ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021904 · 1982-01-26 00:00:00 — Sammansättningen av länets fiskenämnder Enligt riksdagsbeslut skall som administrativt länsorgan för fiskefrågor i varje län utses en av ärenden rörande finansieringsstöd, rådgivning och fiskefrågor i övrigt. Dessutom skall vissa uppgifter kunna delegeras från . skall även kunna fungera som beredande organ åt i fiskefrågor. Enligt beslut i bör fiskenämnderna bestå av fem ledamöter och utses av . I nämnderna bör yrkesfisket, fritidsfisket och allmänna intresset för fiske vara företrädda. Yrkanden om att även fiskevattensägarna skall vara med i de lokala fiskenämndema föranledde ingen åtgärd från . Detta har lett till att det i vissa fiskenämnder icke finns med någon representant för fiskevattensägarna. Detta kan icke vara riktigt. Fiskevattensägarnas deltagande måste anses som synnerligen angeläget då de frågor som behandlas i fiskenämnderna i stor utsträckning kommer att beröra tillgången på fiskevatten för såväl yrkesfiskets som fritidsfiskets behov. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att fiskevattensägarna skall vara representerade i länens fiskenämnder.
mot · G5021905 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1905 och användning av multrumteknik De senaste årens miljödiskussioner har gjort allt fler medvetna om att jordens naturtillgångar är begränsade och inte får förbrukas utan endast brukas. Vi tänker här närmast på hushållningen med vårt dyra friska vatten. Samhället har efter hand skärpt kraven på rening av förorenat avloppsvatten och reningsverk har byggts ut i snabb takt. Den konventionella rörtekniken med rent vatten som transportkälla har alltså bibehållits. Detta rörtänkande innebär i praktiken att man slösar bort ca rent vatten per person och år, som det i hög grad har fått styra utvecklingen av bebyggelse. Nog borde det vara möjligt att i högre grad, än som skett, använda den alternativa teknik som finns, nämligen förmultningsklosetter (multrum). Denna teknik har funnits och fungerar bra. De problem som man i JoU 1980/81:20 talar om har vid kontakt med dem som håller i försöksverksamheten, visat sig vara inkörningsproblem som är lätta att komma till rätta med och de har ej heller inneburit stopp i användningen. pågår försök med rening av BDT-vattnet (bad-disk-tvätt) individuellt i varje hus. Dessa försök ser ut att resultera i goda lösningar och kommer att på ett radikalt sätt skapa nya förutsättningar för bebyggelse i såväl små som stora tätorter samt på landsbygden. Staten borde engagera sig mer i utvecklingen och informationen av denna avloppsteknik och småhusfabrikanterna borde stimuleras att framställa hus med möjlighet att installera multrum. Dessa kräver utrymme i källarplan och därför bör man, bl. a. genom dispens, underlätta byggandet av normalstora hus med källare så att man där kan få lämplig plats för multrumets förmultningsdel. Med den försämrade kvaliteten på våra vattendrag och med en snart otillräcklig färskvattenförsörjning framför oss, framstår det som allt mer nödvändigt med information och kunskapsspridning till bl. a. husfabrikanter, arkitekter och kommunpolitiker för att så snabbt som möjligt utöka användningen av multrumtekniken. Med hänvisning till vad som anförts i motionen om önskvärda åtgärder för att underlätta en utökad installation av den billiga och miljövänliga multurmtekniken hemställs att beslutar begära att regeringen på lämpligt sätt främjar användandet av multrumtekniken.
mot · G5021906 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1906 En internationell konvention om förbud mot freon Det tunna ozonskikt som omsluter jorden är allvarligt hotat. Ozonskiktet skyddar jorden från den ultravioletta strålningen. Skadas ozonskiktet kan det ge allvarliga skador, både på människor och växtlighet. hämmar den ultravioletta strålningen tillväxten av alger. Hos människor kan cellernas arvsanlag skadas och olika typer av cancer kan uppstå. Freon som används som drivgas i sprayflaskor och i kylanläggningar kan skada ozonskiktet. Vid en amerkansk vetenskapskonferens upplystes om att freonet ökat . Det allvarliga med freonet är at det inte bryts ned utan finns kvar i luften. har gått före med gott exempel när det gäller förbud mot freon som drivgas i sprayflaskor. , och har också förbud. står också som värd för en internationell konferens om ozonskiktet som anordnas av . Det är mycket angeläget att få till stånd en internationell konvention om förbud av freon. Det är angeläget att via diplomatiska kanaler och i internationella fora arbetar vidare med denna fråga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att ett intensivt arbete bedrivs för att åstadkomma en internationell konvention om förbud mot freon.
