ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502619 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. I många svenska kommuner spelar ett eller ett par stora företag en avgörande roll för den lokala arbetsmarknaden och för det lokala samhällslivet över huvud taget. När ett sådant dominerande företag expanderar ställs kommunen inför stora uppgifter såsom stadsplanering, bostadsbyggande, anläggning av gator och vägar, vattenförsörjning, avloppsrening och byggande av barnstugor och skolor. Utan ett tidigt samarbete mellan företaget och kommunen kan bristande beredskap från kommunens sida leda till svårigheter för företaget och onödigt stora kostnader för kommunen. På samma sätt ställer inskränkningar vid företaget de kommunala organen inför nya svårigheter. Sysselsättningsproblem, minskade skatteintäkter och outhyrda bostäder leder till ekonomiska svårigheter, som kan minskas med en tidig beredskap syftande bl. a. till att få andra arbetsgivare att etablera sig inom kommunen. Detta samband mellan näringslivet och kommunerna har alltid funnits. I takt med utbyggnaden av välfärdssamhället ökade det kommunala ansvarstagandet för människornas välfärd, och sambandet har blivit så starkt att någon form av mer kontinuerlig insyn från kommunernas sida i företagens planering framstår som alltmer angelägen. Ett sätt att lösa detta samarbets- och insynsbehov är att ge kommunerna lagstadgad rätt att utse ledamot och suppleant i företag vars verksamhet är av stor betydelse för den kommunala planeringen och beredskapen inför förändringar av olika slag. En sådan rätt till insyn i styrelserna kan konstrueras i allt väsentligt enligt samma regler som gällt för statens rätt att utse ledamöter i vissa aktiebolags och stiftelsers styrelser. Kommunerna bör själva ha rätt att besluta om i vilken utsträckning de önskar utnyttja en sådan insynsmöjlighet. Lagen bör alltså utformas som en rättighet för kommunerna att utse ledamot i dessa styrelser. Dock bör rättigheten kopplas till att en lägsta gräns sätts för hur många anställda företaget sysselsätter inom kommunen. Den gränsen bör inte sättas för högt. I många kommuner spelar redan företag med 300-400 anställda en så viktig roll att insyn kan vara motiverad. I andra kommuner kan det vara naturligt att kommunala styrelseledamöter utses endast i väsentligt större företag. Även om det finns förebilder från den statliga nivån till en lag om styrelserepresentation i företagen bör ett förslag föregås av särskild utredning. Till de frågor som behöver utredas särskilt hör hur styrelserepresentation och insyn skall av för de kommuner vars 1 1981/82. dominerande företag är verksamt i flera kommuner och vars styrelse kan ha sitt säte i en helt annan del av landet. En möjlighet för kommunerna att förbättra sin planering och sin beredskap inför företagskriser och nedläggningar framstår som mycket angelägen. En utredning av dessa frågor bör därför bedrivas skyndsamt så att ett förslag kan presenteras i under nästa . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående en skyndsam utredning och förslag till en lag om representation i företags styrelse. () () () HANS () () () () () () BO () () () () ()
mot · G502620 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:620 Överföring av verksamhet från finansbolag till banker Den fortsatta datoriseringen av bankerna ger möjlighet att rationalisera bort närmare 10 000 anställda . Det är framför allt deltidsarbetande kvinnor som därvid löper risk att förlora sina arbeten då de saknar kvalificerad utbildning och sysslar med enklare rutinuppgifter, vilka är lättast att ersätta med datorer. En överföring av kreditinstitutens verksamheter, såsom kreditkort och leasing, bör därför ske inom bankerna i stället för som i bankerna närstående företag där de icke är underställda bankinspektionens reglering. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lösning av sysselsättningen för den utsatta gruppen kvinnor i bankerna.
