mot · G5021801 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1801 Hans Nyhage m. fl. Missförstånden om syftet med den samlade skoldagen och de där ingående fria aktiviteterna är många, och införandet har till följd härav gått trögt och också ibland lett till motsättningar mellan hem och skola. Det finns anledning att i korthet återge de motiv som angav för samlad skoldag: Tiden mellan början av dagens första lektion och slutet av dess sista anger inte omfattningen av skolans omsorg. Ännu mindre gäller detta om tiden mellan skolskjutsens ankomst och avgång. Skolans möjligheter till omsorg om barnen främst på låg- och mellanstadierna bör därför förbättras. En skolmiljö som består av såväl fasta som fria aktiviteter tillgodoser väsentliga jämlikhetskrav skolan, dit alla barn obligatoriskt kommer , är den plats där barn och ungdomar lättast kan möta ett mångsidigt föreningsliv. För många skolskjutsade elever utgör skolmiljön den enda möjligheten att komma i kontakt med bibliotek, musikalisk verksamhet, teatergrupper och utställningsverksamhet. Resurser som inte är låsta till enbart fasta aktiviteter (lektioner) tillgodoser väsentliga pedagogiska krav Genom att skolans program utökas förbättras individualiseringsmöjligheterna och ökar förutsättningarna för att allt fler elever finner områden i skolans arbete där de kan få uppleva glädjen av att lyckas. En av skolans centrala uppgifter är att ge eleverna en social träning till samverkan och eget ansvar. Inom ramen för fria aktiviteter ökas betydligt dessa möjligheter, såväl att ge eleverna eget ansvar som att skapa arbetsgrupper som inte är åldersbundna utan sammansatta av elever från olika årsklasser. I dessa grupper kan eleverna få produktiva arbetsuppgifter och bidra till att utforma sin egen arbetsmiljö. Det är en angelägen uppgift för skolan att stödja de ideella organisationerna och det fritidsliv som ungdomen själv organiserar lika väl som skolan själv i sin tur får stöd från dessa. Ett ökat utbud inom skolmiljön av fria aktiviteter ger förutsättningar för mer varierande arbetsbetingelser för skolans personal. kan uppgifterna inom ramen för den vidgade rollen anpassas, efter läggning, intresse, ålder och förutsättningar i övrigt, på ett bättre sätt än . synpunkt som gäller för lärare är givetvis giltig för övriga personalgrupper inom skolan. I proposition 1975/79:39, Skolans inre arbete, spelade vissa av dessa motiv en framträdande roll medan andra sköts i bakgrunden. Ett belysande citat: 1 likhet med finner jag det motiverat att kommunerna får ansvar för att utforma en skoldag som förutom undervisningen ger möjlighet till omsorg och fritidsaktiviteter under skoldagen. medverkan i skolan fick en dominerande plats. Däremot berördes inte det egenintresse dessa har av att i skolan få möta presumtiva medlemmar. Propositionen i förening med erfarenheterna av fritt valt arbete på högstadiet har lett till en överbetoning av aktiviteter som är fritidsbetonade och ofta förenade med kostnader för skolan. Enligt Lgr 80 är en huvuduppgift för skolan att eleverna får goda kunskaper och färdigheter. Mot bakgrund av bestående problem då det gäller färdighetsträningen finns det anledning att särskilt uppmärksamma här angivna tredje syfte och att något utförligare återge utredningens resonemang i detta hänseende. I kap. 7.4.3 skriver utredningen: Att anslagen undervisningstid för ett visst kursavsnitt måste ha betydelse för elevernas inlärning av stoffet är närmast en självklarhet. Trots detta förefaller det som om man ofta förbisett undervisningstidens roll vid uppkomsten av skolsvårigheter Det är också en rimlig hypotes, att specialundervisningens mycket starka expansion återspeglar - inte behovet av specialpedagogik men väl en önskan att kunna ge ökad undervisningstid, dvs. stödundervisning, åt de relativt svaga elever som slagits ut av den fasta planering, vars utgångspunkt varit en fixerad tidsram, inte styrgruppens behov av tid. I kap. 9.3.8 behandlas innehållet i fria aktiviteter och betonas som en viktig insats på alla stadier stödundervisning och hjälp med individuella uppgifter och läxor. Det är angeläget att skolorna uppmärksammas på samtliga de syften som angav för införande av samlad skoldag och särskilt på de syften som av olika omständigheter kommit i skymundan. Inte minst är det angeläget att det pedagogiska syftet lyfts fram. Den nuvarande lösningsmodellen som innebär att eleverna inte erhåller mer tid utan i stället placeras i parallella grupper, har inte visat sig vara den otvetydigt rätta vägen för alla elever. Differentieringens omfattning, av eleverna berörda av specialundervisning under ett läsår, strider också mot uppgift att söka undvika differentiering. Det är i hög grad i elevernas intresse att det pedagogiska syftet förverkligas. Det särskilda statsbidrag till icka timplanebunden verksamhet under den samlade skoldagen som infördes genom beslut i anledning av proposition 1975/76:39 har av SÖ beräknats utgå till av eleverna /82. föreslog för sin del att fria aktiviteter inom den samlade skoldagen skulle finansieras inom förstärkningsresurserna och omfatta alla skolor. Erfarenheterna visar att det särskilda statsbidraget bidragit till missuppfattningen av syftena med den samlade skoldagen. Den samordning av olika kommunala resurser, avsedda för barn och ungdom, som ansåg viktig - och som skulle bidra till lägre kostnader - har också i de flesta fall uteblivit. Det finns av dessa skäl anledning för att ompröva sitt tidigare beslut. Därtill kommer att chefen för budgetdepartementet i samråd med skolministern i kompletteringspropositionen 1980/81:150, bil. 2 anförde att ett genomförande av den samlade skoldagen kunde accepteras endast under förutsättning att det totalt sett inte innebar någon ökad resursanvändning. Vi föreslår därför att förslaget om ett fortsatt särskilt statsbidrag om 32,2 milj. kr. Med hänvisning till vad här anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna behovet av att uppmärksammma skolorna på de olika syften som den samlade skoldagen förutsätts förverkliga, särskilt det pedagogiska syftet, 2. att beslutar att avslå förslaget om bidrag till samlad skoldag om 32,2 milj. kr. HANS NYHAGE (m) G. () i () () () PER STENMARCK (m) ()