mot · G5021907 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1907 m. fl. Decentralisering av lantbruksnämnden i , m. m. En decentralisering av lantbruksnämndernas verksamhet förordas av lantbruksstyrelsen under förutsättning av att decentraliseringen kan ske gruppvis och inte endast omfatta enskilda personer. I kommun finns stora förutsättningar för att genom decentralisering skapa ett jord- och skogsbrukscentrum. I finns lokaliserat Husdjurstjänst och Mellanskog som har lokaler tillsammans på Sävstaås, i anslutning till det f. d. ålderdomshemmet, i dalen. som har en enhet i har planer på att flytta sin verksamhet till Sävstaås för att erhålla erforderliga och lämpliga lokaler. Mot denna bakgrund skulle det vara mycket rationellt att lantbruksnämnden i flyttade över två konsulenter till . Det skulle också i hög grad främja samarbetet mellan olika befattningshavare inom jord- och skogsbruk och vara till stor fördel för jordbrukarna och skogsbrukarna i . Även veterinärverksamheten skulle kunna samlokaliseras med den övriga verksamheten vid Sävstaås. Om sker skifte på distriktsveterinärtjänsten i . Då vore det lämpligt med en veterinärcentral vid Sävstaås. F. n. remissbehandlas utredningen om den framtida djursjukvården. Den framhåller vikten av förebyggande arbete och därmed minskande akutresor för veterinärerna. En samlokalisering och därmed vidgat samarbete mellan husdjurstjänstsidan och veterinärsidan skulle vara av stort värde för en god och förebyggande djursjukvård. kommun äger det gamla ålderdomshemmet och man kan räkna med ett kommunalt intresse för denna jord- och skogsbruksverksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär åtgärder för en decentralisering av lantbruksnämndens i verksamhet så att två konsulenter överflyttas till , 2. att hos regeringen begär åtgärder för att veterinärcentral inrättas i , 3. att hos regeringen begär åtgärder för att gemensam lokalisering sker med befintliga organisationer vid f. d. ålderdomshemmet i . () . ()
mot · G502191 · 1982-01-12 00:00:00 — Motion 1981/82:191 m. fl. Utbildning av röntgenpersonal för mammografiundersökningar beslutade med anledning av ett antal motioner att alla kvinnor som vänder sig till sjukvården med anledning av misstanke om bröstcancer eller som av viss anledning anser sig löpa särskild risk för eller känner oro för bröstcancer, inom ramen för den kliniska undersökningen, skall kunna erhålla mammografiundersökning om de så önskar. Detta var ett beslut som gladde många kvinnor, eftersom det är ett stort antal kvinnor som drabbas av bröstcancer och dödlighetsprocenten bland de drabbade är hög. Ansvaret för utbyggnaden av undersökningscentraler för mammografi, liksom avgörandet i vilken omfattning och form man vill erbjuda hälsoundersökningar med mammografi, ligger på sjukvårdshuvudmännen i landstingen. Men de kan dra sig undan ansvaret för utbyggnad med hänvisning till att det saknas kompetent personal för undersökningen. Det är staten som är ansvarig för att behovet av utbildad personal för undersökning med mammografi tillgodoses, och här finns fortfarande en stor brist. Från olika landsting redovisas väntetider på upp för en mammografiundersökning med remiss. Alla kan förstå den oro och ångest dessa kvinnor upplever under en så lång väntan om besked. Ingen kvinna som misstänker bröstcancer och som tar kontakt med sjukvården borde få avvisas eller behöva vänta i månader på en undersökning. Det finns en oförsvarlig nonchalans från samhällets sida när det gäller bröstcancer. Vad som borde vara en obligatorisk rättighet för alla kvinnor över en viss ålder stannar vid beslut och löften som i praktiken inget är värda. kommunisterna har vid upprepade tillfällen i motioner och frågor tagit upp behovet av utbildad röntgenpersonal för mammografi. Men trots positiva svar och löften så har det inte blivit något resultat. Bristen på kompetenta röntgenläkare och röntgenassistenter är den flaskhals som är ett hinder för kontinuerliga allmänna hälsoundersökningar med mammografi. Den bristen kan bara lösas genom ökad utbildning. Det finns gott om röntgenologer, men ont om röntgenologer som har erfarenhet av mammografi. Dessa röntgenologer behöver träning, och träningen är svår att få om inte en utbyggnad sker av mammograficentraler. 