ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021797 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1797 m. fl. Under en följd av år har såväl berörda lokala och regionala högskolemyndigheter som UHÄ påpekat att högskoleregion har en oproportionerligt låg andel av anslaget för lokala och individuella linjer och enstaka kurser inom högskolan. UHÄ har under en följd av år lagt fram konkreta förslag till omfördelning mellan regionerna. Även regeringen anslöt sig till detta krav i föregående års budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 497) där det anförs: UHÄ har i sin anslagsframställning framhållit att har en i förhållande till sin befolkning oproportionerligt låg andel av förevarande anslag. Jag anser att en förstärkning för regionens del är befogad. Vidare föreslås i samma proposition att förstärkningen för bör ske genom en omfördelning från andra regioner. Även inför /83 har UHÄ i sin anslagsframställning föreslagit att man skall fortsätta på denna väg. Man skriver (s. 31 i den tryckta delen): UHÄ:s förslag till fördelning av anslaget mellan högskoleregionerna ger uttryck åt en strävan att fortsätta att utjämna skillnaderna mellan de olika högskoleregionerna. Detta sker i medvetande om att en fördelning helt proportionell mot befolkningsunderlaget inte är lämplig. Även med beaktande av vad som här anförts är emellertid skillnaden mellan exempelvis (. per invånare) och (. per invånare) enligt UHÄ:s bedömning omotiverat stor. I budgetpropositionen för /83 väljer dock regeringen att utan en kommentar avvika från denna linje och föreslår i stället en fördelning av anslaget som innebär att relativa läge ytterligare försämras. Nedanstående tabell talar för sig själv: Anslag för lokala och individuella linjer och enstaka kurser per invånare, kr. Per invånare, kr. per invånare, kr. 1 Enligt budgetpropositionen 1982 De skäl som framförts till förmån för en omfördelning av anslaget för lokala och individuella linjer och enstaka kurser mellan högskoleregionerna är övertygande. 1. att hos regeringen begär att en plan läggs fram i nästa års budgetproposition för hur andel av anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser skall ökas genom en omfördelning av resurser från övriga högskoleregioner, 2. att under anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser för /83 beslutar att anslagsposten avseende skall räknas upp med 1 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag och att övriga regioners anslagsposter minskas med sammantaget motsvarande belopp. () ()
mot · G5021798 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1798 m. fl. Inrättande i av en gymnasielinje i musik Verksamhet med gymnasielinje i musik pågår på ett flertal orter i landet. Den geografiska fördelningen har i det här sammanhanget ännu inte beaktats. Sålunda finns inte någon gymnasielinje i musik i . Behov föreligger av en snar utökning av den gymnasiala musikundervisningen. De gymnasieskolor i som har musiklinjer har mycket stora upptagningsområden. Musikundervisningen är klart underdimensionerad med hänsyn till behov. Ofta kan mera än hälften av inträdessökande inte beredas elevplats. Det föreligger därför starka skäl för ett nytt gymnasieområde. Den s. k. Fyrkanten i , som omfattar kommunerna , är befolkningsmässigt den största regionen norr om . Detta, liksom geografiska och övriga lämplighetsskäl, talar för att bör komma i fråga vid utökningen av antalet gymnasielinjer i musik. I denna Norrbottensregion föreligger enighet om att en gymnasielinje i musik bör förläggas till . Tillgång till lämpliga lokaler finns. Med sina kommunikationsmöjligheter ligger lämpligt till med förbindelser inte bara med malmfälten utan också med östra delarna av . Alltsedan 1974 har ett flertal framställningar gjorts om inrättande av gymnasielinje i musik i . Bodens kommun planerar igångsättning av nybyggnation av gymnasieskola. Det är därför av stor betydelse att beslut om musiklinje fattas för att integrera musiklinjens lokalbehov i den nya gymnasieskolan. När det gäller nordiskt samarbete på musikutövningens område intar redan nu i fråga om samverkan på en särställning. Genom en musiklinje skulle det förhållandet ytterligare accentueras. Den kommunala i har nämligen ett omfattande utbyte med såväl Nordfinland som . Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar uttala sig för att en gymnasielinje i musik inrättas i . () () () ()
