ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5022213 · 1982-03-18 00:00:00 — m. fl. Säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1981/82:102) Ett trovärdigt svenskt försvar är av yttersta vikt för upprätthållande av våra säkerhetspolitiska mål. Den uttunning av försvarets fredsorganisation i västra som skett har varit ekonomiskt nödvändig men får ändå inte lämnas utanför vid beslut om fortsatt nedskärning. Detta synes också ha varit utgångspunkten för ÖB:s ställningstagande i hans fredsorganisationsplan . Detta ställningstagande vidhåller ÖB även efter förnyad utredning med anledning av försvarskommitténs fredsorganisations utskotts PM (FK/FRO), dock med alternativ för nedskärning. De av regeringen i proposition 1981/82:102 föreslagna åtgärderna innebär bl. a. att officershögskolan flyttas till och inordnas i en för marinen gemensam officershögskola och att fackutbildningen för läkare samordnas med motsvarande utbildning vid armén och flygvapnet. Övriga delar av marinens sjukvårdsskola flyttas till . Det framgår också att beredskapsnivån på reduceras med . Detta förslag har alltså till följd en fortsatt uttunning av försvaret i västra . Det önskade målet för förslagens effekter är att besparingar uppnås. De genom inskränkningen i vunna besparingarna kommer att reduceras av ökade kostnader vid flyttningen av skolorna till . Omfattningen av dessa ökade kostnader har ej utretts och har därför ej kunnat redovisas. Det måste vara ett krav att fredsorganisationens förändring genomförs på ett sådant sätt att man uppnår erforderliga besparingar. Vi måste dock också ställa krav på att beredskap och utbildningseffektivitet bibehålls. Som enda motiv för flyttningen av officershögskolan till har anförts att försvarsverksamheten i kan hållas på en något högre nivå. Detta kan ej vara tillräckligt för att motivera en flyttning. När det gäller sjukvårdsskolan kommer den negativa effekten att bli mycket stor i vad gäller utbildningen. De fördelar som samarbetet med universitetskliniken innebär finns ej i . Den aktuella personalen i kommer sannolikt ej att medfölja vid en flyttning. I övrigt kommer förändringen av försvarets sjukvårdsutbildning att bli nödvändig till följd av utredningens om sjukvårdstjänsten i krig (USIK) betänkande. förändringar och beslut om omfattning och lokalisering av försvarets medicinalfackskola kan komma att påverka omfattning och lokalisering av marinens sjukvårdsutbildning. Beslut om flyttning av marinens sjukvårdsskola bör av dessa skäl anstå. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att med avslag på propositionen i denna del beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om marinens sjukvårdsskola, 2. att med avslag på propositionen beslutar att marinens officershögskola också i fortsättningen skall vara belägen i . () () () () ()
mot · G5022214 · 1982-03-18 00:00:00 — Motion 1981/82:2214 m. fl. Statens provningsanstalts organisation, m. m. 1981/82:121) kommunisterna har varit motståndare till den strävan som från den borgerliga regeringens sida alltmer gjort sig gällande nämligen att förvandla samhälleliga organ till serviceinstitutioner för privata affärsintressen. har en rad verksamheter, ägnade att stärka skyddet för medborgarna i deras egenskap av konsumenter eller löntagare, urholkats och alltmer förvandlats till serviceverksamheter, som mot avgifter kunnat utnyttjas av tunga kommersiella intressen. Utvecklingen beträffande statens provningsanstalt är ett av exemplen härpå. Enligt vår mening är verksamheten vid statens provningsanstalt av väsentlig betydelse ur en rad synvinklar - säkerhet, arbetsmiljöförhållanden, intresset att kunna få en opartisk prövning av skilda tekniska faciliteter. Detta är ett viktigt allmänt och medborgerligt intresse, ett intresse som undergrävs om man snävar in resurser eller övergår till avgiftsfinansierad serviceverksamhet. Mot denna bakgrund kan vi inte godta föreliggande proposition. Vi ställer oss i stället bakom de förslag till åtgärder vilka framförts av de vid anstalten anställda och deras fackliga organisationer. 1. att avslår proposition 1981/82:121, 2. att uttalar att verksamheten vid statens provningsanstalt bör organiseras med ledning av de förslag vilka framlagts av personalen och dess fackliga organisationer. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5022222 · 1982-03-23 00:00:00 — m. fl. Forskning m. m. 1981/82:106) I proposition 81/82:106 om forskning m. m. redovisar föredragande statsrådet ett förslag till organisation och finansiering av viss forskning inom primärvården och . Den hittillsvarande försöksverksamheten har varit förlagd till , och . Inom högskoleregion har 3 fältstationer för forskning och utvecklingsarbete inom framför allt socialt arbete byggts upp . Av de forskningsprojekt som startats bygger dock flera på ett nära samarbete med både och primärvårdens organ. I pågår t. ex. en analys av samspelet mellan och primärvården i anslutning till att man skall flytta in i en ny gemensam vårdcentral. Totalt är 10 projekt påbörjade eller planerade vid de tre fältstationerna i , och (stadsdelen ). Av propositionen framgår att föredragande statsrådet är informerad om det arbete som pågår med anknytning till i . Det är angeläget att även det forsknings- och utvecklingsarbete som pågår i ges goda möjligheter att utvecklas. Viktigt är då att man redan från början kan delta i den centrala samverkansgruppens arbete. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att den centrala samverkansgruppen för FoU-verksamhet inom primärvård och socialtjänst utökas med en representant för . () () I 1981/82. Nr 2222 - 2225
mot · G5022233 · 1982-03-23 00:00:00 — m. fl. Forskning m. m. 1981/82:106) I proposition 1981/82:106 föreslår regeringen att en forskarstuderande som uppfyller kraven på såväl allmän som särskild behörighet för forskarutbildning skall bedömas av institution och handledare innan den definitiva antagningen ansetts ha skett. Departementschefen framhåller som skäl (s. 129): Enligt min mening är det olyckligt både ur den enskildes och samhällets synpunkt om personer utan reella förutsättningar för att fullfölja utbildningen antas till forskarutbildning. Ett studiemisslyckande efter lång och dyrbar utbildning kan vara en tragedi för den som drabbas. Med detta som utgångspunkt diskuteras kort i propositionen risken för maktmissbruk. Departementschefen säger därvidlag: 1 forskarutbildningens natur ligger dock att det knappast går att undvika att lärares/handledares personliga omdömen om de studerande kan komma att få stor betydelse. Risken för maktmissbruk bedöms som ringa. Enligt vår uppfattning är detta barockt, som om studiemisslyckanden skulle vara önskvärda eller sakna negativa verkningar för individen i andra utbildningar. Ingen har dock kommit på att detta undviks genom att ge lärarna en absolut makt över vilka som skall tillåtas börja studierna. I stället försöker man att se till att antagningskriterierna blir sådana att de som antas har utsikter att klara sina uppgifter. I den mån för allmän resp. särskild behörighet är så meningslösa som departementschefen och faktiskt ochså UHÄ tycks anse borde dessa bestämmelser ändras så att de blir meningsfulla. Principiellt verkar det stötande att en tjänstekategori forskarhandledare skall tilldelas en så helt avgörande makt. Förslaget står, enligt vår mening, i strid med det viktigaste i samhällsutvecklingen när det gäller såväl anställningstrygghet som medbestämmande och rättssäkerhet. I själva verket skulle förslaget leda till att akademiska topptjänster i fortsättningen rekryteras efter principer som helt bestämdes av skråets egna värderingar. Till detta kommer problemen att rekrytera forskarstuderande från de högskoleenheter som saknar resurser för egna forskarutbildning. a. beroende av det statsfinansiella läget kommer knappast resurser att avdelas till dessa enheter för forskarutbildning . Studerande som fått sin grundläggande utbildning vid dessa enheter skulle få svårt att ta sig till forskarutbildning vid institutioner där utbildningen är eftertraktad. Med starka skäl kan man misstänka att en rekryte ring till forskarutbildning efter tankebanor som skisserats i propositionen allvarligt kommer att skada de enheter som saknar forskarutbildning. Förslaget till nya regler och tillämpningsbestämmelser för antagning till forskarutbildning bör därför avslås av . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att avslår proposition 1981/82:106 i vad avser förändringarna av reglerna för antagning till forskarutbildning liksom förändringar av tillämpningen av dessa bestämmelser.
