydande förluster. De första två tertialen 1982 förlorade gruppen i storleksordningen 500 milj. kr. Trots kapitaltillskott från Statsföretag om 700 milj. kr. torde aktiekapitalet till stora delar vara förbrukat . Därmed har gränsen för likvidationspliktens inträdande sannolikt överskridits. De statsfinansiella skälen och de dåliga erfarenheterna från statligt företagande talar emot att statsmakterna skall sanera företagsgruppen finansiellt genom att tillskjuta 2 000 milj. kr. i kapitaltillskott och avskriva ett villkorslån om 275 milj. kr. Ett sådant kapitaltillskott kan även komma att störa våra handelsrelationer med främst EG och medföra allvarliga skador för den svenska trä-, pappers- och massaexporten. Av nämnda skäl är den bästa lösningen för att träda i en konstruktiv likvidation i enlighet med aktiebolagslagens bestämmelser. Skulderna i beräknas uppgå till totalt ca 5 500 milj. kr. Bland dessa har en fordran på om 166 milj. kr. och har dessutom tecknat borgensförbindelser för skulder på sammanlagt 99,7 milj. kr. samt 27,5 milj. holländska floriner. Utöver detta finns den s. k. lönegarantin vid konkurs, som garanterar löneutbetalningarna. AB innehåller flera i sig tekniskt mycket förnämliga enheter. En likvidation av företagsgruppen bör därför kortsiktigt inte innebära andra sysselsättningsmässiga konsekvenser än motsvarande affärsmässiga sanering av företagsgruppen skulle ha inneburit. Långsiktigt skapas konstruktiva förutsättningar för expansiva och ekonomiskt sunda arbetsplatser med tryggad sysselsättning. Konkurrenskraftiga enheter bör utan alltför stora svårigheter kunna avyttras till andra företag inom branschen. På detta sätt bidrar en likvidation av företagsgruppen aktivt till att minska Statsföretags ekonomiska anspråk på ägaren, som ett av Statsföretags största problem löses. Denna operation innebär även att den övriga svenska skogsindustrin kan stärkas ytterligare och befintliga anläggningstillgångar - i den mån de har ett positivt värde - tas till vara. Statsföretags lån och borgensförpliktelser gentemot garanterar å sin sida att en likvidation kan ske under ordnade former, där väsentliga samhällsekonomiska intressen kan bevakas. Vi har tidigare, bl. a. i en partimotion vid föregående , begärt en snar avveckling av statens engagemang i . Resultatet av avvecklingen skulle föreläggas för ställningstagande. Vi vidhåller kravet på en omedelbar avveckling av genom avyttring eller likvidation. I propositionen föreslås att ett kapitaltillskott skall göras till företaget med sammanlagt 110 milj. kr., varav 35 milj. kr. åtgår till förlusttäckning redan under innevarande år. Det är djupt otillfredsställande med fortsatta krav på förlusttäckning. Kritik mot företagets skötsel har riktats från bl. a. näringsutskott. Konsekvensen av denna kritik måste bli att företaget saneras och att ett program tas fram för att radikalt minska det dåliga ekonomiska resultatet och kapitalbehovet. bör därför ge regeringen i uppdrag att till återkomma med ett saneringsprogram inom en kostnadsram av 35 milj. kr. i enlighet med vad som ovan angivits utöver de 35 milj. kr. i omedelbar förlusttäckning som krävs . Aktierna i , , , och i stannar - enligt vår förslag - i . Det är av central betydelse att den ledningskapacitet, som trots allt finns i , används för att samordna och verkställa statsmakternas vilja på detta område. Företagsgrupper direkt under departementet försämrar kontrollmöjligheterna och minskar kompetensen. o I propositionen behandlas över huvud taget inte och situation. Det är av särskild vikt att en långsiktig plan för det fortsatta arbetet inom tas fram, för att möjliggöra rimlig planering för individ och kommun. o Våra förslag innebär att tillförs i storleksordningen 1 500-2 000 milj. kr. i likvida medel vid utförsäljningen av den utökade Procordiagruppen. o Behovet av rörelsekapital i försvinner i samband med den ordnade likvidation vi föreslår för denna företagsgrupp, o Trots de av oss föreslagna åtgärderna föreligger ett kapitalbehov i för att täcka innevarande års omfattande förluster och förväntade realisationsförluster i samband med att rekonstrueras genom likvidation. Därför bör regeringen med största möjliga skyndsamhet återkomma till med ett genomarbetat program i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen och med förslag till erforderligt kapitaltillskott till . o bör i avvaktan på ovan nämnda program bemyndiga att lämna erforderliga kreditgarantier till för att klara företagets likvida situation. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till utförsäljning på börsen av dotterbolag i i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär förslag till likvidation av i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att hos regeringen begär förslag till omedelbar försäljning eller avveckling av i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att till Tillskott till Statsföretag för förlusttäckning i Regioninvest i på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag om , 5. att till saneringsprogram för Regioninvest i anvisar ett reservationsanslag om , 6. att hos regeringen begär förslag till saneringsprogram för Regioninvest i , 7. att hos regeringen begär nytt förslag till finansiell rekonstruktion av i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att bemyndigar att lämna erforderliga kreditgarantier till Statsföretag i enlighet med vad som i motionen anförts. L. () i H. () () () () ()