mot · G5021362 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1362 m. fl. Utbildningen av industri- och hantverkslärare Det råder en allvarlig brist på lärare i industri- och hantverksyrken. Planeringsramen för lärarutbildning inom denna sektor är för innevarande budgetår 440 platser. bedömer behovet av nyutbildade lärare till 820 och 460 . Tre av de sex regionstyrelserna ger en ökad intagning på industri- och hantverkslärarlinjen hög prioritet. För två av dem, och , kommer denna utbildning i första hand. Med den begränsning av anslagsyrkanden som regeringen ålagt myndigheterna har universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) föreslagit en blygsam ökning av linjen, 66 nybörjarplatser för /83. Det är också regeringens förslag. Den behovsbedömning som gjorts har som grund den gymnasieskola vi har . I gymnasieutredningens betänkande föreslås genomgående ökade inslag av yrkesutbildning och yrkesförberedelse. Därom förefaller enigheten vara stor. En prognos över ett framtida behov av lärare inom industri- och hantverksyrken, där också en föreslagen reformering av gymnasieskolan utgör underlag, kommer sannolikt att visa att den brist på lärare som redan nu kan konstateras kommer att förstärkas kraftigt . För att planera för framtida behov är det därför nödvändigt att göra en grundlig utredning av dimensioneringen av utbildningen till industri- och hantverkslärare. Men problemet gäller inte enbart antalet utbildade utan också innehållet i utbildningen. I lärarutbildningsutredningens uppdrag ingick inte att se över innehållet i utbildningen i detalj. Ansvaret för den fortlöpande översynen av läroplanerna ligger f. ö. på linjenämnderna. LUT:s uppdrag var att ta upp frågan om utbildningens struktur och allmänna mål. Dess förslag i det avseendet innebar bl. a. att linjen skulle ge ett ökat utrymme för målfrågor, arbetslivsorientering, socialpedagogik osv. Det skulle medföra en förlängning av utbildningen med 40 poäng. En omfattande strukturrationalisering och en allt snabbare övergång till datorbaserad produktion ställer stora utbildningskrav. Det gäller såväl grund som fort- och vidareutbildningen. En successiv anpassning till förändringarna inom arbetslivet pågår. Inom t. ex. el-teleblocket har moment förts in som ger utbildning i mikrodatateknik. Inom andra block, t. ex. inom metallindustriyrken, saknas ofta inom den reguljära utbildningen nödvändig utrustning för utbildning på numeriskt styrda maskiner. Där får man lita till fortbildning i samverkan med företag. Det är dock enligt vår mening nödvändigt att se över dessa delar av utbildningen för att få ett samlat grepp över innehållet i den. Därvid bör man pröva möjligheterna att i samverkan med de yrkestekniska högskolorna, tekniska gymnasier, företag osv., få fram moment i grundutbildningen inom områden som är eftersatta. Ett speciellt bristområde inom denna sektor gäller handledar- eller instruktörsutbildningen. Ett omfattande utbud finns inom lärarhögskolorna, men efterfrågan på sådan utbildning är ganska blygsam. Det har föranlett departementschefen att dra ned anslaget till sådan utbildning med . Mot bakgrund av den brist som föreligger på handledare för elever inom den växande och allt viktigare företagsutbildningen bör möjligheter prövas att regionalisera denna utbildning så långt det är möjligt. Det kan då ske i nära samarbete med företag, branschorganisationer, fackliga organisationer osv. och därmed mera direkt än nu anknyta till reella behov. Det skulle också göra det lättare för anställda att genomgå instruktörsutbildning. Den ligger nära hemorten. Man slipper dyrbara resor och andra utgifter. Ett ytterligare problem gäller svårigheterna att tillgodose kravet på forskningsanknytning inom industri- och hantverkslärarlinjen. Det beror bl. a. på att många lärare har bristfälliga och föråldrade teoretiska Det är därför svårt för dem att tillgodogöra sig den forsknings anknutna utbildningen som ges. En samverkan mellan lärarhögskolorna och de yrkestekniska högskolorna borde eftersträvas för att få den forskningsanknytning som avsågs när högskolereformen genomfördes. Under åberopande av ovanstående hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en översyn av utbildningen av industri- och hantverkslärare när det gäller såväl dimensionering av den som innehållet i grundutbildningen, lokaliseringen av instruktörsutbildningen samt rekryteringen till den forskningsanknutna utbildningen. () () ()