mot · G5021799 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1799 Hans Nyhage m. fl. Undervisningen i svenska för invandrare Den lagbundna undervisningen i svenska för invandrare får innevarande budgetår omfatta högst och den övriga undervisningen sammanlagt 525 000, vilket innebär samma ramar som /81. En rapport från ger vid handen att undervisningen /81 inte nått upp till budgeterat timtal utan minskat med 29 000 resp. . För /83 föreslår statsrådet en mindre minskning och beräknar medel för den lagbundna och för den övriga svenskundervisningen. minskade invandringen enligt preliminära beräkningar med nära 7 000 personer i förhållande . Med tanke på den nya utlänningslagens krav på uppehållstillstånd före inresa, vilket trädde i kraft , torde tendensen hålla i sig. Detta minskar naturligtvis efterfrågan på svenskundervisning. Vad beträffar förhållandet mellan lagbunden och övrig undervisning kan noteras att någon arbetskraftsinvandring inte förekommer och att invandrare utan kunskaper i svenska i dagens arbetsmarknadssituation har små chanser att få en anställning och därmed rätt till lagbunden undervisning. Majoriteten invandrare är därför hänvisade till övrig undervisning, i den mån de inte får svenskundervisning inom ramen för arbetsmarknadsutbildning. Under dessa förhållanden anser vi dels att de föreslagna timtalen är för högt beräknade, dels att fördelningen mellan lagbunden och övrig undervisning är orealistisk, även om det fortfarande finns gamla invandrare med rätt till lagbunden undervisning. Vi föreslår att för lagbunden undervisning beräknas till en genomsnittlig timkostnad av . - en minskning med 1,5 milj. kr. på anslaget F 6, samt att för övrig undervisning beräknas till en genomsnittlig timkostnad av . - en minskning med 7 milj. kr. på samma anslag. Principiellt anser vi det felaktigt att beräkna en högre timkostnad för den lagbundna undervisningen än för övrig undervisning men följer med hänsyn till studieförbundens planering statsrådets förslag i våra beräkningar av timkostnaden. Genom samarbete med större företag, som påtar sig viss del av administrationen, har studieförbunden snarare lägre kostnader för lagbunden undervisning än för övrig. Lärarna är desamma och avlönas efter samma löneavtal. Det bör därför ges regeringen till känna att ersättningen till och för övrig svenskundervisning bör beräknas enligt enahanda regler och utgöra samma summa . Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att uttalar att studieförbunden bör erhålla samma ersättning för lagbunden som för övrig svenskundervisning, 2. att till Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. för /83 anvisar ett förslagsanslag av . HANS NYHAGE (m) G. () i () () () PER STENMARCK (m) ()
mot · G5021800 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1800 Hans Nyhage m. fl. Skolornas hemspråksundervisning har den bedrivits på många punkter kritiserats - av lärare, elever och myndigheter. Bristerna hänger delvis samman med den otillräckliga tillgången på kvalificerade hemspråkslärare, svårigheten att få fram lämpliga läromedel och svårigheten att organisera undervisningen så att eleverna inte tvingas försaka lektioner i andra ämnen. Den stundom inflammerade diskussionen om basspråkets betydelse för inlärningen av ett andraspråk, svenska, kan ha bidragit till en viss osäkerhet hos skolledningarna om hur undervisningen bäst skall organiseras. Hemspråksundervisningen är kostnadskrävande då den mestadels bedrivs i mycket små grupper - anslaget är nu 400 milj. kr. Kravet att ett språk skall vara det dagliga samtalsspråket i hemmet för att eleven skall ha rätt till hemspråksundervisning upprätthålls inte alltid, medan för andra elever hemspråksstödet är helt otillräckligt för att ge dem en