mot · G502621 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:621 m. fl. Statligt stöd för drift av Guttusjögruvan i har aviserat att man, sannolikt med awecklingsstart fr. o. m. , avser att lägga ner gruvdriften vid Vassbogruvan i , enär brytvärdig malm då är helt slut. har meningen varit att brytning i Guttusjögruvan i närheten skulle ersätta Vassbogruvan och malmen föras till anrikningsverket i . Malmen i Guttusjö anses emellertid nu så fattig att brytning icke betraktas som företagsekonomiskt lönsam. Prospektering sker f. n. också i Foskrosområdet inom samma kommun, men detta arbete är ännu otillräckligt för avgörande bedömning om en lönsam brytning. Enligt vår mening vore det lämpligt att staten bidrog till uppehållande av driften vid Guttusjögruvan under liknande avtal som träffades med för driften vid Stekenjåkk. För en isolerad bygd som är det en katastrofal åderlåtning av arbetstillfällen om gruvdriften helt försvinner. representerar också ett betydande värde och bör bevaras intakt så länge som prospektering pågår inom området. att begär hos regeringen att en snabb undersökning vidtas för bedömning av angelägenheten och formen av ett statligt stöd, enligt vad som anförts ovan, för drift av Guttusjögruvan i , kommun. () () () () BO () ()
mot · G502622 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Medel till utvecklingsfonden i Utvecklingsfonden i tilldelades för /79 genom riksdagsbeslut ett reservationsanslag om 7,5 milj. kr. 1978/ 79:126). Basunderlaget för såväl propositionen som riksdagsbeslutet var en utredning av generaldirektören rörande vissa investeringar inom (rapport ). I propositionen framhöll departementschefen att han delade utredningsmannens uppfattning att särskilda medel för att stärka näringslivets resurser i Borlänge-Ludvikaområdet borde utgå. Enligt riksdagsbeslutet blev utvecklingsfonden i det organ genom vilket medlen slussades till länet. För /80 utgick icke, trots flera framställningar, medel till sagda verksamhet. Däremot har för /81 anvisats 15 milj. kr. som medelstillskott till utvecklingsbolag inom de nämnda kommunerna (regleringsbrev ). Sammanlagt har således till denna dag statliga medel till länet för näringslivsfrämjande åtgärder av denna typ slussats (8,5 + 15 milj. kr. =) 22,5 milj. kr. bildades ett antal liknande regionala bolag i , och , samt . Samtliga de bolag som där bildats har fått statliga medel i storleksordningen 2540 milj. kr. Trots att penningvärdet är ett helt annat än vad det var 1979, har den statliga medelsramen för verksamheten i således ännu inte kommit upp i ursprungligen planerade 30 milj. ; 7,5 milj. kr. räknat i nominellt värde återstår. har som bekant sysselsättningssituationen kontinuerligt förvärrats i hela och inte minst i och kommuner orsakat av i första hand svårigheter. har i sitt program produkter som företaget står i begrepp att marknadsföra, produkter vilkas tillverkning bedöms kunna ha goda sysselsättningseffekter. Den knappa medelsramen ger å den andra sidan synnerligen begränsat utrymme för satsningar utöver redan beslutade projekt. Det synes rimligt att i samarbete med () ges likvärdiga resurser som andra liknande regionala investmentbolag i andra län. En vidgning av verksamhet att omfatta hela länet har tidigare diskuterats och kommer att ytterligare penetreras inom . Vidare torde kunna förutsättas att företagsekonomiska bedömningar ligger bakom det för denna typ av företag genomsnittliga startkapital på 30-40 milj. kr. som beslutat i övriga fall. Regeringen har aviserat en proposition, som kommer att innehålla förslag om olika åtgärder ägnade att förbättra de mindre företagens villkor. Enligt vår uppfattning bör ett fortsatt stöd till den verksamhet som bedrivs av och ligga väl i linje med sådana strävanden. Med hänvisning till vad här anförts hemställs att som sin mening - i anledning av vad som förutsattes i riksdagsbeslut i anslutning till proposition 1978/79:126 - uttalar att vid fördelning av medel speciell hänsyn skall tas till utvecklingsfonden i för förstärkning av de regionala utvecklingsbolagens verksamhet inom området. () BO () () ()
mot · G502627 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till av statens energiverk har beslutat att en central myndighet med uppgift inom det energipolitiska området, i fortsättningen benämnd statens energiverk, skall inrättas . I proposition 1981/82:100 bil. 17 framgår att regeringen avser att lokalisera det nya verket till för att utlokalisera verket från . Vi anser detta vara ett felaktigt förfarande och allt förnuft talar för att statens energiverk redan från starten lokaliseras utanför . Inte minst bör hänsyn tas till tidigare gjorda uttalanden angående ny lokalisering av statlig verksamhet. Vi har tidigare i motioner och interpellationer framfört våra argument varför vi anser att kommun är den mest lämpade lokaliseringsorten för statlig lokalisering. kommun uppfyller alla de krav som kan ställas på en lokaliseringsort. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar uttala sig för att statens energiverk lokaliseras till kommun. () ()