1983 skall utvärderingen av det s. k. vara klar, men redan nu finns undersökningar som visar på goda resultat med mammografi som undersökningsmetod. Det är hög tid att staten tar sitt ansvar för utbildning en, och vi citerar vad socialutskottet sagt i sitt betänkande 1980/81:36: Utskottet anser det angeläget att redan nu vid planeringen av utbildningen av röntgenläkare och andra personalgrupper de krav beaktas som en mera omfattande verksamhet med mammografi kan ställa. Med hänvisning till det i motionen anförda föreslås att hos regeringen hemställer att åtgärder vidtas för att utbilda röntgenpersonal för mammografiundersökningar i sådan omfattning att alla kvinnor som så önskar kan få genomgå sådan undersökning utan påfrestande väntetider. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021910 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1910 Upphävande av lagen om bevarande av bokskog I skogsvårdslagen (SFS 1979:429) och i skogsvårdsförordningen (SFS 1979:791) regleras i stort många av de frågor som också behandlas i lagen om bevarande av bokskog (SFS 1974:434). a. regleras i denna skogsvårdslagstiftning frågor om naturvårdsintressen, och där finns också bestämmelser om skyldighet för skogsmarkens ägare att anmäla slutavverkningar till . I bokskogslagen föreskrivs att frågor om tillstånd till avverkning av bokskog liksom om tillstånd till åtgärd i bokskog för återväxt av annat trädslag än bok prövas av . Föreskrifterna i bokskogslagen leder således till att två olika myndigheter - och naturvårdsenhet skall granska frågor om bokskogsskötsel. Detta leder till ökat krångel och förorsakar statsmakterna kostnader. Den särskilda lagstiftningen för bokskogen bör därför avskaffas. Med det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning om upphävande av lagen om bevarande av bokskog.
mot · G5021914 · 1982-01-26 00:00:00 — och av DDT inom skogsbruket Mycket stora ekonomiska förluster för skogsnäringen och samhällsekonomin förorsakas genom de insektsskador som bl. a. snytbaggen gör i våra skogsplanteringar. Enligt snytbaggeutredningen var det årliga skogsproduktionsbortfallet 1,8 milj. m3 sk x /m3 sk = 1440 milj.kr. Motsvarande förädlingsvärde är beräknat till 576 milj. kr. vilket får ses som mått på industrins totalförluster av snytbaggeskador. Detta är av skogsindustrins exportvärde, eller av landets totala export. Det finns anledning att förmoda att produktionsbortfallet nu har ökat och att de ovan angivna värdena skall räknas upp. Detta understryker ytterligare vilket problem som skadeinsekterna utgör. Det känns heller inte meningsfullt att år plantera, då de nysatta plantorna skadas och dör av insektsangrepp, som med DDT kan förhindras. planteras ca 400 miljoner barrskogsplantor till en totalkostnad för plantering och förberedelsearbeten och plantkostnad på omkring 700 milj. kr. som DDT-preparatet varit förbjudet vid skogsplantering har mångmiljardvärden försvunnit från det svenska skogsbruket. Vi har alltför länge gått och hoppats på att något användbart ersättningsmedel skulle tas fram av forskare. Tyvärr har det inte lyckats finna detta medel, som både är ofarligt för människor och miljön och som ger samma skydd för skogsplantorna mot snytbaggen som DDT-preparatet. Vi har i tidigare motioner påtalat de förhållandevis ringa risker för människor och miljö som eventuellt finns vid ett rätt användande av DDT. Den lilla preparatmängd som åtgår vid en skogsplantering, vilken sker ca en gång på , kan inte fördärva vår miljö. Detta måste ju också mätas mot de mycket stora värden i virkesproduktion som uteblir för varje misslyckat planteringsår som går. Enligt vår mening är det inte rimligt att uppförstora ej vetenskapligt bevisade miljörisker så att de skall få åsamka skogsbruket och därmed landets ekonomi årliga miljardförluster, detta i då enighet råder om att vår skogsproduktion måste öka för att vi skall få råvara till skogsindustrin, kunna öka vår export och därmed förbättra vår bytesbalans. En fördröjning med plantering efter avverkning med , som är ganska vanligt, ger både en ökad gräsväxt och en extra gång slybekämpning. Enligt vår mening är kravet på dispens för användning av DDT som skydd mot snytbaggen så viktigt att vi anser att en dispensmöjlighet från nu gällande förbud måste införas och gälla intill dess forskningsresultat givit ett likvärdigt ersättningspreparat. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om regler för skydd av skogsplantör som innebär att DDT åter tillåts.
