ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021562 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1562 och andre vice talmannen fördelning av hyreskostnad förorsakad av balkongrenovering Omfattande renoveringar och byggnadstekniska åtgärder har blivit allt vanligare i äldre bostadsfastigheter. Regeringen har efter beslut stimulerat till sådana åtgärder genom olika slag av långivning och statsbidrag. Bland byggnadstekniska åtgärder som är vanliga och i många fall direkt ålagda fastighetsägaren kan nämnas renovering av balkonger. Ofta rör det sig om mera omfattande och mycket kostnadskrävande renoveringar, som avser skador på bärande balkongbalkar och armering eller andra skador som har betydelse för balkongens hållfasthet och säkerhet. Allmänt torde sådan renovering hänföras till yttre underhåll. I många enskilda fall råder emellertid olika uppfattning om den är att hänföra till yttre eller inre underhåll. Enligt uppgift i ett yttrande års bostadsrättskommitté i ett enskilt fall, så är såväl kommittén som förhindrade att lämna någon förklaring som kan ha prejudicerande betydelse. I nämnda yttrande från bostadsrättskommittén i det enskilda fall som gällde bostadsrätt framhålls, att bostadsrättslagen inte gör någon gränsdragning mellan vad som skall räknas till inre resp. yttre underhåll. Däremot innehåller bostadsrättsföreningens stadgar i allmänhet en sådan gränsdragning. Även med sådana bestämmelser torde det dock vara svårt att avgöra vad som i det enskilda fallet är att hänföra till inre resp. yttre underhåll, och inte minst gäller detta balkonger. I samband med renoveringar av balkonger uppstår ofta delade meningar om hur kostnaden skall fördelas på hyresgästerna. Skall kostnaden bäras kollektivt och på så sätt drabba även dem som inte har tillgång till balkong eller skall endast den betala som efter renovering har denna tillgång? Obestridligen utgör balkong en tillgång för lägenhetsinnehavaren. Ur rättvisesynpunkt bör därför kostnaderna för renovering åvila den som utnyttjar en sådan tillgång och inte belasta den som inte har tillgång till balkong. I enskilda fall har lägenhetsinnehavare, som efter renovering inte fått tillgång till balkong, debiterats kostnader i storleksordningen . Det finns också exempel på att fastighetsägare så gott som helt tar bort balkongerna vid renovering för att slippa kostnaderna för att sätta dem i stånd. Detta medför en väsentlig sänkning av bostadsstandarden för många lägenhetsinnehavare som kanske har balkongen som en väsentlig kontaktyta Det finns också exempel på att fastighetsägare så gott som helt tar bort balkongerna vid renovering för att slippa kostnaderna för att sätta dem i stånd. Detta medför en väsentlig sänkning av bostadsstandarden för många lägenhetsinnehavare som kanske har balkongen som en väsentlig kontaktyta med den yttre miljön och som gärna velat betala för att ha den kvar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att i skrivelse till regeringen begär en skyndsam översyn av de i motionen påtalade problemen i akt och mening att skapa ett rättvisare förhållande mellan olika lägenhetsinnehavare.