mot · G5022235 · 1982-03-23 00:00:00 — 1981/82 2235-2241 Förslag till lag om medverkan vid polisiär övervakning, m. m. 1981/82:14) I proposition 1981/82:114 föreslår regeringen att tjänstemän vid kustbevakning får rätt att utöva polisiära befogenheter innefattande i första hand tvångsmedel av olika slag. Som en följd av principbeslut angående polisutredning pågår inom 1981 års polisberedning utarbetande av förslag till en ny polislag och en förändrad polisorganisation med ett ökat parlamentariskt inflytande på alla beslutsnivåer. I den nya polislagen kommer polisens befogenheter att ägnas särskild uppmärksamhet bl. a. med hänsyn till nya regeringsformen. Det kan därför inte vara rimligt att såsom föreslås i propositionen nu fatta beslut om rätt att utöva vissa polisiära befogenheter för personal som inte är polisutbildad. och arbetsuppgifter har varit föremål för utredningar . Det har dock inte redovisats tillräckligt behov av sådan skyndsamhet beträffande lagstiftning avseende tvångsanvändning inom , att ej skulle kunna avvakta den nya polislagstiftning, på vilken man avser att hänga upp nya befogenheter. Ett alternativ vore att under viss verksamhet erhöll s. k. ordningsvaktsförordnande. Genom ett sådant förfarande skulle önskat befogenhetssystem i princip erhållas men de parlamentariska polisstyrelserna skulle bibehålla sitt ansvar för polisverksamheten inom resp. ansvarsområde. Enligt vår uppfattning bör inte ta ställning till de förslag som redovisats i propositionen beträffande medverkan vid polisiär övervakning, före det att polisberedningen slutfört sitt arbete och förslag till ny polislag utarbetats. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1981/82:114 med förslag till lag om medverkan vid polisiär övervakning, m. m. () () 1 1981/82. 3 sami Nr 2235-2241
mot · G5022236 · 1982-03-23 00:00:00 — Motion 1981/82:2236 Ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. 1981/82:120) I proposition 1981 /82:120 föreslås bl. a. att anta ett förslag till lag om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa. Lagförslaget avser bl. a. tullbeloppen för champinjoner och fruktsafter. Genomförandet av de särskilda tullförmånerna beträffande dessa varor vid import från EG eller EFTA skall enligt propositionen (s. 23) ske med stöd av bemyndiganden som har lämnats enligt 4 § tullförordningen (1973:979). Det nu anförda ger vid handen att avsikten är att skall besluta en lag och att regeringen skall besluta en förordning med föreskrifter om undantag från lagen med stöd av bemyndigande, som har lämnats före ikraftträdandet av nu gällande regeringsform. 1 ett av tullagsutredare avgivet betänkande, Grundlag och tullag (Ds H 1981:5), har gjorts gällande att den nämnda författningstekniken inte är förenlig med regeringsformen. Betänkandet omnämns inte i propositionen och har ännu inte remissbehandlats. Den av tullagsutredaren väckta frågan är emellertid av sådan vikt att den bör uppmärksammas under behandling av förevarande proposition. Då den berör tolkningen av regeringsformen synes mening böra inhämtas. Vad beträffar propositionens lagförslag bör avfattningen av tulltaxans 15 kap. uppmärksammas. Den i propositionen gjorda kantmarkeringen (s. 7 och 8) visar att ändring nu föreslås i fråga om tulltaxenummer 15.07, medan övriga delar av kapitlet ej skulle ändras. Sålunda skulle tullsatsen för tulltaxenummer 15.13 f. n. vara och i den nya lagen fastställas till samma belopp. I det nyssnämnda betänkandet har tullagsutredaren uppgivit att inte har beslutat nämnda tullsats. Enligt vad utredaren har anfört i ett avsnitt kallat En tullagsutredares svanesång skulle nämligen ha beslutat att införsel enligt tulltaxenummer 15.13 skulle vara fri från tull. Något beslut om ändring skulle därefter inte ha fattat, och tullagsutredaren har i betänkandet nämnt möjligheten att regeringen har förvanskat beslut av (betänkandet s. 165). Då propositionen ej berör något av tullagsutredarens allvarliga kritik, synes det nödvändigt att vid behandlingen av tulltaxan 15 kap. uppmärksammar vad som anförts i nämnda avsnitt av betänkandet. Med anledning av det anförda hemställs. att avslår proposition 1981/82:120.