god start i den svenska skolan. Föredragande statsrådet medger i budgetpropositionen en större frihet för kommunerna att ordna undervisningen efter de lokala behoven. Pedagogisk och språklig expertis är dock överens om att barn behöver hemspråksstödet , och vi förordar att resurserna i högre grad styrs till förskola och lågstadium. Detta bör ges regeringen till känna. Mellan läsåren 1970/71 och 1977/78 har undervisningsvolymen för hemspråksundervisning och stödundervisning i svenska sexdubblats, om man räknar i lärarveckotimmar. som gått sedan hemspråksreformen trädde i kraft har undervisningsvolymen för hemspråksundervisningen i ökat med . har emellertid elevunderlaget, dvs. antalet elever i med annat hemspråk än svenska, ökat endast i ringa grad. Man har i invandrartäta kommuner alltmer övergått till s. k. hemspråksklasser. Dessa klasser har dubbelfinansierats genom att kommunerna fått såväl basresurs och förstärkningsresurs som det särskilda bidraget för hemspråksundervisning. Statsrådet anser att man bör förtydliga bestämmelserna så att detta inte kan förekomma längre. Hon räknar med en besparing 1983/84 på 73 milj. kr. Enligt vår mening bör detta förtydligande göras , så att berörda skolstyrelser /83 kan inrätta sig därefter. Vi menar dock att av de sparade 73 miljonerna bör en viss del återläggas för att mildra de problem som kan uppkomma i särskilt utsatta skolor. Vi räknar därför endast med en besparing av 40 milj. kr. Med stöd av vad som anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att reglerna för rätt till hemspråksundervisningen bör tillämpas striktare, 2. att uttalar att resurser för hemspråksstöd bör sättas in , företrädesvis i förskolan och på lågstadiet, 3. att beslutar att anslaget under D 11. Bidrag till driften av grundskolor m. m. genom ändring av hemspråksklassernas finansiering minskas med 40 milj. kr. HANS NYHAGE (m) () () () GÖRA ALLMÉR (m) () () () () () () (m) () () PER STENMARCK (m) G. () ()
mot · G5021803 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1803 Hans Nyhage m. fl. När beslutade om ett nytt bidragssystem för statsbidrag till studiecirklar, fattades beslut om en sänkning av statsbidraget. Det ansågs vara nödvändigt att besparingar gjordes även på detta område med hänsyn till den samhällsekonomiska situationen. Enligt det nya statsbidragssystemet utgår schablonbidrag med 80 resp. . för varje studietimme. För det högre bidraget har satts ett tak, vilket innebär att det utgår för högst 6 . Inkomna rapporter rörande cirkelverksamheten under pågående budgetår tyder på att denna kommer att minska med i jämförelse med den beräknade volymen. Detta motsvarar ett statsbidrag om ca 30,5 milj. kr. Detta tar föredragande statsråd till intäkt för att föreslå en nedskärning av antalet studietimmar med högre schablonbidrag. Även om vi anser att det hade varit rimligt att låta åtminstone ett helt verksamhetsår ligga till grund för en bedömning av verksamhetens omfattning under det kommande budgetåret, så accepterar vi att den föreslagna nedskärningen kommer till stånd. Föredraganden föreslår att av de beräknade besparingarna genom den angivna nedskärningen skall . få utgå till studieförbunden i form av högre statsbidrag till studiecirklar. Vi anser oss av statsfinansiella skäl vara tvingade säga nej till detta förslag. Enligt vår mening är det angeläget att varje möjlighet att åstadkomma besparingar i samhällets kostnader tas till vara. När det tydligen förhåller sig så, att anvisade medel enligt av fastställda regler ej kommer till användning för sitt ändamål, bör detta leda till en begränsning av anslaget. Vi yrkar således avslag på förslaget om en höjning av schablonbidragen till 87 resp. . Föredraganden föreslår vidare att tilläggsbidraget för samhällsinriktad verksamhet skall höjas . Eftersom kostnaden härför rimligen bör vara inräknad i det angivna förslaget om ett högre statsbidrag till studiecirklar, innebär vårt ställningstagande ovan att vi också yrkar avslag på denna höjning. Föredraganden föreslår att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /83 används till att delvis finansiera anslaget Bidrag till folkbildning. Vi yrkar att ytterligare . (22 300 000 + 6 744 000) av ifrågavarande medel används på detta sätt. Vi föreslår i annat sammanhang dels att anslaget F 9. Bidrag till viss central kursverksamhet minskas med , dels att anslaget G 5. Vuxenstudiestöd minskas med . Båda dessa anslag finansieras helt genom medel från vuxenutbildningsavgiften. Med anledning av det anförda hemställs 1. att beslutar att avslå regeringens förslag om en höjning av schablonbidragen med 7 resp. . 