mot · G5021361 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1361 m. fl. Bibehållen dimensionering av läkarutbildningen I budgetpropositionen förordar statsrådet , efter samråd med statsrådet , att den totala utbildningskapaciteten för läkare minskas med 90 platser /83. Minskningen, som föreslås genomförd vid , beräknas under budgetåret medföra en besparing på . vad avser det behandlade anslaget, vilket betyder . Motivet anges vara att läkarsituationen har förbättrats avsevärt och att viss risk finns för ett överskott på läkare vid oförändrad utbildningskapacitet. Från UHÄ:s sida har hävdats att det i avvaktan på resultaten från pågående prognosarbete inte finns underlag för att föreslå en ändrad dimensionering av läkarlinjen. Tillgång och behov av läkare Den senast genomförda undersökningen av läkartjänster och vakanser inom den offentliga hälso- och sjukvården avser förhållandena . Utredningen som genomförts av i samråd med och visar att det totalt finns 10 150 tjänster för vidareutbildade läkare. Av dessa uppehölls närmare 5 100 av ordinarie innehavare medan närmare 2 900 uppehölls av vikarier. Drygt 900 tjänster var helt vakanta medan närmare 150 tjänster var under tillsättning. Närmare 1 100 ordinarie innehavare av tjänster var frånvarande vid undersökningstillfället. I jämförelse med en liknande undersökning har antalet frånvarande ordinarie befattningshavare ökat med ca 200 medan de helt vakanta tjänsterna minskat med ett hundratal. Antalet helt vakanta tjänster utan vikarier varierar starkt mellan olika specialiteter och olika delar av landet. Vad avser huvudsakligen sluten vård var mer än var femte tjänst helt vakant inom långtidsvård och medicinsk rehabilitering. Samma förhållande gällde var sjätte tjänst inom allmänpsykiatrin och var sjunde tjänst inom barnpsykiatrin. Inom allmänläkarvården saknades ordinarie innehavare eller vikarie på var nionde tjänst. I samtliga dessa fall handlar det om eftersatta och vårdpolitiskt prioriterade områden. När det gäller den geografiska fördelningen så kan konstateras att och hade mer än var femte tjänst helt vakant utan vikarie. , , och hade minst var sjätte tjänst helt vakant. Skillnaderna mellan olika specialiteter och län förstärks kraftigt av det förhållandet att områden med få vakanser regelmässigt har fler befattningshavare per tjänst än områden med högt vakanstal. Koncentrationen till tunga problemområden såsom långtidsvård och psykiatri innebär särskilda svårigheter eftersom dessa specialiteter arbetar med ett begränsat inslag av läkartjänster. I skrift Läkarbristöverskottet redovisas t. ex. att en patient i sluten psykiatrisk vård kan genomsnittligt räkna med sex minuters läkararbetstid per vårddag medan inom långtidsvården är . Sammanfattningsvis kan om nuläget konstateras att vi trots vissa förbättringar i tillgången på läkare har betydande bristområden där ett otillräckligt antal utbildade läkare äventyrar en fullgod vård för stora patientgrupper. har genomförts ett stort antal prognoser för den framtida tillgången och efterfrågan på läkare. Vid en genomgång av elva sådana prognoser har konstaterats att dessa konsekvent underskattat behovet av läkare och att såväl läkarförbund som myndigheter inte förutsett stora förändringar. I det aktuella läget föreligger två prognoser som utarbetats av resp. . De senare beräkningarna har slutförts och har därför inte kunnat beaktas vid utarbetande av förslagen i budgetpropositionen. beräkningar utmynnar i ett konstaterande av att man torde närma sig ett generellt överskott - i bemärkelsen fler utbildade läkare än tjänster för sådana inom alla medicinska verksamhetsområden och alla sjukvårdsområden. I rapporten varnas också för att vi skulle kunna få ett visst överskott. Beräkningarna utgår från en fast relation mellan kostnaden för all sjukvård resp. för läkare, vilket ingalunda varit fallet och heller inte planerats av någon huvudman. Farhågorna för ett överskott baseras också på tidigare uppgifter om utvecklingen. Med det material som föreligger förefaller dessa farhågor ogrundade även vid sätt att göra beräkningarna. De i budgetpropositionen aviserade beräkningarna av inom ramen för HS 90-arbetet föreligger nu och ledningsgruppen har tagit ställning till materialet vid ett sammanträde . Enligt det huvudalternativ som redovisas i beräkningarna finns inte skäl tro att ett överskott på läkare skulle inträffa . Detta gäller även vid alternativa antaganden om en lägre tillgång och efterfrågan på läkare. Huvudmännens och representanter i ledningsgruppen har av rapporten dragit slutsatsen att det f. n. inte finns skäl att reducera läkarutbildningen. Förslaget om en begränsning av läkarutbildningen måste bedömas med hänsyn till dels dess effekter för den framtida vården och dess kostnader, dels dess betydelse för utbildning, arbetsmarknad och statens finanser. En samlad bedömning av dessa förhållanden visar på grundval av nu tillgängligt material o att nuvarande utbildningskapacitet behövs för att trygga en god vård inom angelägna vårdområden i hela landet, o att en ökad läkartäthet inte automatiskt betyder en motsvarande kostnadshöjning för hela vården, o att det är få grupper om ens någon i dagens utbildning som har så goda framtidsutsikter som läkarna, o att effekten på statens finanser är ytterst begränsad med en direkt besparing på enbart ca . per elev i läkarutbildningen. På grundval av bl. a. de nya uppgifter som framkommit sedan budgetpropositionen utformades hemställs att beslutar uttala sig för att intaget till läkarutbildningen bibehålls oförändrat under /83. BORJE HORNLUND (c) () ()