mot · G5022238 · 1982-03-23 00:00:00 — Återvinning av dryckesförpackningar av aluminium (prop. 1981/ 82:131) I proposition 1981/82:131 föreslås ett pantsystem för att öka återvinningen av dryckesförpackningar av aluminium. Syftet är att återvinningen skall uppgå till . Ett särskilt pantbolag föreslås bli bildat. Den nuvarande förpackningsavgiften i fråga om dryckesförpackningar för malt- och läskedrycker föreslås slopad. Ett villkorslån på 50 milj. kr. föreslås ställas till pantbolagets förfogande. Vi har i vår partimotion till 1981/riksdag om miljövården upprepat de krav vi tidigare framfört på en successiv övergång till användning av enbart returförpackningar för malt- och läskedrycker. Vi har pekat på de stora energi-, miljö- och resursvinster som kan nås vid en sådan övergång. Vi har krävt att ett forsknings- och utvecklingsarbete skall sättas igång för att förbättra såväl emballage- som hanteringsförfarandet samt att regeringen skall utreda möjligheterna av en sådan successiv övergång till användning av endast returförpackningar som vi förordat. har tidigare instämt i våra förslag, vilket också givits regeringen till känna. Regeringen framför i propositionen liknande synpunkter. Regeringen understryker framför allt det nuvarande returglassystemets betydelse. Vi delar regeringens uppfattning att det är angeläget att det finns tillgång till ett returglassystem på den svenska dryckesförpackningsmarknaden också på lång sikt. Det är värdefullt att regeringen lämnat ett utredningsuppdrag med sikte på förslag till hur övergång till ett nytt returglassystem kan påskyndas. Genom att de olika borgerliga regeringarna gett klartecken för uppförandet av den stora anläggning för produktion av aluminiumburkar som PLM nu har i gäller det att på bästa möjliga sätt söka återvinna så stor mängd som möjligt av burkarna. Vi delar regeringens uppfattning att ett pantsystem bör prövas. Vi anser att den målsättning om en återvinning på som regeringen förordar är ett minimikrav. Kan inte den målsättningen genom pantsystemet uppnås till 1985 bör andra åtgärder övervägas. Vi kan också biträda regeringens förslag om att ett särskilt pantbolag bildas av det berörda näringslivet. Vi instämmer också i förslaget om att förpackningsavgiften för öl och läskedrycker kan slopas. Vi delar däremot inte regeringens uppfattning att staten genom ett villkorslån skall gå in med 50 milj. kr. för att stödja det tilltänkta pantbolaget. Insamlingen av den mängd aluminiumburkar som erfordras för att det uppställda målet skall nås är en fråga för det berörda näringslivet. Därför bör staten inte gå in med någon form av ekonomiskt stöd inte heller i form av lån. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att anta propositionens förslag till lag om återvinning av dryckesförpackningar av aluminium, 2. att beslutar att anta propositionens förslag till lag om ändring i lagen om avgift på vissa dryckesförpackningar, 3. att beslutar att avslå förslaget att till lån till ett pantbolag på statsbudgeten /83 under X huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 50 milj. kr. () MAJ () () () () () () () () () ()