mot · G502629 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Enligt riktlinjerna för den nya energipolitiken skall en kraftig satsning göras på alternativa energikällor. Med den restriktivitet som är nödvändig när det gäller vattenkraftsutbyggnaden, och mot bakgrund av beslut om avveckling av kärnkraften innebär detta att helt nya energikällor måste utnyttjas för att också klara en återhållsam oljeförbrukning. Förutom kol, torv och energiskog har därför sol- och vindkraft blivit i hög grad aktuella. Som ett led i användningen av vindkraft har beslutats att ett vindkraftverk skall sättas upp i Maglarp i . Detta vindkraftverk kommer givetvis att vara av största betydelse för den framtida bedömningen av det realistiska i att utnyttja våra kuster för elproduktion genom användning av vindkraft. Sådant utnyttjande kan icke ske utan en påtaglig miljöpåverkan och med nuvarande kostnader för byggnade av de pelarna blir den totala effektivutvinningen av största betydelse. Det är alltså i hög grad angeläget att vi får möjlighet att pröva funktionen och verkningsgraden av vårt första vindkraftverk. Kraftverket har byggts på och i Maglarp är det mesta färdigt för verkets uppresande. Projektet är emellertid redan nu försenat och det är omöjligt att säga när verket kan tänkas komma i drift. Orsaken är att transporten från till Maglarp inte är löst. befintliga vägar kan inte klara transporten, och enda sättet att förflytta verket torde var sjövägen med specialbyggd pråm. Även om man kan transportera verket till hamn återstår sedan problem med den vidare förflyttningen till Maglarp. Enligt gjorda undersökningar kommer en landsvägstransport att medföra kraftig åverkan på befintliga vägar. Vem som skall stå för uppkomna skador är inte klargjort. Risken tycks nu vara överhängande för att verket aldrig kommer på plats. Frånsett de förluster som åsamkas bl. a. innebär ett eventuellt skrotande av verket att vårt svenska samhälle går miste om ytterst värdefulla erfarenheter av möjligheten att använda vindkraft i vårt land. Vi finner det därför angeläget att det nu färdiga verket kommer i funktion och anser att transportfrågorna måste lösas. a. bör undersökas om möjlighet finns för ingenjörstrupperna att med sitt kunnande och sin materiel bistå vid transporten. Viktigt är emellertid att samhället tar sitt ansvar för att projektet verkligen genomförs. bör därför åläggas att försöka lösa frågan så att minsta möjliga försening undviks. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder för att säkra att vindkraftverket i Maglarp kommer på plats så att värdefulla erfarenheter om vindkraft som alternativ energikälla kan göras. () PER STENMARCK (m)
mot · G502632 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Statligt stöd till ScanrafFs katalytiska kracker OK har fattat beslut om att bygga en katalytisk kracker vid i , en investering i storleksordningen 1 100 milj. kr. Det innebär att krackern är ett av de största industriprojekt som planeras i . Enligt kan mer än två tredjedelar av beställningarna placeras inom landet. Vi har tidigare bl. a. i motion 1980/81:1410 visat att en katalytisk kracker har stor betydelse av både ekonomiska och försörjningsmässiga skäl. Den svenska oljeberedskapen kan stärkas genom en katalytisk kracker som vidareförädlar tunga eldningsoljor till de från försörjningssynpunkt mera känsliga lätta oljeprodukterna. Förädlingsvärdet har i denna process beräknats till 330 milj. kr. , vilket innebär motsvarande positiva effekter på handelsbalansen. Krackern kommer också att få stor regional- och sysselsättningspolitisk betydelse för framför allt och dels genom anläggningsarbeten som kommer att sysselsätta ca 400 personer , dels genom den direkta sysselsättningsökningen på ca 100 personer vid . Situationen på arbetsmarknaden i och är oroande. I har den senaste femårsperioden sysselsättningen inom industrin minskat med ca 500 personer. Enbart lades varsel om nedläggning eller uppsägning som berörde drygt 150 anställda. Ett 100-tal arbetstillfällen är i riskzonen . Motsvarande utveckling har , där beslutet om nedläggning av Hunneboverken är det senaste i raden av krisbeslutet som drabbat kommunen. Totalt har Lysekilsregionen en arbetslöshet som ligger klart över riksnivån. Sammanfattningsvis kan vi alltså konstatera att OK:s investering i en katalytisk kracker vid i är av utomordentligt stor betydelse för en rad samhällssektorer. Det bör därför vara självklart att staten på alla sätt ger sitt stöd åt OK:s investeringsplaner. Regeringen bör kunna finna de lämpliga formerna härför. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd åt OK:s investering i en katalytisk kracker vid i . () ()