2. att beslutar att avslå regeringens förslag om en höjning av tilläggsbidraget med . för samhällsinriktad verksamhet, 3. att beslutar att godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /83 används till att delvis finansiera anslaget Bidrag till folkbildning, 4. att beslutar att till Bidrag till folkbildning för /83 anvisa ett förslagsanslag av . HANS NYHAGE (m) G. () i () () () PER STENMARCK (m) ()
mot · G5021804 · 1982-01-26 00:00:00 — Hans Nyhage m. fl. Bidraget till viss central kursverksamhet I budgetproposition 1981/82:100, bil. 12, föreslås under anslaget F9. Bidrag till viss central kursverksamhet att anvisar ett anslag om . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften. De organisationer som omfattas av anslaget är löntagarorganisationerna samt , och hantverks- och industriorganisationer. Regeringens förslag innebär att anslaget skall utgå i oförändrad omfattning i jämförelse med innevarande budgetår. Enligt vår mening kräver emellertid den ekonomiska verklighet som råder att man måste åstadkomma besparingar även på det här området. De berörda organisationerna bör rimligen själva kunna svara för en något större andel av kostnaderna för en verksamhet som de finner vara angelägen. Vi anser att denna andel bör motsvara av det av regeringen föreslagna anslaget. Vi förordar därför att detta minskas med . och att således anvisar . Den besparing på . som vårt förslag innebär bör användas vid anslaget F 5. Bidrag till folkbildning till att delvis finansiera detta anslag. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs 1. att godkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /83 används för att finansiera anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet, 2. att till Bidrag till viss central kursverksamhet anvisar ett anslag av . HANS NYHAGE (m) G. () i () (mj () PER STENMARCK (m) ()
mot · G5021805 · 1982-01-26 00:00:00 — Hans Nyhage m. fl. Den merkostnad som utöver bidragen till folkbildning och folkhögskolor utgår för studieförbundens och folkhögskolornas utbildning av kontakttolkar uppgick /81 till . För motsvarande utbildning anslogs 1981/82 , men detta anslag kommer sannolikt inte att tas i anspråk fullt ut. För /83 föreslår föredragande statsråd , vilket sägs innebära samma faktiska nivå som /81. har lagt om utbildningen, och det innebär minskat antal platser men större resurser till materialproduktion och pedagogiskt utvecklingsarbete samt handledarutbildning. Den innefattar även en introduktionskurs. Man kan hysa den förhoppningen att förändringen innebär en kvalitetshöjning av utbildningen, trots att fortfarande inga antagningsprov e. d. tillämpas. En utredning som SÖ, invandrarverket, kommerskollegium och UHÄ lät göra 1979 gav vid handen att det å ena sidan föreligger ett stort behov av kvalificerade tolkar, som inte kan täckas, å andra sidan att det råder överskott på kontakttolkar. En rapport som SÖ publicerade 1980 bekräftar detta: flertalet av de 2 200 tolkar som ingick i en enkätundersökning hade mycket svårt att få tolkuppdrag och försörjde sig med annat förvärvsarbete. En tiondel av tolkarna hade utfört två tredjedelar av alla tolkuppdrag. Godkännandeprov för tolkar anordnas av kommerskollegium. genomgick 5 000 personer kontakttolkutbildning vid studieförbund och folkhögskolor, och verksamheten har kostat mellan 5 och 8 milj. kr. Ändå fanns det endast ca 500 tolkar som godkänts av kommerskollegium. (De fåtaliga tolkar som har akademisk utbildning godkänns till .) Det är tacknämligt att nu låter utreda hur tolkutbildningen skall utformas . För att effektivt hjälpa invandrarna att anpassa sig i vårt land krävs en professionell yrkeskår av godkända tolkar. Hur de udda språkgruppernas behov skall kunna mötas måste särskilt analyseras. Med det relativt stora anslag som statsrådet föreslår riskerar man att överskottet på tolkar ökar. Det är i dagens arbetsmarknadssituation viktigare att satsa på vidareutbildning av de redan utbildade tolkar som vill inrikta sig på kommerskollegiets prov. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att ytterligare minska anslaget till kontakttolkutbildning med 2 milj. kr. och /83 anslå , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att vidareutbildning av redan verksamma men icke godkända tolkar bör prioriteras. () () HANS NYHAGE (m) () () () () () () () () (m) () G. () PER STENMARCK (m) ()
mot · G5021806 · 1982-01-26 00:00:00 — Hans Nyhage m. fl. Utbildningen för arbete med social omsorg I budgetproposition 1981/82:100, bil. 12, föreslår föredraganden vid . Utbildning till vårdyrken att en allmän utbildningslinje, social omsorgslinje, inrättas . föreslås att den i och anordnade socialpedagogiska linjen avskaffas. Den föreslagna omsorgslinjen skall ha tre inriktningar, nämligen mot resp. äldre- och handikappomsorg, omsorger om psykiskt utvecklingsstörda samt socialpedagogiskt behandlingsarbete. Den skall omfatta 80-100 poäng och förbereda för arbete och social omsorg om individer oavsett ålder. Förslaget om en social omsorgslinje är grundat på en rapport, som utarbetats, av en arbetsgrupp utsedd av UHÄ. Rapporten har remissbehandlats, och den övervägande delen av remissinstanserna stöder inrättandet av linjen. Svaren är emellertid ingalunda entydiga. Inte minst när det gäller längden av utbildningen och uppdelningen av den i tre inriktningar har åsikterna gått isär. Synpunkter om en kvalitetssänkning i jämförelse med den utbildning som sker vid socialpedagoglinjen har framförts. Föredraganden framhåller att utbildningens innehåll kan komma att påverkas av regeringens och ställningstagande med anledning av omsorgskommitténs betänkande Omsorg om vissa handikappade (SOU 1981:26). Han anser emellertid att en anpassning till utbildningsinnehållet bör kunna göras inom ramen för den kommande utbildningsplanen. Enligt vår mening är det naturligt att först bestämma hur den framtida vården skall vara utformad, innan man tar ställning till innehåll, omfattning och inriktning av den utbildning som skall förbereda för arbete i denna vård. Det kan också finnas anledning att ytterligare få belysta de kvalitetsmässiga konsekvenserna av en utbildning, som är kortare än den utbildning som ges vid socialpedagoglinjen. Vissa viktiga utbildningsområden synes ej vara täckta genom förslaget till omsorgslinje. Skäl finns således för en förnyad prövning av socialpedagoglinjens ställning, när beslut fattats om den framtida vården. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs 1. att beslutar att avslå förslaget om att en allmän utbildningslinje, social omsorgslinje, inrättas , 2. att beslutar att avslå förslaget om att socialpedagoglinjen i och avvecklas, 3. att hos regeringen begär en översyn av socialpedagoglinjens ställning sedan beslut om den framtida vården fattats, 4. att hos regeringen begär nytt förslag om utformningen av utbildningen för arbete med social omsorg och service. HANS NYHAGE (m) G. () i () () PER STENMARCK (m) ()
mot · G5021807 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1807 Hans Nyhage m. fl. Kravet på särskilda resurser för genomförande av förändringar inom gymnasieskolan I proposition 1981/82:100, bil. 12, föreslår föredragande statsråd under anslaget D 18 Bidrag till driften av gymnasieskolor, underrubrik Skolledarfrågor att bidrag i form av en särskild genomföranderesurs under /82 om 10 milj. kr. Motivet för resursen är enligt föredragande statsråd de krav på ökade skolledarinsatser som ställs med anledning av beslut om förändringar av gymnasieskolans utformning m. m. Det anförs också i propositionen att förändringarna kan i vidd och djup i och för sig långtifrån jämföras med dem i . Så blir t. ex. den rörliga resursen efter beslut betydligt mindre än vad som föreslagits. Någon särskild handledarresurs blir därmed inte aktuell. Vidare bör enligt min mening de nya timplanerna för de tre- och fyraåriga linjerna genom sin större samordning och enklare konstruktion t. o. m. kunna förenkla bl. a. tjänstefördelning och schemaläggning. Vi delar föredragande statsråds uppfattning i detta avseende. Vi finner med hänsyn till det anförda att det arbete som följer av beslut om förändringar av gymnasieskolans utformning m. m. måste anses inrymmas i skolledningens ordinarie arbetsuppgifter. Det är enligt vår mening inte i nuvarande ekonomiska läge försvarligt att anvisa medel till den särskilda genomföranderesursen. Vi yrkar därför avslag på detta förslag. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att avslå förslaget om en särskild genomföranderesurs på 10 milj. kr. HANS NYHAGE (m) G. () i () () () PER STENMARCK (m) ()
mot · G5021808 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1808 Hans Nyhage m. fl. Särskilt statsbidrag till enskilda skolor I budgetproposition 1981/82:100, bil. 12, föreslår föredraganden vid D 11. Bidrag till driften av grundskolor m. m. att vissa skall kunna få ett särskilt statsbidrag för att täcka sina beräknade underskott. För ändamålet anslås . att ställas till SÖ:s disposition för fördelning i mån av behov. Då även andra enskilda skolor kan råka i samma situation som de berörda Waldorfskolorna, anser vi att även sådana skolor skall kunna erhålla samma möjligheter. Vi föreslår därför att andra enskilda skolor skall kunna erhålla särskilt statsbidrag enligt de för Waldorfskolorna gällande grunderna. Detta bör kunna ske inom det föreslagna anslagets ram. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs att beslutar att även andra skolor än skall kunna erhålla särskilt statsbidrag i enlighet med vad som anges i motionen. HANS NYHAGE (m) G. () i () () () PER STENMARCK (m) ()
mot · G502181 · 1982-01-12 00:00:00 — Motion 1981/82:181 m. fl. Den nu gällande upphandlingskungörelsen fastställdes av 1973. Av kungörelsen framgår bl. a. att myndighet skall utnyttja förefintliga konkurrensmöjligheter och i övrigt iaktta affärsmässighet samt behandla anbud och anbudsgivare objektivt. I kungörelsen understryks vidare att någon begränsning till enbart svenska företag inte får ske om en upphandlande myndighet bedömer att bättre villkor skulle kunna uppnås genom upphandling från utlandet. Enligt vår uppfattning bör den offentliga upphandlingen inte enbart ta hänsyn till strikt affärsmässiga grunder utan också till vad som totalt sett är mest förmånligt för samhället och medborgarna. De farhågor som uttalade vid behandlingen av en likalydande motion bedömer vi som mindre välgrundade. a. att varje enskild myndighet inte kan förväntas besitta den sakkunskap och överblick som krävs för att kunna värdera en upphandlings mera övergripande konsekvenser på t. ex. det regionalpolitiska planet. Enligt vår uppfattning innehar myndigheterna den erfarenhet och det kunnande som krävs för att kunna göra den mera allsidiga bedömningen vid offentlig upphandling som föreslås i motionen. Det är angeläget att samhällsekonomiska och sociala faktorer vägs in i upphandlingskungörelsen. , landstingskommunal eller statlig upphandling bör på detta sätt ingå som ett viktigt led i en solidarisk regionalpolitik. Detta skulle skapa ökade förutsättningar för sysselsättning i regioner som har svårigheter att upprätthålla sysselsättningen. Kraven på en förändring av upphandlingskungörelsen har framförts från flera håll. läns har t. ex. i sitt sysselsättningspolitiska program framfört nödvändigheten av en ökad andel av svenska produkter vid offentliga inköp och förordat en förändring av upphandlingskungörelsen. För att kunna göra andra än strikt affärsmässiga bedömningar vid offentlig upphandling krävs en ändring av nu gällande upphandlingskungörelse. Frågan bör därför bli föremål för lämplig utredning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär utredning om översyn av upphandlingskungörelsen. () ()