mot · G5021917 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Utbildning av ungdom och kvinnor i skogsvård har beslutat satsa på avveckling av glesa och lågproducerande skogar. Det innebär 200 milj. kr. som bidrag till plantering m. m. efter avverkning av lågproducerande skog. 1 länen fördelas pengarna av skogsvårdsstyrelserna. I svårföryngrad skog utgår statsbidrag till återväxtåtgärder, i övrig glesskog . Ersättning för underskott vid avverkning utgår till alla skogsägare. Större delen av den glesa lågproducerande skogen finns i . såsom bekant sägs utgöra en fjärdedel av karta - får första året i 15-årsplanen 20 milj. kr. Med ökad avverkning får man fram mer råvara till skogsindustrier. Genom plantering och åtgärder för återväxt får man nya, produktiva skogar. Om skogsvårdslagen hävdas påskyndar man planens genomförande. Genom denna skogsvårdsplan kan många nya arbeten skapas, något som inte särskilt beaktas. Ökad sysselsättning förutsätter emellertid yrkesintroduktion och utbildning i skogsvårdsarbete såsom plantering, röjning och stamkvistning. Redan nu deltar ungdom och kvinnor i skogsvård, främst genom plantering . Stamkvistning kan pågå året om. Genom lämplig information, introduktion och utbildning kan många fler beredas arbete. Skogsvård är manuellt krävande. 20 milj. kr. jämte skogsägarnas ekonomiska insatser innebär ett mycket stort antal dagsverken. har introduktions- och skogskurser skurits ned. I det nya läget bör yrkesintroduktion och utbildning av ungdom och kvinnor i skogsvård sättas i relation och proposition till utökade statsbidrag. Härigenom skulle tidigare proportioner mellan å ena sidan yrkesintroduktion och utbildning och å andra sidan den totala satsningen på skogsvård återupprättas. Planens genomförande skulle inte heller behöva äventyras. Många meningsfulla arbeten skulle skapas. 1 1981/82. Med hänvisning til! det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna, med anledning av kraftigt utökade statsanslag till skogsvård, att mer omfattande introduktion och utbildning av ungdom och kvinnor i skogsvård startas omgående, främst i inland. () () () ()
mot · G5021919 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1919 m. fl. Åtgärder för ett ökat tillvaratagande av bär och svamp har beslutat - efter motioner av bl. a. undertecknade att inkomster från plockning av vilda bär och svamp inte skall bli föremål för beskattning. Bestämmelsen gäller för inkomster av nämnt slag . Åtgärden har mött ett mycket starkt gensvar hos den stora mängden plockare, hos bärhandeln och bär-och konserveringsindustrin. Även hos taxeringsmyndigheterna är lättnaden stor, eftersom de hädanefter kan ägna sig åt andra större uppgifter än den i praktiken nästan omöjliga kontrollen av bärinkomster. Ett ökat tillvaratagande av bär och svamp är av stort värde för folkhushållet. Om de enskilda hushållen liksom handeln och berörd industri ökar tillvaratagandet innebär det en inte obetydlig ökad beredskap i händelse av avspärrning. För handelsbalansen har ökat tillvaratagande en direkt positiv betydelse genom ökad export och ersättande av importerade produkter med svensk råvara. För den stora gruppen plockare av alla kategorier, inte minst skolungdom, pensionärer, arbetslösa, fritidsmänniskor m.fl. innebär de extra inkomsterna ett tillskott av stor betydelse för ekonomin. Enligt vår mening finns det stor anledning att uppmuntra ett ökat tillvaratagande av markernas bär och svamp. Det synes oss motiverat att nu dra i gång en särskild kampanj i detta syfte. En sådan kampanj kunde ledas av flera myndigheter i samråd, t. ex. , industriverket, glesbygdsdelegationen, överstyrelsen för ekonomiskt försvar och . Folkrörelse- och arbetsmarknadsorganisationerna m.fl. kunde också medverka. Kostnaderna för kampanjen bör kunna finansieras inom de ordinarie anslagen för deltagande myndigheter och organisationer. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas för ett ökat tillvaratagande av bär och svamp. () () () () () () () ()
mot · G502192 · 1982-01-12 00:00:00 — Motion 1981/82:192 m. fl. Visst förbud mot förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner Användande av diesel- och andra förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner i fartygslastrum, slutna lokaler och gruvor samt vid andra underjordsarbeten utgör ett stort arbetsmiljöproblem. Vårt parti har också i motioner till påtalat dessa problem och därvid krävt långtgående åtgärder. Varje gång dessa motioner har behandlats i utskott och riksdag, så har det påtalats hur angeläget det är att åtgärder vidtas för att eliminera de hälsorisker och de olägenheter som är förenade med användningen av dessa maskiner. Men trots att utskottet ansett det angeläget med åtgärder, drar man slutsatsen att det inte är erforderligt med