mot · G5021563 · 1982-01-26 00:00:00 — Per m. fl. Verksamheten vid länsstyrelsernas försvarsenheter genomfördes en omorganisation av länsstyrelserna varvid deras arbetsfält inom totalförsvaret vidgades. Även försvarskommitté har framhållit länsstyrelsernas viktiga regionala uppgifter inom en ökande totalförsvarsram. föreligger också stora eftersläpningar i fråga om flera av de arbetsuppgifter som centrala myndigheter vill ha lösta. Orsakerna till eftersläpningarna kan i första hand hänföras till bristande resurser vid länsstyrelserna. Besparingarna inom statsförvaltningen har ofta drabbat länsstyrelsernas försvarsen heter särskilt hårt. De har f. n. ett resursläge som i genomsnitt ligger under avsedd nivå. Regionala variationer förekommer. Enstaka försvarsenheter har f. n. sina resurser reducerade med . Den regionala beredskapen har härigenom i oroväckande grad sänkts och blivit ojämn. Gjorda utredningar visar att en årlig tvåprocentig besparing vid länsstyrelsernas försvarsenheter under kommande planeringsperiod (1982/83-1986/ 87) till nöds skulle kunna mötas utan oacceptabla följder. Detta förutsätter dock bl. a. överföring av vissa uppgifter till främst de centrala myndigheterna och förändringar av vissa tillämpade rutiner m. m. för vissa uppgifters lösande. Vissa av dessa förändringar bedöms f. n. inte möjliga att genomföra på kort sikt inom ramen för befintliga resurser vid dessa myndigheter. Mot bakgrund av det anförda framstår det som praktiskt ogenomförbart att, som f. n. anges i budgetpropositionen, åstadkomma en besparing på 8,0 milj. kr. vid länsstyrelsernas försvarsenheter under /83. Det skulle innebära en besparing med under ett enda budgetår. Vi får därför hemställa att uttalar att besparingarna vid länsstyrelserna med högst skall drabba länsstyrelsernas försvarsenheter /83-1986/87. PER () () () () ()
mot · G5021566 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1566 m. fl. Handikappades rätt till självständigt boende Vpk:s syn på bostadspolitiken i vad gäller den låga takten i såväl bostadsbyggande som beträffande bostadsförnyelse, liksom frågan om de stigande boendekostnaderna, tas upp i en övergripande bostadspolitisk motion till årets riksdag. Det finns dock anledning att särskilt uppmärksamma de handikappades boende och kraven om att genom handikappanpassning och ytterligare satsning på forskning om formerna för detta boende lösa de nuvarande problemen. I SCB:s levnadsnivåundersökning Handikappad. Delaktig - jämlik? uppges att 95 000 rörelsehindrade bor minst en trappa upp utan hiss. Det är därför inte möjligt att längre acceptera att omoderna bostäders funktion från handikappsynpunkt förblir oförändrade. Åtgärder som endast i ringa mån betyder anpassning av boendet kan inte få betraktas som bostadsförnyelse. Här utgör frågan om hissinstallationer en väsentlig bit. Argumentet att en sådan åtgärd är kostsam måste ses mot bakgrund av vad som uppnås nämligen att en handikappad blir jämlik med andra i socialt avseende. från den synpunkten måste kostnadsargument avvisas. Det stora antalet människor som hålls kvar på institutioner av olika slag bara för att lämpliga bostäder med service saknas är ännu ett argument för ökade insatser på det område som rör de handikappades boende. Åtgärder för att komma till rätta med bristerna beträffande vårdresurser tar vpk också upp i annan motion. Det är dock tveklöst att de som är institutionsboende kunde flytta ut i eget boende genom ökade insatser för tillgänglighet i bostäderna och social service, ofta av relativt enkelt slag. En bra bostadsförnyelse och ett ökat bostadsbyggande betyder för de handikappades del att fler kan bo kvar i den egna bostaden. Det borde såväl av ekonomiska som för de handikappade angelägna sociala skäl vara angeläget att statliga myndigheter med ansvar för bostadsbyggande och planering gör ansträngningar att komma fram till vilka insatser som är nödvändiga och mest effektiva. Staten bör givetvis lämna stöd till byggande där olika boendeformer finns representerade - kategoriserat boende för dem som så önskar och behöver, eller blandad bebyggelse där dock service- och tillgänglighetsfrågorna särskilt uppmärksammas. Ett särskilt forskningsprogram för att belysa problemen och komma fram till lösningar bör upprättas av . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om utarbetande av ett bostadspolitiskt forskningsprogram, enligt vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen hemställer om en sådan prioritering av boendefrågorna för de handikappade att de stora institutionerna avskaffas till förmån för serviceboende och andra alternativa boendeformer, t. ex. grupp- och kollektivboende, 3. att hos regeringen begär att den aviserade PBL skall innehålla tillämpningsföreskrifter som garanterar en för alla tillgänglig inre och yttre miljö, 4. att hos regeringen hemställer om regler som omöjliggör undantag från handikappanpassning vid upprustning och ombyggnad av befintlig bebyggelse. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G5021567 · 1982-01-25 00:00:00 — Man kan säga att vi företräder en mera expansiv ekonomisk politik än regeringen. Men detta är ett något begränsat synsätt. Politik måste utformas utifrån en uppfattning om de sammanhang som finns i samhället och en därpå grundad uppfattning om hur de aktuella problemen uppkommit och kan övervinnas. De djupa problem som finns i vår samhällsekonomi och som återfinns i de flesta utvecklade kapitalistiska länder kan inte övervinnas enbart med en expansiv ekonomisk politik. Problemen, den kris som tenderar att bli allt djupare, är ett uttryck för att det kapitalistiska produktionssättet är historiskt utlevat. Arbetslöshet och inflation kan inte avskaffas förrän den kapitalistiska produktionsanarkin - detta att företagen utvecklas för sin egen lönsamhets skull och icke i samverkan för samhällets bästa - ersätts med en socialistisk Först denna skapar förutsättningar för att allas rätt till arbete och social trygghet skall bli verklighet. Denna insikt och strävan måste leda politiken i sin helhet och därmed den ekonomiska politiken även på kortare sikt. Förslagen måste ses som en del av en helhetsstrategi för att uppnå en maktförskjutning från storfinansen och andra kapitalistiska kretsar och till de arbetande, för att öka graden av planmässighet och överskådlighet, för att bereda vägen för ett jämlikt och socialt rättfärdigt samhälle. Regeringens politik står i rakt motsatt strategiska strävan: ökade sociala skillnader, ökad planlöshet genom att den kapitalistiska marknadens djungellagar skall härska mer oinskränkta och härigenom ge ökad makt för storfinans och överhet. Denna politik måste för landets framtid konsekvent bekämpas och övervinnas. Vår tids förhållanden kräver ett slut på profithungerns rovdrift på människor och natur och att en planmässig och förnuftig hushållning kommer i dess ställe. I denna hemställan återges icke yrkanden som finns i andra motioner. Med hänvisning till ovanstående föreslås* 1. att beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen och avslå vad som därom anförs i proposition 1981/82:100, 2. att beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordas i motionen och avslå vad som därom anförs i proposition 1981/82:100, 3. att beslutar godkänna vad som i motionen anförs om den kommunala ekonomin och avslå vad som därom anförs i proposition 1981/82:100, 4. att beslutar avslå de regeringsförslag till lagändringar i proposition 1981/82:100 som följer av ett fullföljande av regeringspolitiken om försämringar för kommunerna, 5. att beslutar godkänna vad som anförs i motionen om utarbetande och genomförande av ett program för 100 000 samhällsnyttiga arbeten , 6. att beslutar uttala att ett allmänt prisstopp bör införas och hos regeringen begära nödvändiga initiativ härför, 7. att beslutar godkänna vad som i motionen anförs om skärpt tillämpning av valutalagstiftningen och hos regeringen begära nödvändiga åtgärder i enlighet därmed, 8. att beslutar uttala att övergång bör ske till lågräntepolitik och hos regeringen hemställa om förslag i enlighet därmed. * Se även motionerna 1981/82:1568-1569. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G5021568 · 1982-01-25 00:00:00 — 1981/82 1568-1577 Motion 1981/82:1568 m. fl. Beskattningen av energi, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1567 föreslås att beslutar avslå regeringens förslag till ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 2. att beslutar avslå regeringens förslag till ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, 3. att beslutar att godkänna vad som i motion 1981/ 82:1567 anförs om en särskild arbetsgivaravgift, som skall vara progressiv och beräknas på förädlingsvärdet, för arbetsskapande insatser, 4. att beslutar godkänna vad som i motion 1981/82:1567 anförs om ett slopande av momsen på mat och hos regeringen begära nödvändiga åtgärder i enlighet därmed, 5. att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till skärpning av skatten på kommersiell reklam, 6. att beslutar att godkänna vad som i motion 1981/ 82:1567 anförs om omsättningskatt på börshandeln och hos regeringen begära nödvändiga åtgärder i enlighet därmed, 7. att beslutar att godkänna vad som i motion 1981/ 82:1567 anförs om upphävande av skattefond- och aktiefondsparandet och hos regeringen begära åtgärder i enlighet därmed, 8. att beslutar att godkänna vad som i motion 1981/ 82:1567 anförs om en engångsskatt på stora förmögenheter och hos regeringen begära förslag i enlighet därmed. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G5021569 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1569 m. fl. Tillskapande av nya arbetstillfällen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1567 föreslås att beslutar att till arbetsmarknadsutbildning anslå 1 . i enlighet med AMS och SÖ:s äskanden. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G5021571 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1571 Med hänvisning tili vad som anförts i motion 1981/82:1570 hemställs att beslutar att hemställa att regeringen med beaktande av vad som anförts i motionen återkommer med förslag om förstärkning av oljeersättningsfonden. () ()
