mot · G502890 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:890 m. fl. De demokratiska fri- och rättigheterna Demokratiska fri- och rättigheter är det folkliga försvaret mot statsmaktens och de härskande klassernas oinskränkta makt. Fri- och rättigheterna har aldrig givits folket uppifrån. De är resultat av folklig kamp och har framtvingats som eftergift från härskarklass och stat. Betydelsen av vaksamhet och kamp till de medborgerliga fri- och rättigheternas försvar och utbyggnad är uppenbar. Försök att urholka fri- och rättigheterna är något man ständigt måste räkna med. Det ligger i den härskande klassens och statsinstitutionernas intresse ehuru den senare tendensen givetvis inte förutsätter att byråkrater nödvändigtvis är anti-demokrater. Tendensen framgår ur institutionella samhällsförhållanden, vilka förstärks . Statsapparaten i ett modernt industrisamhälle kombinerar stora resurser och maktpolitisk styrka med sin fortsatta roll som företrädare för den borgerliga ordning som bygger på folkflertalets underlägsenhet och beroende. Komplicerade organisatoriska former, t. ex. datorisering, ställer viktiga medborgerliga rättigheter i problematiska situationer. praktiska möjligheter till insyn försvagas, och det svenska författningssystemet är i sin uppbyggnad föga positivt till en sådan parlamentarisk kontroll. Den härskande klassen driver en kampanj för privatism, som är ägnad att misskreditera offentlig insyn och verksamhet. Den ekonomiska och sociala krisen accentuerar de privata kapitalintressenas makt över människors tillvaro. Eftersom utövandet av flertalet fri- och rättigheter också beror av materiella förutsättningar, får dessa tendenser på många områden till följd att rättigheternas faktiska innehåll försämras. Vi återger här ett antal exemplifieringar på beslut och företeelser, vilka uppenbarligen riktar sig mot eller är ägnade att begränsa de medborgerliga fri- och rättigheternas praktiska innehåll och räckvidd. Listan är inte fullständig utan mera avsedd att översiktligt belysa problemet. Lagen om tillfälligt omhändertagande, som i en löslig tillämpning framkallar ett rättsligt godtycke. Terroristbestämmelserna, som i sin gällande tillämpning omöjliggör för en misstänkt att försvara sig mot uppgifter och påståenden, vilka härstammar från in- och utländska säkerhetsorgans agenter. Den företagna faktiska utvidgningen av området för personalkontroll inom förvaltningen. De nya bestämmelserna inom den statliga radio-TV-sektorn, vilka kringskär yttrandefriheten bl. a. genom att ersätta det tidigare kravet på total balans med kravet på balans inom varje bolag och i vissa fall t. o. m. inom programmen i sig. De i samband med IB-affären företagna ändringarna i tryckfrihetsrättslig praxis, vilka bl. a. innebär genombrytande av TF:s ställning som exklusivt rättssystem samt principen om officinernas frihet. Den genomförda utvidgningen av giltighetsområdet för spioneribestämmelserna. Denna vidgning får tillämpning i en mycket bred sektor av i grund civila verksamheter. Den försvårar undersökande journalistik och leder till att misskötsel och inkompetens inom statliga företag och inom det ekonomiska försvaret får ett skydd. Den genomförda bestämmelsen om förenklad domskrivning, som medför att en domstol även då den utdömer fängelsestraff inte är skyldig att på normalt sätt redovisa bevisföring och domskäl. Datoriseringen i den offentliga förvaltningen, vilken undandragit stora mängder offentligt material från tillgänglighet och offentlig insyn, detta i strid med grundlagen. Regeringsbeslutet att myndighet inte är skyldig att låta medborgare via dataterminal fritt söka i offentliga uppgifter samt det f. n. vilande lagförslaget att inskränkningar i offentligheten, vilka beror av datasystemens konstruktion, skall godtas med hänvisning till praktisk-ekonomiska skäl. Dessa företeelser strider helt mot riksdagsbeslutet att datoriseringen inte får innebära inskränkning i offentligheten. En rad prejudicerande beslut eller aktioner från myndigheter, där effekten är försämring av rättigheternas innehåll, t. ex.: JO-beslutet att godkänna kommuns vägran att låta avnämare av kommunala institutioners tjänster informera varandra på institutionens anslagstavla - fallet gällde föräldrar till daghemsbarn. Detta inskränker informationsfriheten. JO-beslutet att godkänna polisens befogenhet att i samband med störande företeelser på offentlig plats avhysa och fängsla även personer, vilka över huvud inte har samband med störningen och som har legitima skäl att uppehålla sig på platsen - fallet gällde en person som väntade på en tunnelbanestation. Detta strider mot habeas corpus-principen och är en vantolkning av polisinstruktionen. JO-aktionen mot sena aborter, avsedd att knäsätta en tolkning av lagen, vilken strider mot lagstiftarens avsikt. Genom att felaktigt relatera begreppet synnerliga skäl till antalet sena ansökningar i stället för till de materiella skälen samt genom att utgå från att sociala skäl aldrig kan vara synnerliga vill JO främja de intressen som önskar en inskränkning i kvinnornas rättighet till fri abort. Den utvidgade och fördjupade privata makt som följer av stora multinationella koncerners uppbyggnad inom svenskt näringsliv, av organiseringen av offentliga verksamheter i bolags- eller konsortieform o. d. Detta minskar den samhälleliga insynen och inskränker utrymmet för mötesfriheten, spridandet av politisk information m. m. på offentliga platser. Offentligheten inskränks så att säga i en rent rumslig mening. De omfattande, men förbisedda, följderna av att många materiella villkor för fri information och kultur nu bli snävare. Till detta område hör tendenser till självcensur från kritiska grupper under trycket av den hårdare konkurrensen om anslag, det snävare utrymmet för informationsverksamhet från offentliga institutioner samt den ökade makt att styra programutbud i etermedia, vilken följer av att urvalet måste göras snävare och ledningars och styrelsers makt att välja då ökar. Den starkt ökade organiserade lobbyverksamheten gentemot myndigheter och representativa instanser. Ett flertal företag med lobbying som specialitet har vuxit upp. De hämtar experter från regeringsdepartementen. De köper upp utrymme i tidningar för stora kampanjer i skilda frågor och samarbetar med tidningsansvariga härom. De påverkar parlamentariker till att ta ställning till förmån för privatintressen. Tendenserna till hot och urholkning av de demokratiska fri- och rättigheterna är sålunda mångsidiga och allvarliga. Denna fråga kan därför inte längre förbigås. Rättigheterna bör aktivt försvaras. Detta är ett ansvar. Mot bakgrund av det sagda föreslås att beslutar att hos regeringen begära tillsättande av en parlamentarisk fempartikommission till de medborgerliga frioch rättigheternas försvar med uppgift att a) granska och lämna förslag angående ny och säkrare lagstiftning och praxis beträffande fri- och rättigheterna, b) granska och lämna förslag beträffande hur utformningen av de materiella villkoren påverkar fri- och rättigheternas ställning på skilda områden, c) särskilt granska och föreslå begränsningar för lobbyverksamheter från privata finansintressen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)