någon åtgärd från sida. Man har hänvisat till forsknings- och försöksprojekt och anser sig behöva avvakta nytt underlag för eventuella åtgärder. Vpk kan inte acceptera denna defensiva hållning till de problem som hänger samman med dessa arbetsmaskiner. Den innebär att berörda företag inte anser sig tvingade att investera i ny teknik. Man gör i stället nya investeringar i drift med de förbränningsmotordrivna maskinerna. Erfarenheterna visar att bestämda ålägganden och klara besked i många fall är det enda sättet att få bukt med arbetsmiljöproblem. Det har hävdats att det inte är möjligt att ersätta dessa maskiner med ny teknik. Om detta finns emellertid delade meningar. hölls en temadag på högskolan i . Där behandlades frågan om möjligheterna att ersätta nuvarande användning av dieseldrivna fordon med eldrift, framför allt när det gäller gruvhanteringen. En del av de närvarande föreläsarna hävdade att i stort sett alla problem var lösta, alltså även frågan om lastning och lossning. Försök har även pågått med en eldriven hjullastare i Laisvallgruvan, detta då i högskolans regi. Enligt vad vi erfarit har försöket slagit väl ut. a. detta visar att nuvarande försiktighet och avvaktande hållning inte är befogade, tvärtom stärker dessa uppgifter motivet för bestämda åtgärder. Det är helt klartlagt vilka risker som användandet av förbränningsmotordrivna maskiner utgör. Från har rapporter kommit, där man påvisat sambandet mellan cancer och dieselavgaserna. Detta bekräftar återigen det angelägna i att åtgärder vidtas skyndsamt. Fackliga organisationer har länge försökt angripa dessa problem genom att kräva förbud mot användandet av förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner i slutna utrymmen. Vi delar den uppfattningen och anser att ett förbud är nödvändigt för att förändringar skall komma till stånd på området. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till ändring i arbetsmiljölagen (1976:1160) innebärande förbud mot användande av diesel- och andra förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner i fartygslastrum, slutna lokaler och gruvor samt vid andra underjordsarbeten. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021923 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1923 m. fl. har undertecknat den internationella våtmarkskonventionen. Härigenom har vi utfäst oss att på ett antal angivna sätt verka för skydd och vård av landets våtmarker och det till dessa knutna fågellivet, våtmarkens flora och övrig fauna. I enlighet med konventionens statuter har också angivit ett antal CW-områden, som vi därmed angett oss vilja skydda. Emellertid ligger endast en del av CW-områdena inom områden som säkerställts med hjälp av naturskyddslagen, och i många områden pågår olika förändringar som starkt hotar de naturvårdsvärden som man önskar behålla. var och departementet ense om att en landsomfattande våtmarksinventering skulle göras. av de ursprungligen begärda 12 miljonerna har använts till denna inventering. Inget av detta har kommit till del, eftersom resurserna har koncentrerats till län med stora torvtillgångar. Man prioriterade områden för torvbrytning, dränering och skogsodling i nämnd ordning. När det gäller CW-områdena är emellertid vidare inventering för att utreda deras värde för naturvården tämligen överflödig. Värdet är ostridigt högt. Vad som behövs är ett säkerställande av områdena, dvs. reservatsbildning med adekvata bestämmelser, samt lämpliga åtgärder för detta. För exempelvis Klingavälsåns del är de nuvarande bestämmelserna otillräckliga. De nya bestämmelserna måste stödjas av pengar till markägarersättningar eller markköp. bör detta leda till en rimligare utveckling av skötselkostnaderna. Området vid Klingavälsån har till kostat ca 3,6 milj. kr. enbart i beredskapsmedel, vilket är den högsta kostnaden i . Från vårdanslaget har erhållits , även det rekord i länet. En stor del har gått till årensningar. Dessa har närmast negativ effekt från naturvårdssypunkt men är nödvändiga med hänsyn till den uppodling som skett. Denna uppodling borde hellre hejdas och en del jordbruksmark återföras till bete eller äng. Då skulle troligen reservatets syfte kunna uppfyllas. Vi motionärer anser därför att en lämplig del av de medel för särskilda undersökningar som har i budgetproposition 1981/82:100 bilaga 13 anslag H 11 bör specialdestineras för att få fram lämpliga förordnanden för CWområdena, inte minst för naturreservatet , där gällande skydd är otillfredsställande. Med stöd av ovanstående hemställs att uttalar att lämplig del av de medel för särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet (budgetprop. 1981/ 82:100 bilaga 13 anslag H 11) specialdestineras för att få fram lämpliga förordnanden för CW-områdena, inte minst för . () () () () () PER ()