mot · G5021572 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Förkortad kredittid i tullens centrala uppbördssystem Med utgångspunkt i de riktlinjer för den ekonomiska politiken som uppställts i motion 1981/82:2018 lägger vi här fram följande förslag till besparingsåtgärder inom handels- och industridepartementens verksamhetsområden. Besparingsåtgärderna är avsedda att träda i kraft . Revidering av tullens centrala uppbördssystem En avkortning av kredittiden vid tullens centrala uppbördssystem skulle minska de utestående fordringarna, stärka likviditeten och därmed minska räntekostnaderna. Med ledning av vad som diskuterats i regeringens budgetproposition föreslår vi därför att kredittiden minskas . Detta skulle innebära en engångsförstärkning för statskassan om 400 milj. kr. Ur besparingssynpunkt innebär det en utgiftsminskning om ca 35 milj. kr., motsvarande räntevinsten på de 400 milj. kr. Det finns möjligheter att bevilja avskrivningslån till investeringar i maskiner och inventarier i stödområdena 4-6. Enligt vår uppfattning bör bankerna ta ett större ansvar för finansieringen av lokaliseringsstödsprojekt. Statsmakten bör i största möjliga utsträckning i stället arbeta med olika former av kreditgarantier för att stödja särskilt utsatta projekt. Vi anser därför att - till att börja med - avskrivningslån till investeringar i maskiner och inventarier endast skall kunna beviljas i stödområdena 5 och 6. Denna åtgärd beräknas ge en besparing på 75 milj. kr. Vissa investeringar i statsföretagsgruppen Med utgångspunkt i de riktlinjer för statsföretagsgruppens verksamhet som uppställts i motion 1981/82:2018 bör betydande neddragningar kunna göras vad avser industripolitiska stödåtgärder och en planmässig avyttring av delar av statsföretagsgruppen. Försäljning av dotterbolag eller delar av dotterbolag inom statsföretagsgruppen tillför statskassan kapital. Dessutom kan dessa åtgärder medföra minskade kostnader för förlusttäckning eller andra strukturåtgärder i Även om de direkta intäkterna av en försäljning av ett mindre lönsamt företag är små, kan detta ändå innebära betydande besparingar i form av minskade utgifter. En börsintroduktion och utförsäljning av delar av statsföretag bör redan under kommande budgetår medföra betydande besparingar förutom likvider vid försäljningarna. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs* att hos regeringen begär förslag om förkortad kredittid vid tullens centrala uppbördssystem. () () PER () () () () . HÖGMARK (m) *Se även motion 1981/82:1573.
mot · G5021573 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1573 m. fl. Begränsning av avskrivningslån till investering i maskiner och inventarier, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1572 hemställs 1. att beslutar att avskrivningslån till makininvesteringar och inventarier fr. o. m. endast får beviljas i stödområdena 5 och 6, 2. att beslutar att till regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån ett reservationsanslag av . () PER () () () () () . HÖGMARK (m)
mot · G5021574 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1574 m. fl. Avskrivningsreglerna vid beskattning av fastigheter i Förutsättningarna för en omfattande företagsamhet och ett brett näringsliv är olika i skilda delar av landet. Regionalpolitikens uppgift måste vara att söka minska dessa olika förutsättningar så långt det är möjligt. De skillnader som beror på stora geografiska avstånd, koncentration av näringsliv och befolkning, klimat, bristande industriell tradition m. m. måste utjämnas. Om dessa nackdelar som vidlåder vissa regioner i , särskilt då Norrlandslänen, kompenseras på olika sätt, kan företag där få möjlighet att konkurrera på mer jämbördiga villkor med företagen i övriga delar av landet. Anläggningskostnaderna för byggnader m. m. är på grund av klimatet högre ju längre norrut man kommer. Generellt sett kan sägas att i Norrlandslänen är dessa kostnader högre än i övriga . Dessa klimatisk betingade högre anläggnings- och byggnadskostnader samt uppvärmningskostnader bör utjämnas genom fördelaktigare avskrivningsregler vid beskattning av fastigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna att avskrivningsreglerna vid beskattning av fastigheter i Norrlandslänen bör överses. PER () () *Se även motion 1981/82:1575.
