mot · G502623 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. God vetskap om våra malm- och mineraltillgångar är en angelägenhet som rör hela folkhushållet. Vi menar att prospekteringsinsatserna bör utökas kraftigt. Alla möjligheter måste tillvaratas för att bredda malm- och mineralbasen inom svensk gruvhantering. Häri ingår också att öka utvinningen av legeringsmetaller och industrimineraler. Svensk industri är storförbrukare av de vanliga legeringsmetallema. De används vid framställning av framför allt specialstål, där vårt land har en förhållandevis stor produktion. Någon brytning av med legeringsmetaller förekommer inte, med undantag för . svarar för denna brytning vid Yxsjöberg, på gränsen mellan län och . För legeringsmetaller som molybden, kobolt, mangan, krom, nickel, titan och vanadin är vi helt beroende av import. I den mineralpolitiska utredningen nämns också industrimineral som zirkon, talk och kaolin. Talk och zirkon används bl. a. inom färgindustrin och den keramiska industrin. Kaolin förbrukas inom den keramiska industrin, gummiindustrin och pappersindustrin. Det finns med all sannolikhet stora utvecklingsmöjligheter för svensk gruvindustri inom bl. a. sulfidmalmsområdet, i fråga om med legeringsmetaller samt i vad gäller industrimineral. Metoden med för flera gruvor gemensamma anrikningsverk på sulfidmalmsområdet har visat sig effektiv. Därför bör stora ansträngningar göras för att öka malmbasen i områdena kring de befintliga anrikningsverken. Prospekteringsverksamheten spelar en utomordentligt viktig roll i arbetet att stärka och utveckla gruv- och mineralsektorn. Liksom mineralpolitiska utredningen anser vi att det är av stort intresse att kraftigt förstärka prospekteringsverksamheten. I fråga om prospekteringens geografiska inriktning måste man i första hand ge förtur åt områden där det är sannolikt att förekommer. bergslag innehåller sådana områden. Sedan många järnmalmsgruvor avvecklats är det bl. a. av samhällsekonomiska skäl nödvändigt att stödja gruvnäringen och öka sysselsättningen. Av stor betydelse för verksamheten i är med dess enhet i . har detta bolag disponerat av bolagets totala budget för undersökningar i mellersta och , med tonvikt på Bergslagen. Prospekteringsbolaget är uppbyggt kring en kår av högkompetenta geovetare, där vissa cetrala funktioner som data, flyg, analysering, inmutningar m. m. utförs med för enheterna gemensam utrustning och personal. De flesta är stationerade i . Där är även personal- och administrationsfunktionerna belägna. Resursenheten i Bergslagen fungerar med ett minimum av administration. behövs det klarhet beträffande prospekteringsbolagets fortsatta verksamhet, annars hotas hela prospekteringsbolaget av en kompetensutarmning. Denna kan bli förödande, och det kan ta att på nytt bygga upp verksamheten. Enheten i har arbetat upp goda underlag. Således föreligger ett basmaterial som kan värderas till ca 20 milj. kr. Mer än hälften av där förekommande indikationer återstår att följa upp. Specialutrustning och ändamålsenliga lokaler för provberedning och borrkärnhantering har anskaffats genom medverkan av kommun. i har medverkat till ett centralt borrkärnarkiv i kommun. Det arkivet är f. n. under upprustning och utrustning. Denna resurs kommer att bli av ringa värde för landet om statens eget prospekteringsbolag och mineralverksamheten i regionen försvinner. Vi anser det ytterst viktigt att Grängesbergsenheten av prospekteringsbolaget behålls och att dess verksamhet helst utvidgas. Den stora detaljkunskap om områdets geologi och som bolagets geovetare byggt upp är en viktig basresurs. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att statens prospekteringsarbete i intensifieras och att organisationen för ett sådant arbete förstärks, detta kan ske genom att trygga det fortsatta arbetet för , Grängesbergsenheten, samt genom att geologiska undersökning, SGU 2 - prospekteringsavdelningen, förlägger en filial till . () () ()