mot · G502535 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:535 m. fl. De värnpliktigas ekonomiska situation Inledning De värnpliktigas ekonomiska situation är alltjämt mycket svår. Det har i runt tal 50 000 unga män fått erfara, och det har återspeglats på den årliga . har kravet på en höjning av dagersättningen till . varit ett av värnpliktsrörelsens huvudkrav. har de värnpliktigas krav kunnat avfärdas av statsmakt och militärledning med påståendet att den nuvarande dagersättningen är fullt tillräcklig. , oturligt nog efter att beslutat att höja dagersättningen med , offentliggjordes dock försvarsstabens personalvårdsbyrås undersökning Värnpliktigas sociala och ekonomiska situation, en undersökning som näppeligen kan beskyllas för att vara avsedd att ge vämpliktsrörelsen ammunition. Med kall, oemotsäglig statistik krossar denna undersökning alla drömmar om att de värnpliktiga skulle leva gott på den nuvarande dagersättningen. Praktiskt taget alla som på något sätt är berörda av frågan är tvingade att erkänna att något måste göras. Men när det gäller att ge detta något ett reellt innehåll är det tyvärr klent beställt med den politiska viljan. Låt oss som en kort orientering referera några av de resultat som ovan nämnda undersökning kommit fram till. o Av de värnpliktiga som före inryckningen betalade till sina föräldrar för kost och logi betalar , o av de värnpliktiga arbetar extra , och övningsuppehåll för att klara sin ekonomi, o har behövt låna pengar för att klara nödvändiga utgifter (ej kapitalvaror). De har lånat i medeltal . o av de värnpliktiga (av dem med sparade pengar) har tagit av egna besparingar för att klara ekonomin. I medeltal har de tagit . o De värnpliktiga har lånat eller tagit av eget kapital sammanlagt 137 milj. kr. per värnpliktig och månad eller /dag. o Utredningen visar vidare att de ekonomiska problemen är avsevärt större bland dem som tvingas avbryta sin tjänstgöring (frikallade och hemförlo vade), något som ger anledning att misstänka att värnpliktigas psykiska och medicinska problem till stor del har sin grund i ekonomiska svårigheter. o Den hårdast utsatta gruppen är inte, vilket man kanske kunnat vänta, de gifta/sammanboende med barn (), utan ensamstående med egen lägenhet (). Gruppen ensamstående () har i genomsnitt lägre disponibel inkomst än gruppen gifta/sammanboende (). (De ensamståendes med egen lägenhet besvärliga situation orsakas till största delen av svårigheterna att erhålla bidrag till hyran på grund av den s. k. Vad bör göras? Utredningen skisserar fyra modeller för nytt värnpliktsförmånssystem: Sjukpenning under värnplikten. Försvaret står för den värnpliktiges kostnader och socialförvaltningen i kommunerna för familjens. Samma lön till alla värnpliktiga (. eller /månad). Värnpliktslön efter behov. Modell 1,3 och 4 förefaller inte vara tänkta som seriösa förslag. De kan alla avvisas med hänvisning till kostnads- och rättviseskäl, varför vi inte berör dem närmare här. Modell 2 har dock vunnit visst gehör, åtminstone inom försvarsledningen. I och för sig finns det inte anledning till principiella invändningar mot att ansvaret för den värnpliktige och dennes familj delas upp mellan försvaret och kommunerna. Den av utredningen skisserade modellen kan dock inte accepteras. Skälet till detta finner vi i följande anmärkningsvärda formulering (del 3, s. 60): 1 den nedan skisserade modellen har vi bortsett från gruppen ensamstående som bor hos föräldrarna. Detta har skett närmast mot bakgrunden av att hålla kostnaderna nere samt med erfarenheten, att försvaret har mycket små problem med denna grupp vad beträffar deras ekonomi - väl i medvetande om att här står ett stort antal föräldrar för kostnaderna. (Vår kursivering.) Det är principiellt felaktigt att någon skall behöva betala för att kunna fullgöra en plikt mot samhället och det kan aldrig accepteras att de värnpliktigas föräldrar skall subventionera värnpliktsutbildningen. Därför avvisar vi bestämt detta förslag till lösning av problemet. I den enkät som undersökningen baseras på fanns även en fråga om de värnpliktigas åsikter om hur vämpliktsförmånerna borde förbättras. En överväldigande majoritet prioriterade dagersättningen () eller andra generella bidrag (). I likhet med majoriteten av de värnpliktiga menar vi att endast en satsning på de generella bidragen, och då främst dagersättningen, kan förbättra de värnpliktigas ekonomiska situation i någon nämnvärd utsträckning, detta eftersom en mycket stor del av de värnpliktiga har ekonomiska problem. Även statsfinansiella skäl talar för en sådan inriktning. De behovsprövade bidragen är förenade med stora administrativa kostnader. Därför bör den för alla värnpliktiga gemensamma basen vara så hög att de behovsprövade bidragen så långt som möjligt kan hållas nere (naturligtvis kan aldrig dessa bidrag helt avvaras). En grundlig översyn av hela bidragssystemet är helt visst av nöden. Men redan nu finns det övernog av argument för en kraftig höjning av dagersättningen, förslagsvis till , i enlighet med värnpliktsrörelsens framförda krav. Kostnaden för detta skulle uppgå till 162,5 milj. kr. räknat på 12,5 miljoner tjänstgöringsdagar . Dessutom måste den med hänsyn till bostadssituationen i landet helt oförsvarbara sexmånadersregeln vid bidrag till hyra under värnpliktstjänstgöring avskaffas. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att beslutar att dagersättningen för värnpliktiga höjs till , 2. att beslutar att den nuvarande sexmånadersregeln vid bidrag till hyra under värnpliktstjänstgöring avskaffas. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)