mot · G502635 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:635 Förbud mot organisationsklausuler i fackliga avtal Lagen om förenings- och förhandlingsrätt ersattes genom riksdagsbeslut av lagen om medbestämmande. I 7-9 §§ i denna lag regleras den positiva föreningsrätten, dvs. rätten att tillhöra en fackliga organisation, att unyttja medlemskapet och att verka för organisationen. Rätten att stå utanför en organisation, dvs. den negativa föreningsrätten, är däremot inte skyddad i lagen. Arbetssökande har exempelvis inte lagligt skydd mot en arbetsgivare som vägrar att anställa dem därför att de är oorganiserade eller fel organiserade. Överenskommelse kan träffas i kollektivavtal som syftar till att arbetsgivare skall ge den avtalsslutande organisationens medlemmar företräde till arbete (s. k. organisationsklausul). Organisationsklausulernas främsta syfte är att hindra arbetsgivare från att gå förbi fackföreningsmedlemmar och att välja arbetskraft som är oorganiserad. Arbetsgivaren förbinder sig i avtalet att avvisa arbetssökande som inte tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen. Utan tvivel medför detta ett starkt tryck på en enskild sökande att övergå till eller söka sig till den arbetstagarorganisation som är gynnad genom organisationsklausulen. redovisade 1975 i sitt betänkande att det är en minoritet av arbetstagare på arbetsmarknaden, som omfattas av kollektivavtal med organisationsklausul. Oavsett hur få människor som drabbas av organisationsklausuler är det av principiellt intresse att markera varje enskild individs valfrihet att avgöra vilken facklig organisation denne vill tillhöra eller om hon/han vill avstå från medlemskap. Detta tillhör de grundläggande rättigheterna. Denna rättighet urholkas genom organisationsklausulen, som faktiskt utgör påtryckning på människor att tillhöra ett v i s s t fack för att inte deras sysselsättningsmöjligheter skall begränsas. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att organisationsklausuler i fackliga avtal ej bör förekomma då de i praktiken inskränker föreningsfriheten och individens fri- och rättigheter.
mot · G502636 · 1982-01-20 00:00:00 — 1981/82 636-643 Information till invandrare om svensk arbetsmarknadslagstiftning Bland våra invandrare är det tämligen vanligt att en familjemedlen, vanligtvis fadern, har ett arbete i vilket hela familjen deltar, t. ex. städarbete. Städuppdraget kan ske på beting, entreprenad eller genom ett anställningsförhållande. Uppdraget kan ge en avsevärd lön/inkomst till den som står som arbetstagare och därmed också hög sjukpenning och sociala förmåner. För familjen i övrigt, hustrun och de äldre, även om de arbetar tillsammans med eller i stället för den anställde, ger det här arbetet inga sociala förmåner eller trygghet vid sjukdom. Det är inte heller ovanligt att små barn regelbundet även , om arbetet skall göras då, följer sina föräldrar och arbetar, också de. Detta strider i princip mot svensk lag om förbud mot barnarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att i information till invandrarna om svenskt arbetsliv, arbetsmarknad och lagstiftning särskilt uppmärksammas de problem som ovan beskrivits. 1 1981/82. 3 sami Nr 636-643
mot · G502637 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Sysselsättningen är den viktigaste samhällsfrågan i . spenderas miljardbelopp inom ramen för näringspolitiken, regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken i syfte att skapa sysselsättning för människor i olika delar av landet. Det är mot den bakgrunden väsentligt att det finns ett aktuellt och heltäckande sakunderlag om hur sysselsättningen förändras för kommuner och grupper av människor. F. n. finns ingen aktuell statistik som visar sysselsättningsutvecklingen på kommunnivå. Det enda heltäckande material som tas fram av den typen är folk- och bostadsräkningen . Den senaste genomfördes och har ännu ej publicerats i sin helhet. Materialet kommer fram och är således då 1,. Innan nästa folkräkning genomförs kommer de sysselsättningssiffor som finns för kommunerna att vara . Det måste anses vara helt otillfredsställande att sysselsättningspolitiken skall behöva bygga på ett så inaktuellt sakunderlag. Dessutom bör framhållas att folkräkningarna är synnerligen kostnadskrävande att genomföra. En sysselsättningsstatistik som bygger på uppgifter från administrativa register bör kunna få betydligt bättre aktualitet till väsentligt lägre kostnader. Varje arbetsgivare är skyldig att betala skatt för sina anställda och lämna inkomstuppgift på de anställda en gång . Dessa uppgifter som alltså redan nu samlas in bör kunna läggas till grund för en bättre sysselsättningsstatistik. Försök har gjorts och de visar att man med ganska enkla anpassningar av de rutiner som företagen nu har, bör kunna få fram en tillfredsställande sysselsättningsstatistik med hög aktualitet. Utredningsarbeten har genomförts tidigare och pågår också . Det har emellertid visat sig vara svårt att få resultat av detta utredningsarbete. En av orsakerna har sannolikt varit att företagen har varit obenägna att göra de förändringar i sina rutiner för redovisning av uppgifter till skattesystemet som erfordras. Med tanke på vikten av att få ett bra sakunderlag för sysselsättningspolitiken och med tanke på de brister som finns i sysselsättningsstatistiken är det angeläget att arbetet med att få fram en bättre sysselsättningsstatistik påskyndas. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen angående behovet av en bättre sysselsättningsstatistik. AXEL () ()
mot · G502638 · 1982-01-21 00:00:00 — Statligt stöd till turismen i södra och Primära rekreationsområden finns i olika delar av landet. Liksom flera andra primära rekreationsområden i södra och utgör och läns skärgårdsområde ett glesbygdsområde som under upplevt en kraftig befolkningsminskning och fått en sned åldersstruktur. Servicen i området har försämrats i flera avseenden. Detta gäller postbefordran, skola, dagligvaruhandel osv. Till följd av restriktionen inom den fysiska riksplaneringen får området inte exploateras av miljöstörande industri. De lösningar man har att söka för att få nya arbetstillfällen i området är ofta av mycket småskalig natur. Turismen torde vara den näring som har bäst förutsättningar att utvecklas i området och bidra till den bofasta befolkningens sysselsättning och försörjning. Problemet är dock att något samhälleligt stöd inte kan utgå för detta. Även på finns problem att kunna genomföra de investeringar som erfordras för att få en sådan mottagningsapparat som krävs för att kunna ta emot de växande turistströmmarna. Genom den utformning som det regionalpolitiska stödet till turistnäringen har är det svårt att genomföra de investeringar som behövs för att tillgodose turismens krav på service men också områdets krav på sysselsättning inom de primära rekreationsområden som ligger utanför stödområde. För att skapa förutsättningar för en ökad turism i , både för landets egna invånare och för att kunna ta emot fler utländska besökare, erfordras en kraftig upprustning inte minst av övernattningsmöjligheterna men också av serviceanläggningar av allmän karaktär. För att detta skall bli möjligt måste landets attraktiva rekreationsområden - vilka mestadels är områden med sysselsättningsproblem - få tillgång till regionalpolitisk stöd. En översyn bör ske av gällande regler för regionalpolitisk stöd, så att behövliga satsningar också kan genomföras i södra och . Det är vår uppfattning att en sådan ändring av reglerna inte behöver medföra någon utökad medelstilldelning under anslagen för regionalpolitisk stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att reglerna för regionalpolitisk! stöd till turistnäringen ändras så att stöd även ges till turismen i södra och .
mot · G502641 · 1982-01-21 00:00:00 — och av lagen om jämställdhet i arbetslivet trädde den nya lagen om jämställdhet i arbetslivet i kraft. Lagen innebär en markering av vikten av att jämställdhet åstadkommes i arbetslivet och är en hjälp i strävan efter jämställdhet över huvud taget. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors villkor på arbetsmarknaden är ännu mycket stora. Det kan klart utläsas ur tillgänglig statistik över sysselsättning, utbildningsval, arbetsuppgifter och löneuppgifter. En jämställdhetslag kan inte i sig åstadkomma jämställdhet. Jämställdhetsarbetet kan heller inte ses som en isolerad fråga. Det berör samhällslivets alla områden och många olika vägar måste prövas för att åstadkomma bättre jämställdhet. Genom jämställdhetslagen sätts jämställdheten i arbetslivet i fokus, men verkligheten ändras inte på grund av att nya lagar tillkommer. Däremot kan lagar om de är rätt utformade vara en god hjälp. Vi kan ännu inte se effekterna av jämställdhetslagen och av jämställdhetsombudsmannens arbete eftersom endast förflutit sedan ikraftträdandet. Verksamheten har i första hand gått ut på att sprida information om lagen, att medverka i strävandena att främja jämställdheten och att lämna enskilda personer stöd i diskrimineringstvister när de inte biträds av sina fackliga organisationer eller är oorganiserade. Det är viktigt att en uppföljning och utvärdering sker av jämställdhetslagen för att utröna om lagen är rätt utformad och om den är ett tillräckligt gott instrument att bryta könsrollstänkandet i förvärvslivet. erfarenhet bör kunna vara utgångspunkt för en utvärdering och eventuell förbättring av lagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en utvärdering av lagen om jämställdhet i arbetslivet. () ()