mot · G5022239 · 1982-03-23 00:00:00 — mot alkohol-och narkotikamissbruket (prop. 1981/82:143) I proposition 1981/82:143 tar föredragande statsrådet bl. a. upp behovet av tidigare vårdinsatser mot alkohol- och narkotikamissbruket. Ett ganska kortfattat resonemang ger vid handen att tyngdpunkten i dessa insatser skall läggas på utvärdering av de försök som pågår med verksamhet vid särskilda alkoholpolikliniker, och i propositionen begärs . för att bekosta konferenser för personal inom öppenvården, där man skall kunna diskutera aktuella erfarenheter av tidig hjälp. Som målsättning vad gäller tidig hjälp synes det mig att den verksamhet som kan bedrivas vid särskilda polikliniker för människor med alkoholproblem visserligen är synnerligen värdefull, men det kan ifrågasättas om den förtjänar epitetet tidig. Visserligen är ingripanden av denna natur tidiga jämfört med det traditionella svenska sättet att behandla missbruk, men jag hävdar att även det är sent. I den nya socialtjänstlag som trädde i kraft fastslås ansvar för att motverka och förebygga missbruk, arbeta uppsökande och sprida kunskap om skadeverkningar och om de hjälpmöjligheter som finns. skall också stödja den enskilde missbrukaren och se till att han får den hjälp och det stöd som behövs för att han skall komma från missbruket. Det är enligt min uppfattning på denna nivå som verkligt tidiga insatser kan göras. I samarbete med familjen, arbetsplatsen och med egna resurser och med det stöd av sjukvården som kan behövas bör missbruket kunna brytas innan den sociala utslagningen och fysisk sjukdom är ett faktum. Erfarenheterna av sådan typ av tidig vård är mycket begränsade i vårt land. Försöksverksamhet och insatser inom ansvarsområde borde ha betonats på ett klarare sätt och riktlinjer för sådan verksamhet ha angetts. Jag vill också ifrågasätta om ett effektivt sätt att verka för tidiga vårdinsatser är att samla personalgrupper till diskussion. Först måste naturligtvis försöksverksamheterna som på många håll befinner sig i ett tidigt skede seriöst utvärderas med vetenskaplig metodik, publiceras, eventuellt med stöd av forskningsanslag, och under och efter ett sådant utvärderingsarbete är naturligtvis viss konferensverksamhet till glädje och stöd för berörd personal. Jag anser emellertid att . kan räcka för sådan konferensverksamhet i ett första skede och att resterande här föreslagna . i stället bör användas för försöksverksamhet inom i någon eller några kommuner i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen. Med anledning av vad sorn ovan anförts hemställer jag 1. att beslutar att av de medel som under anslaget J 7 Utbildning och samverkan inom missbruksvården angivits till kr., anvisa . till konferenser för personal inom öppenvården (kommunala och landstingskommunala) kring tidiga insatser i missbruksvården, 2. att beslutar att av de medel som under anslaget J 7 Utbildning och samverkan inom missbruksvården angivits till 1.1 milj. kr. till försöksprojekt inom för prövning av tidiga insatser i samarbete med arbetsplats, familj och övriga lokala vårdresurser.
