mot · G502293 · 1982-01-13 00:00:00 — m. fl. Sex timmars arbetsdag, m. m. I motionen föreslås arbetstidsreformer som ger kvinnor och män samma möjlighet att såväl heltidsarbeta och få en egen försörjning som att ta del av hemarbete och omvårdnad om barn. Konkret föreslås att arbetstiden minskas till sex timmars arbete per dag, att deltidsarbetet minskas bl. a. genom att arbetsgivaren ges skyldighet att före nyanställning erbjuda redan deltidsanställd förlängd arbetstid och att övertiden begränsas och endast får förekomma vid s. k. nödfallsarbete. Alla människor skall ha rätt till ett arbete. har den devisen enbart gällt män. Kvinnans huvuduppgifter har varit arbete i hemmet och hon har fått anpassa sitt eventuella förvärvsarbete efter detta. anser de flesta att det är självklart att allas rätt till arbete också omfattar kvinnors rätt till arbete. I teorin sluter de flesta politiska partierna upp bakom detta. I praktiken har vi dock fortfarande ett samhälle som på många sätt är anpassat efter det förlegade mönster där mannen var familjens överhuvud och ensam försörjare och kvinnan hade huvudansvaret för hemmets skötsel och omvårdnaden om barnen. Att kvinnornas arbetsinsatser fortfarande betalas med lägre löner och att kvinnor i stor utsträckning arbetar deltid medan beslutsfattare på olika nivåer i hela samhället fortfarande till övervägande del är män, är ett exempel på detta. Den bristfälliga utbyggnaden av barnomsorgen ett annat. Ur det gångna årets politiska debatt kan ett tredje exempel hämtas: Det måste löna sig att arbeta och det viktigaste politiska målet just nu är att sänka marginalskatten var en av de vanligaste politiska fraserna. Bakom frasen döljer sig uppfattningen att den som tjänar så mycket att den s. k. marginalskatten är ett problem skall ges lättnader för att kunna arbeta mera och tjäna mera. Den politiska debatten har alltså koncentrerats kring dem som redan har ett välavlönat arbete (vanligtvis män) i stället för kring alla dem som är arbetslösa och de ännu fler som arbetar deltid (vanligtvis kvinnor). Det återstår alltså lång väg att gå för att ge kvinnorna lika möjligheter som männen till arbete och egen försörjning. Det viktigaste är förstås att alla verkligen ges rätten till arbete - arbetslösheten måste bekämpas. Vpk lägger förslag som syftar till att skapa flera arbetstillfällen i andra motioner till detta . En annan viktig och grundläggande reform när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män är en förkortning av arbetstiden. Den reformen måste förstås kopplas till en ytterligare begränsning av övertiden och en minskning av deltidsarbetet för att få önskad effekt. Målet skall vara att alla ges rätten till egen försörjning, vilket i de flesta fall kräver arbete på heltid. Sex timmars arbetsdag för alla Det är angeläget att samhället tar ansvaret för och genom lagstiftning genomför en allmän arbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdag . En arbetstidsförkortning är en av förutsättningarna för att nå jämställdhet mellan kvinnor och män. Båda skulle genom denna reform få möjlighet till ekonomisk självständighet genom heltidsarbete som möjligheter gavs att ha barn, sköta hem och vara fackligt och politiskt aktiv. Också barnen skulle må bra av en allmän arbetstidsförkortning. Vistelsetiderna på daghem är för långa för många barn. Alla barn har glädje av att vara på daghem, men vistelsetider är inte bra (men inte ovanliga på orter där restiden är lång mellan bostad och arbete för många föräldrar). Sextimmarsdagen har också betydelse för den totala sysselsättningen. Sex timmars arbetsdag för alla ger förstås ett ökat antal arbetstillfällen. Det är inte minst viktigt när många arbetstillfällen hotar att försvinna genom rationaliseringar med hjälp av ny teknik - datorer och robotar. Rationaliseringar vilkas vinster f. ö. till del kan användas för att finansiera en allmän arbetstidsförkortning. En arbetstidsförkortning måste enligt vår mening ske lagstiftningsvägen. I debatten anförs framför allt från politiker att detta är en fråga för arbetsmarknadens parter. Det finns enligt vår mening flera skäl som talar mot detta. Historiskt sett kan vi konstatera att samtliga genomförda allmänna arbetstidsförkortningar, det må gälla förkortning av arbetsdagen eller längre semester, har genomförts efter beslut i . Ett annat skäl som talar för att lagstiftningsvägen är den riktiga är samordningen av en arbetstidsförkortning. Det kan knappast vara önskvärt att en arbetstidsförkortning genomförs i olika takt och inom olika avtalsområden. Det kan heller inte vara meningen att attraktiva grupper på arbetsmarknaden snabbast skall kunna få en förkortad arbetstid. Likaså ställer en arbetstidsförkortning krav på andra områden i samhället exempelvis utbildningen - vilket också talar för att en planmässig nedtrappning av arbetstiden är en fråga för samhället som helhet och för beslut i . En allmän arbetstidsförkortning måste också innebära en jämnare fördelning av den totala mängden utförda arbetstimmar i . innebär att deltids- och övertidsarbetet måste minskas. Redan nu kan åtgärder vidtas i den