mot · G5021575 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Sänkt socialförsäkringsavgift för företag i vissa delar av Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1574 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att socialförsäkringsavgiften för företag i vissa delar av Norrlandslänen bör sänkas. PER () ()
mot · G5021577 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1577 m. fl. Information om alkoholsjukdomar i vårdutbildningen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1981/82:1576 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att i vårdutbildningen bör ingå en grundlig information om alkoholsjukdomarnas primära och sekundära symptom. () () HANS NYHAGE (m) ()
mot · G5021579 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1579-1585 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1578 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att samköra olika dataregister för bekämpning av ekonomisk brottslighet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021580 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1580 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1578 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att det statliga stödet till företag kontrolleras långt hårdare än beträffande möjligheterna till ekonomisk brottslighet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att i varje sammanhang där statliga närings- eller kreditpolitiska åtgärder föreslås beaktar dess effekter på den ekonomiska brottsligheten, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att bankerna skall tvingas till långt bättre kontroll av kreditgivningen än vad som f. n. är fallet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att skärpa åtgärderna mot kapitalflykt ur landet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att införa kontroll av samhälleliga upphandlingar av entreprenader m. m. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021581 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1581 m. fl. En skärpt generalklausul mot skatteflykt m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1578 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att ändra lagstiftningen så att grå arbetskraft motverkas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att införa en skärpt generalklausul mot skatteflykt samt en parlamentarisk skatteflyktskommission, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att skärpa bestämmelserna när det gäller mantalsskrivning i annat land, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att ändra reglerna för leverans av mervärdeskatt, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att slopa reglerna för fiktiv moms vid handel med guld o. d. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021582 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Konkurskarantän, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1578 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att skärpa reglerna för konkurskarantän, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att införa en civilrättslig regel om s. k. Haftung, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att ändra reglerna inom familjerätten i avsikt att motverka det omfattande missbruket av äktenskapsförord-boskillnad i kombination, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att skärpa reglerna om registrering av aktiebolag och dess styrelse, 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att införa nya regler beträffande revisorsverksamheten, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att göra inskränkningar i rätten att bilda fåmansbolag, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att reglera s. k. ansvarsgenombrott samt en generell kriminalisering av bulvanskap, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att höja aktiekapitalet vid nyetableringar, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att ändra behandlingen vid kronofogdemyndigheterna så att dessa kan prioritera utredning och indrivning från de större gäldenärerna. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021583 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Kontrollen av statligt företagsstöd, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1578 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att införa etableringskontroll och vidgade krav om auktorisation. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021584 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1584 m. fl. Skärpta bestämmelser om förvärv av hyresfastighet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1578 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att skärpa lagen om förvärv av hyresfastighet, 2. att beslutar att anslaget enligt bil. 18 till proposition 1981/82:100 Kommundepartementet under punkt B 1 kronofogdemyndigheterna ökas med . utöver regeringens förslag, 3. att beslutar att anslaget enligt bil. 18 till proposition 1981/82:100 Kommundepartementet under punkt B 2 lokala skattemyndigheten ökas med . utöver regeringens förslag. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021586 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1586-1588 Motion 1981/82:1586 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1585 föreslås att enligt motion 1981/82:1585 hos regeringen hemställer om förslag till samhälleligt övertagande av den svenska krigsmaterielindustrin. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1981/82.
mot · G5021591 · 1982-01-02 00:00:00 — Motion 1981/82:1591 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1589 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 1981/82:1589 anförts om förbättrade arbetsformer vid handläggningen av arbetsskadeärenden. () () () () () () () 1* 1981/82. 3 sami Nr 1590-1593
mot · G5021592 · 1982-01-02 00:00:00 — Motion 1981/82:1592 m. fl. Villkor för statsbidrag till branschforskningsinstitut, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1589 hemställer 1. att enligt motion 1981/82:1589 hos regeringen begär utredning om regler för export av farliga maskiner och processer, 2. att enligt motion 1981/82:1589 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om villkor för statsbidrag till branschforskningsinstitut. () () HANS () () () () () () () () () () () () ()