mot · G602145 · 1982-12-16 00:00:00 — Motion 1982/83:145 av m. fl. Tjänstekonstruktionen för studie- och yrkesorientering i och gymnasieskolan (prop. 1982/83:69) Det samhälle och den skola som SYO har verkat i har förändrats radikalt . På samma sätt har målen för SYO-verksamheten successivt förändrats och utvidgats. Inte minst intensiv har utvecklingen varit efter 1971 då försöksverksamheten med ny startade. Samhället har genomgått en genomgripande teknisk utveckling med därmed sammanhängande förändringar av arbetsmarknaden, produktionsformerna, boendeformerna och samhällsekonomin. och präglades vårt samhälle av högkonjunkturer medan vi har ett samhälle med låg ekonomisk tillväxt. Under högkonjunkturen var det lätt för ungdomarna att finna arbete. har ungdomsarbetslösheten i ökat på ett oroväckande sätt. Den förändring som arbetslivet har genomgått och genomgår gör det svårt för ungdomarna att få en bild av det arbetsliv som väntar dem. Till detta bidrar den alltmer ökade arbetsdelningen och datoriseringen som gör det svårt för människorna att bilda sig en uppfattning om vad det man själv gör eller uträttar betyder för den slutliga produkten. Man saknar ofta en helhetsbild. I likhet med arbetslivet och samhället i övrigt har skolan genomgått en radikal förändring , både organisatoriskt och innehållsmässigt. Äldre tiders differentierade skolsystem har successivt ersatts med en sammanhållen 9-årig grundskola och en samordning av de gymnasiala utbildningsvägarna till den nuvarande gymnasieskolan. För att kompensera ojämlikheten i utbildning mellan äldre och yngre generationer har en samtidig utveckling skett inom vuxenutbildningen i dess olika former. Urvalsskolan har ersatts med en tillvalsskola, som bygger på principen om det fria valet av studieväg, en princip som börjat ifrågasättas eftersom olika undersökningar visat att det fria valet kommit att fungera ungefär på samma sätt som ett urval skulle ha gjort. Sambandet mellan social bakgrund resp. kön och valet av studieväg och yrke är fortfarande mycket starkt. Till skillnad från då ansvaret för SYO ligger på skolan administrerades studie- och yrkesorienteringen helt av statliga arbetsmarknadsmyndigheter. För del infördes ett delat ansvar mellan skol- och arbetsmarknadsmyndigheterna i och med att yrkesvalslärarsystemet infördes. För gymnasiets och del 1 1982183. var det i princip arbetsförmedlingarna som svarade för SYO fram då försöksverksamheten med ny inleddes och SYO successivt blev en skolans angelägenhet. Studie- och yrkesorienteringen tillskrivs nu en aktiv och medvetandegörande roll. SYO skall stimulera individens egen aktivitet och självanalys. Detta ställer krav på en aktiv SYO. SYO får inte innebära en passiv informationsförmedling utan skall tvärtom aktivt medverka till att vidga elevernas perspektiv. Detta kommer främst till uttryck i det som sägs om skolans kompensatoriska roll vad gäller olika negativa faktorer som påverkar studie- och yrkesvalet. Det betonas att SYO aktivt skall verka för att minska ofriheten i valen. Studie- och yrkesvalet ses som en process. Information och vägledning skall därför ske fortlöpande och inte inskränka sig till enstaka tillfällen. Vidare skall SYO-verksamheten präglas av en helhetssyn vilket innebär att samverkan både med samhället och skolans verksamhet betonas starkt. I detta sammanhang finns det anledning att erinra om tidigare beslut om en ny läroplan för (prop. 1978/79:180) där den praktiska arbetslivsorienteringen (PRAO) ges en viktig roll. PRAO skall, som en följd av att den fått en större tidsresurs i undervisning, ingå i olika former i skolans verksamhet från den första till den sista årskursen. Enligt läroplanen för (Lgr 80) utgör studiebesök och PRAO en del av skolans läroplansbundna verksamhet, som förläggs utanför skolbyggnaden. Detta innebär således att skolan har ett ansvar för eleven även under den del av skoltiden som eleven tillbringar i arbetslivet. Genom PRAO får eleverna material och exempel från arbetslivet att arbeta vidare med i skolan. Anknytningen till skolans undervisning är den övergripande målsättningen för skolan, eleven och arbetsplatsen i . I skolstyrelsens ansvar för utbildningen i ligger också en skyldighet att se till att PRAO anordnas enligt läroplanen och andra föreskrifter. I läroplanen för understryks, att kvaliteten i skolans arbetslivsanknytning måste förbättras. Detta bör ske genom att studiet av arbetslivet byggs upp på samma systematiska sätt som studiet av olika ämnen i skolan. För att PRAO skall uppnå sitt syfte krävs ett gediget planeringsarbete, en god organisation och lärare som betraktar elevernas arbetslivskontakter som en resurs för sin undervisning i olika ämnen. PRAO är i det viktigaste instrumentet för att få till stånd en väl fungerande studie- och yrkesorientering. PRAO skall vara ett naturligt inslag i all undervisning. Det är mot denna bakgrund som mittenregeringens proposition om studieoch yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m. m. 1981/ 82:15) skall ses. I denna proposition slås fast att ett av skolans viktigaste mål är att förbereda eleverna för arbetslivet. I propositionen angavs riktlinjer för skolans arbetslivsförberedelse, SYO för invandrarelever, övergången till gymnasieskolan och arbetslivet samt samverkan mellan vissa myndigheter. Därutöver behandlades också tjänstekonstruktionen för skolans SYOfunktionärer och därmed sammanhängande utbildningsfrågor. Även statsbidragsfrågor och vissa övergångsbestämmelser ingick i det regeringsförslag som också till alla delar kom att bli beslut. redovisade den dåvarande socialdemokratiska minoriteten, i en till utbildningsutskottets betänkande (UbU 1981/82:6) fogad reservation nr 4, sina tvivel om en tjänstekonstruktion i enlighet med propositionens förslag. Detta tyder på att de skäl som förebärs att upphäva tidigare beslut om en ny typ av statligt reglerade tjänster för SYO-funktionärer i och gymnasieskolan inte enbart är en fråga om utbildningens omfattning i poäng och därmed sammanhängande kostnader, utan fastmer ett uttryck för bristande vilja. Med denna åtgärd tar regeringen på sig ett stort ansvar. Att skjuta upp eller i värsta fall omintetgöra en för skolväsendet viktig reform kommer att skada inte bara SYO-verksamheten utan även de senare årens strävanden att göra skolans undervisning mer arbetslivsanknuten. och , för sin del, vidhåller den uppfattning som kom till uttryck i proposition 1981/82:15 om en ny tjänstekonstruktion för SYO. Vi anser således fortfarande att det för SYO-verksamheten skall finnas statligt reglerade tjänster i och i gymnasieskolan. I sådan tjänst skall undervisning kunna inräknas. Tjänstekonstruktionen bör utformas så att den möjliggör tjänstgöring inom övriga skolformer inom skolväsendet inkl. vuxenutbildning. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att med avslag på proposition 1982/83:69 som sin mening ger regeringen till känna att reformarbetet beträffande utformningen av tjänst för studie- och yrkesorientering m. m. bör fortgå i enlighet med beslut . () () () () () () () ()