mot · G502993 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Forskning rörande hjärnans kärlsjukdomar Stroke är en sammanfattande benämning på hjärnans kärlsjukdomar. Ordet betyder egentligen slag. De svenska beteckningarna slaganfall och hjärnblödning, som förr användes i dagligt tal, bör helst undvikas som generella benämningar, då de är alltför negativt laddade och leder tanken till sjukdomsförlopp med dödlig utgång eller överlevnad med svåra kroppsliga och själsliga skador. Beteckningen hjärnblödning är dessutom ofta missvisande då stroke numera i visat sig bero på hjärninfarkter (orsakade av blodproppar i hjärnans kärl) och endast i på hjärnblödningar. Ordet stroke har fördelen att vara internationellt accepterat, icke värdeladdat i svenska språket och användbart för både hjärninfarkter och hjärnblödningar. Stroke kan utan överdrift betecknas som den dolda folksjukdomen. Uppskattningsvis insjuknar i omkring 50 000 människor, varav många i arbetsför ålder. Stroke är en av de tre vanligaste dödsorsakerna och den vanligaste orsaken till handikapp. Antalet vårddagar för denna sjukdomsgrupp är mer än 2 miljoner - mer än för någon annan kroppslig sjukdom. Enbart vårdkostnaderna uppgår till flera miljarder. Man har ofta uppfattningen att dessa sjukdomar skulle drabba enbart åldringar. I verkligheten är det visserligen så att stroke blir vanligare med stigande ålder, men det är inte ovanligt att människor drabbas redan . har uppskattningsvis 20 000 människor sjukhusvårdats i sedan de insjuknat i stroke. Vid strokeavdelningen på är nära hälften av patienterna under . Internationella erfarenheter talar för att insjuknanden i hjärnans kärlsjukdomar har minskat under . I förefaller motsvarande utveckling dock ej föreligga. Statistik från visar tvärtom att antalet vårddagar för strokepatienter mer än fördubblats , från 216 000 1971 till 450 1978. har antalet insjuknanden successivt ökat, en ökning som drabbat alla åldersgrupper. har det blivit möjligt att med nästan hundraprocentig säkerhet skilja hjärninfarkt från hjärnblödning genom att kombinera nya undersökningsmetoder - datortomografi och ryggvätskespektrofotometri. Datortomografi är en ny revolutionerande röntgenmetod som i de flesta fall kan säkerställa hjärnskadans läge och karaktär - utan risker och obehag för patienten. Ryggvätskespektrofotometri är en hyper känslig specialundersökning av ryggvätskan för påvisande av eventuella blodnedbrytningsprodukter från en blödning i hjärnan. Att snabbt kunna skilja mellan hjärninfarkt och hjärnblödning är en absolut förutsättning för en adekvat och meningsfylld behandling. Den förbättrade diagnostiken har starkt bidragit till ett nyvaknat aktivt intresse i vårt land för hjärnans kärlsjukdomar. Liksom man under över hela fått tillgång till speciella hjärtinfarktavdelningar bygger man upp liknande behandlingsenheter för ett kvalificerat omhändertagande av strokepatienter. De senaste årens erfarenheter talar nämligen för att en tidigt insatt specialistvård i många fall kan förhindra hjärnskador som kan ge bestående handikapp eller död. Särskilt uppmärksammas de patienter som haft attacker med snabbt övergående funktionsstörningar, t. ex. förlamningar. Sådana attacker kan vara ett första förebud till en kommande hjärninfarkt, och adekvat utredning och snabbt insatt förebyggande behandling är angelägen. De senaste årens ökade intresse för strokesjukdomen har även resulterat i en omfattande forskning i liksom internationellt. I har forskningen i flera fall av naturliga skäl koncentrerats till de nyinrättade strokeavdelningarna. Vid strokeavdelningen på - en av första - pågår t. ex. forskning för att exaktare kartlägga orsakerna till hjärnans kärlsjukdomar, vilket är en förutsättning för en riktad terapi-profylax. Flera intressanta iakttagelser har väckt stor uppmärksamhet vid internationella symposier. a. har man hos patienter med hjärninfarkter påvisat specifika rubbningar i blodfetterna och koagulationsmekanismerna (dvs. blodlevringsmekanismerna) - iakttagelser som man hoppas skall medföra möjligheter till tidig prevention. Med nya isotopmetoder hoppas man kunna påvisa blodproppsbildning vid åderförkalkning i halsartärer och få ett säkrare underlag för bedömning av behandlingseffekter. Den expanderande svenska strokeforskningen har dock missgynnats vid tilldelningen av forskningsmedel. Forskargruppen på har t. ex. inte erhållit stöd från statens medicinska forskningsråd eller andra större forskningsfonder trots att de påbörjade forskningsprojekten innebär att internationellt unika forskningsresurser koncentreras på ett samhällsproblem av stor nationalekonomisk betydelse. Det bör framhållas att forskningsmedel som av statens medicinska forskningsråd tilldelats områden som blodkoagulation och åderförkalkning inte kommit forskningen om hjärnans kärlsjukdomar till godo. Projekten som medlen är avsedda för avser nämligen i första hand hjärtats kärlsjukdomar, och man vet numera att uppkomstmekanismerna är delvis olika vid dessa båda sjukdomsgrupper. Mot bakgrund av de förhållanden som presenterats här är det angeläget att samhällsresurser som beviljas för medicinsk forskning kanaliseras även till strokeforskningen. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att forskning om hjärnans kärlsjukdomar prioriteras då det gäller fördelning av forskningsresurser. () () () ()