mot · G5022114 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:2114 Sysselsättningsskapande åtgärder i län Arbetsmarknadsläget i län med omkring 280000 invånare och ca 123 000 sysselsättningstillfällen (1980) har varit relativt tillfredsställande i länet. Jordbrukssektorn sysselsätter en förhållandevis stor andel, medan den privata och offentliga servicesektorn har lägre antal sysselsatta än riksgenomsnittet. har emellertid en markant försämring uppkommit. Någon ljusning verkar inte vara nära förestående. Sålunda har antalet arbetssökande ökat med drygt 800, medan antalet lediga platser har minskat med 1000 . Dessutom är ca 800 personer varslade om permittering eller uppsägning och lika många personer varslade om korttidsvecka. Antalet lediga platser, framför allt inom tillverkningsindustrin och offentlig förvaltning, har minskat markant . Följande utdrag ur 81 återspeglar uppkomna problem på arbetsmarknaden. Ett strukturellt samband som är av stort intresse för länet är att en stor andel av industrin är beroende av utvecklingen på byggmarknaden. Det kan uppskattas att 1978 fanns av industrisysselsättningen inom länets byggnadsämnesindustri medan motsvarande siffra för riket låg . Dessutom finns en rad branscher som har ett visst samband med byggandet. Hit kan bl. a. räknas möbelindustrin som 1978 sysselsatte ca 1500 personer. F. n. är ett stort antal av dessa permitterade eller varslade. som Tarkett i , Svenska Dörr i och i har varslat ett stort antal anställda om korttidsvecka. Även tillverkarna av småhus i länet har vid olika tillfällen varslat om driftsinskränkningar. Ett av dessa företag har också varslat om minskning av produktionen och därmed också av de anställda som skulle beröra över 100 arbetstillfällen. På har tre mindre företag med anknytning till byggnadsbranschen tvingats i konkurs. Ytterligare ett par företag i länet med anknytning till möbelindustrin har varslat om nedläggning eller inskränkning av verksamheten. Länets pappers- och massaindustri samt företag inom verkstadsindustrin är de som f. n. är värst utsatta. Som exempel på detta kan nämnas följande företag. Bruk (V. Göinge kommun) Verksamheten vid bruket, som ingår i Södra Skogsägarnas Klippandivision, kommer att helt läggas ner . Totalt berörs 160 anställda. (Ö. Göinge kommun) Pappers- och massatillverkningen vid bruket kommer att helt upphöra . Antalet anställda kommer härigenom att reduceras med ca 150 per Kvar av verksamheten blir dels en såg, dels en spånskivefabrik. ABU-Multo (kommun) - tillhörig Incentive-gruppen - har fattat beslut om total nedläggning av verksamheten i . Nedläggningen kommer att ske successivt och vara avslutad . Totalt berörs 270 anställda. (Klippans kommun) Verkstadsföretag i med 225 anställda som försatts i konkurs . Rekonstruktion av företaget kunde inte genomföras. Konkursen är nu avslutad. Torrbatterifabriken (Tudor) () Företaget som har sin verksamhet i är landets enda återstående tillverkare av batterier. Bolaget ägs av det danska företaget /S och har 140 anställda. SSA:s analäggning i Karpalund () Driften vid sockerbruket i Karpalund med 185 anställda är f. n. endast säkerställd-för 1981 och 1982 års kampanjer. Regeringen har i den framtagna energipropositionen ej föreslagit att etanoltillverkningen bör förläggas till Karpalund. Förutsättningarna för en fortsatt produktion i Karpalund kampanj är därför svåra att överblicka. Skulle en etanoltillverkning inte komma till stånd torde förutsättningen för en fortsatt produktion vara en utökning av sockerbetsarealen i länets nordöstra del. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att de växande problemen för företag i branscher med anknytning till byggnadsindustrin och för företag inom pappers-, massa- och verkstadsindustrin i betydande utsträckning bidragit till den försämrade sysselsättningssituationen i länet. Värt att notera är vidare att länets västra delar i ökad utsträckning kommit att drabbas av företagskriser och företagsnedläggelser, då denna del av länet tidigare varit expansivt vad beträffar industrisysselsättningen. Så skrev i april 1981.1 september månad-ett halvt år senare nödgades man konstatera att utvecklingen på arnetsmarknaden i län har förvärrats kraftigt inte bara i takt med en allmän konjunkturnedgång utan i högre grad än vad som varit fallet i de flesta övriga länen. Sålunda uppvisade 18 län en högre arbetslöshet än länet. hade endast 8 län en högre arbetslöshet. har arbetslösheten ökat med och uppgår nu till ca 4300 arbetssökande. Nedgången i sysselsättningen har varit sådan att den inte enbart kan betraktas som ett kortfristigt fenomen . En än större nedgång måste dessutom befaras eftersom antalet varsel i länet har ökat kraftigt. varslades av totala antalet sysselsatta i länet mot i hela riket. Endast ett län uppvisade högre varsel. För enbart tillverkningsindustrin finns det inget län i landet som hade högre varselsiffror. Länets siffra 3,kan jämföras med rikets 1,. Dessa exempel visar att det inte ens på är möjligt att ställa sig alltför optimistisk angående länets arbetsmarknadsutsikter. uppgick antalet arbetslösa till 5 525 personer att jämföra med 4300 . sysselsattes omkring 1950 personer genom olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. av antalet arbetslösa finns bland ungdomar mellan . Länet tillhör därmed de hårdast drabbade områdena i landet. Minskningen av arbetstillfällen inom olika näringsgrenar speglar också svårigheterna att placera de arbetslösa. Tillverkningsindustrin, minskning från nov. 1980 med 2233 platser Hälso- och sjukvård, minskning från nov. 1980 med 1272 platser Lantbruksområdet, minskning från nov. 1980 med 969 platser. Prognoserna är för många branscher mycket mörka . Länet är som nämnts mycket beroende av sysselsättning inom byggnads-, trä- och pappersindustri liksom inom möbeltillverkningen och inom livsmedelsförädlingen. Observeras bör också att sysselsättningen inom den offentliga sektorn är lägre än för landet i genomsnitt och att någon statlig utlokalisering till länet ej skett. I län finns god tillgång till skog och torv. Sedan flera tiotal år har viss verksamhet förekommit vid den statliga torvförädlingen i . Denna och andra torvtäkter borde kunna byggas ut och därmed ge såväl inhemsk energi som arbetstillfällen. Värmepumpar torde få en allt större avsättning både inom landet och på exportmarknaden. Länet har industrier som kunde ta hand om en sådan tillverkning, tekniskt kunnande torde inte saknas men de ekonomiska förutsättningarna är otillräckliga. Vad länet skulle behöva är att någon av dess krisbranscher eller någon av de i senare delen av motionen nämnda tillgångarna genom statliga åtgärder fick hjälp till förnyad resp. ny aktivitet. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av samhälleliga insatser för att stimulera till nya arbetstillfällen som ersättning för dem som försvunnit bl. a. på pappers- och byggnadsindustrins områden samt på möbelsidan. * Se även motion 1981/82:2115. tl 1981/82.