riktningen. Ungefär hälften av kvinnorna i arbetskraften arbetar deltid. Orsaken till att kvinnor väljer att arbeta deltid är flera. Det är fortfarande kvinnorna som har huvudansvaret för hem och barn. Förvärvsarbetande kvinnor är dubbelarbetande kvinnor. Många kvinnor ser därför deltidsarbete som enda möjligheten att kombinera eget förvärvsarbete, med alla dess positiva effekter av vuxenkontakter, ökat självförtroende och egen inkomst, med omvårdnad av barn och skötsel av hem. Reproduktionen är alltså fortfarande kvinnans privata problem. Det är hon som får vidta alla de arrangemang som gör det möjligt för henne att både arbeta och ha barn. Från jämställdhetssynpunkt är det många som förslår att också männen måste förmås att arbeta deltid i större utsträckning. Men det är ingen acceptabel lösning. Det skulle ytterligare urholka rätten till arbete och möjligheterna att kunna försörja sig på detta arbete. I stället måste en allmän arbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdag genomföras. Vid genomförandet av denna reform måste förstås också de som arbetar deltid erbjudas möjlighet att utöka sin arbetstid till . arbetar över en miljon människor i deltid. Förutom den stora nackdel det innebär att inte kunna försörja sig på sitt arbete, finns det andra nackdelar knutna till deltidsarbete. Deltidsarbete ger en svagare ställning på arbetsmarknaden, dels genom sämre sociala förmåner, dels genom att de deltidsarbetande har svårare att hävda sin rätt till personalutbildning, utvecklingsmöjligheter och befordran. Det finns två olika typer av deltidsarbete. Det är dels det deltidsarbete, som är en förkortning av heltidsarbete. Av skäl som deltidspension, barnomsorg m. m. väljer många att korta ned sin arbetstid till hälften, till 3/4 tid o. d. På dessa deltidstjänster finns oftast möjligheten att gå tillbaka till heltid om man så skulle önska. Det finns också en flora av skräddarsydda deltidstjänster, där de arbetssökande enbart erbjuds en kortare arbetstid än heltid. Möjligheten att gå över till heltid på dessa tjänster finns inte. Dessa tjänster är vanligast inom handeln och på delar av den offentliga sektorn - vid skolor, sjukhus m. m. och det är nästan enbart kvinnor som har denna typ av tjänster. Det är också här vi finner de flesta av de korta deltidsarbetena, som inte ger fulla sociala förmåner åt de arbetande. Här finns också den typ av arbeten som är så fysiskt tunga att de inte kan utövas på heltid, exempelvis vissa städarbeten. Den första typen av deltid begränsas genom att sextimmarsdagen för alla genomförs. För att begränsa den senare typen av deltid krävs också andra Deltidsarbetande måste få möjligheter att utöka sin arbetstid om de så önskar. Ett led i det arbetet är att ålägga arbetsköparen skyldighet att erbjuda deltidsanställda förlängd arbetstid innan nyanställningar vidtas. Dessutom måste arbetsinnehållet göra det möjligt att utföra ett arbete på heltid. Ett arbete får inte vara så tungt eller av arbetsmiljöskäl skadligt på annat sätt att man inte klarar heltid. Så länge sådana arbeten fortfarande finns, måste de kompenseras med heltidslön. Ett grundkrav är också att de sociala förmånerna gäller fullt ut på arbetsmarknaden. Som det är drabbas kvinnor på dessa arbeten dubbelt. Dels har de ofta att välja mellan eller inget arbete alls, dels får de inte ta del av de sociala förmåner som tillkommer alla andra arbetande. För att inte en allmän arbetstidsförkortning enbart skall få en illusorisk effekt, ur bl. a. jämställdhetssynpunkt, måst också övertiden begränsas kraftigt. I annat fall finns risken att kvinnan använder sin förkortade arbetsdag till arbete i hemmet medan mannen i stället ökar sitt övertidsuttag. visar statistiken att småbarnsfäder arbetar mera övertid än genomsnittet, vilket ger en fingervisning om att det inte enbart räcker med en arbetstidsförkortning för att få en jämnare fördelning av arbetet i hemmet mellan kvinnor och män. En stark begränsning av övertiden tvingar också företag och förvaltning till en bättre personalplanering och en realistisk dimensionering av arbetskraften, vilket troligen i sin tur kommer att ha positiva effekter på arbetslöshetssiffrorna. Tre av de fyra övertidsbegreppen bör utgå ur lagen - allmän övertid, extra övertid och övertid för förberedelse och avslutningsarbete. Övertid vid nödfallsarbete skall kunna få tillgripas, dock med . Med hänvisning till det anförda föreslås* 1. att hemställer hos regeringen om en tidsplan för generell nedtrappning av arbetstiden /dag med bibehållen lönestandard, så att sextimmarsdagen genomförs , 2. att uttalar att arbeten som är så fysiskt tunga eller skadliga för hälsan på annat sätt att de inte kan utföras på heltid skall kompenseras med heltidslön, 3. att hos regeringen begär förslag om ändring i arbetstidslagen så att a) 10 § om allmän övertid och extra övertid samt 9 § om övertid för förberedelse- och avslutningsarbete utgår, b) att övertid för nödfallsarbete - vid överhängande fara för skada på liv, hälsa eller egendom - får tillgripas, dock . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) *Se även motionerna 1981/82:294-295.