mot · G5022242 · 1982-03-23 00:00:00 — 1981/82 2242-2245 Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket (prop. 1981/82:143) 1 proposition 1981/82:143 föreslår regeringen att . anvisas för ANT-insatser vid länsskolnämnderna. Medlen bör enligt propositionen ställas till länsskolnämndernas förfogande på ett sådant sätt att de leder till lokala initiativ och utvecklingsarbete. Tillsammans med de resurser som skolstyrelserna kan anvisa från statsbidraget för lokalt utvecklingsarbete kan dessa medel vara en betydande resurs för fortsatta ANTinsatser. Medlen bör enligt propositionen kunna användas för att möjliggöra för ANT-kontaktpersonerna att på deltid arbeta åt länsskolnämnderna med dessa frågor under /83. Vid varje länsskolnämnd finns en ANT-kontaktperson med uppgift att stödja ANT-verksamhet inom undervisning och elevvård. ANT-kontaktpersonerna skall samordna skolans och andra organs hjälpmedel och de skall föreslå åtgärder. De skall även ta initiativ till fortbildning av olika slag och stimulera till försöksverksamhet. Genom sitt kontaktnät och sin kunskap om skolan och sina erfarenheter från arbetet bland barn och ungdom har kontaktpersonerna mycket goda möjligheter att vara ett värdefullt stöd för skolpersonalen i deras arbete med ANT-frågorna. Kontaktpersonerna har i regel andra huvudarbetsuppgifter som exempelvis fortbildningskonsulenter, länsskolpsykologer och lärare. Detta gör att kontaktpersonerna har förutsättningar och kunskaper att bedriva sitt arbete på ett verklighetsnära sätt. Enligt regeringsbeslut beviljades utökade resurser för ANT-kontaktpersonernas verksamhet så att de på halvtid kan arbeta med ANTfrågorna under /82. Det är nu viktigt att det arbete som påbörjats kan följas upp och att kontaktpersonerna även under /83 kan bedriva verksamheten på halvtid, vilket de föreslagna medlen inte räcker till. Det är angeläget att få en helhetssyn när det gäller skolans attitydpåverkande arbete. Det bedrivs i skolan arbete på att påverka attityderna när gäller alkohol, droger, tobak, sex och samlevnad, friskvård och normer. Detta sker dock ofta som punktinsatser och alltför litet utifrån ett helhetsbegrepp. Man gör områdesvisa insatser för att t. ex. undervisa om samlevnad. Man borde i stället utgå från helhetsbegreppet friskvård och under detta ta upp olika moment såsom alkohol, droger, samlevnad. Det är ju fråga om att påverka elevernas attityder så att de väljer ett sunt sätt att leva. Självklart spelar här normer och fostran en mycket stor roll. 1 1981/82. 3 sami Nr 2242-2245 Den verksamhet som ANT-kontaktpersonerna bedriver bör kunna utvecklas till att inte bara röra attitydpåverkande insatser inom ANTområdet utan utgå från helhetsbegreppet friskvård. Med hänvisning till ovanstående hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående ANT-kontaktpersonernas verksamhet.
mot · G5022244 · 1982-03-17 00:00:00 — Motion 1981/82:2244 Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket (prop. 1981/82:143) Regeringens proposition om åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket innebär ett samlat grepp som är lätt att ställa sig bakom. Med glädje konstaterar jag att regeringen trots ett kärvt ekonomiskt klimat prioriterar åtgärder mot missbruk och föreslår att ytterligare medel om 7,5 milj. kr. tillförs denna verksamhet. Jag ställer mig emellertid tveksam till förslaget om lördagsstängning av systembutiker. Visserligen medförde förra årets försöksperiod positiva effekter. En försöksperiod är emellertid för litet att ta till intäkt för att just lördagsstängningen var det som gjorde att alkoholkonsumtionen minskade och att ordningsläget förbättrades. Vi borde haft fler och längre försöksperioder innan vi slutgiltigt kan fastställa att lördagsstängning av systembutiker kommer att ha en dämpande effekt på alkoholkonsumtionen och dessutom förbättra ordningsläget på allmänna platser. Min tveksamhet till trots kan jag ändå acceptera lördagsstängningen och förhoppningsvis tro att den innebär de gynnsamma effekter som framförs i propositionen. åvilar det emellertid Systembolaget i kraft av att vara ett monopolföretag viss servicefunktion gentemot den allmänhet den har att betjäna. Det skall vara rimligt långa avstånd till butikerna, och det bör vara en viss grad av öppethållande osv. En lördagsstängning kan i sig innebära att konsumenter tvingas ta ledigt från sina arbeten för att handla i systembutikerna. Om man stänger borde en rimlig form av service gentemot kunderna vara att vanliga arbetande människor under någon kväll har möjlighet att göra sina inköp hos företaget. När bankerna införde sin lördagsstängning så införde man kvällsöppet under en veckodag för att människor skall kunna uträtta sina bankärenden. På samma sätt bör systembutikerna utöka sin service, när man nu genom politiska beslut inför lördagsstängning. Med hänvisning till det framförda hemställer jag att ger regeringen till känna om vad som i motionen anförts om kvällsöppet på systembutikerna.