mot · G502682 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Sysselsättningsskapande åtgärder i län län har drygt 241 000 invånare. I det långa perspektivet - uppvisar endast en sämre befolkningsutveckling. har länet en befolkningsutveckling som är helt jämförbar med flertalet av Norrlandslänen. Länet har under minskat sin andel av rikets befolkning från till . Den svagaste utvecklingen i länet uppvisar kommunerna , , , , och . har och förlorat nästan en fjärdedel av sin befolkning. län har under en lång följd av år haft en betydande utflyttning av unga männiksor. uppgick flyttningsunderskottet i åldrarna till 3 600 personer. Eftersom många av utflyttarna är i barnafödande åldrar påverkas den naturliga folkökningen. Det födelseöverskott som kunde konstateras första år har vänts till ett underskott. I följande diagram redovisas förändringarna av födelseöverskott/underskott i län . Eftersom utflyttarna till stor del varit personer i de yngre åldersgrupperna, har det successivt skett en förskjutning mellan åldersgruppernas andel av befolkningen. Detta har återverkat på ålderspyramiden på så sätt att en relativt stor andel av länets befolkning nu finns i åldrarna utanför arbetskraften, alltså . Flera kommuner uppvisar mycket höga andelar pensionärer. Av länets befolkning bor mer än var fjärde person eller i glesbygd, vilket är över riksgenomsnittet. Endast sju län har en större andel glesbygdsboende. I vissa områden, främst inlandet och skärgården, är en övervägande andel glesbygdsbor. I hela länet är av de glesbygdsboende eller äldre. I vissa församlingar uppgår andelen i denna åldersgrupp till en tredjedel av glesbygdsbefolkningen. har andelen pensionärer ytterligare ökat och förstärkt den redan tidigare sneda åldersfördelningen. Diagram: Födelseöverskott/underskott i län 800.. 700.. - 100.. - 200 län har under haft en mycket svag sysselsättningsutveckling. Flertalet andra län liksom riket totalt har haft en betydligt bättre utveckling. Även när det gäller sysselsättningsutvecklingen kan län hänföras till gruppen Norrlandslänen. Som exempel kan nämnas att haft en positivare utveckling än län. Orsaken till den svaga sysselsättningstillväxten i länet går att finna bl. a. i svagt utbyggda kommunikationer, en långsam rationalisering inom jordbruket, en sent påbörjad industriell process - där basindustrierna blivit få - få industrier som bedrivit forsknings- och utvecklingsarbete samt ett relativt sett lågt genomsnittligt löneläge. Andelen sysselsatta inom näringsgrenen jord- och skogsbruk är betydligt större i län än i riket. län har en betydligt mindre andel sysselsatta inom servicenäringarna. län har en liten andel statlig sysselsättning. hade länet 31,3 sysselsatta per 1 000 invånare i offentlig tjänst inom den statliga sektorn. Detta är den lägsta siffra som uppvisades för samtliga län och understeg klart riksgenomsnittet, vilket upgick till 55,6 sysselsatta per 1 000 invånare. Andelen sysselsatta i statlig verksamhet har minskat. uppgick andelen till 38,7 sysselsatta per 1 000 invånare. har staten medverkat till neddragning ca 1 000 sysselsättningstillfällen i länet. Ytterligare inskränkningar är dessvärre aktuella. län är f. n. det enda länet i riket som saknar militärt förband. Inom länet finns en stor regional obalans. Strukturomvandlingen har särskilt hårt drabbat länets inlandskommuner, som har att se fram emot en fortsatt kraftig befolknings- och sysselsättningsnedgång. Speciellt ogynnsam är situationen i regionen, norra delen av , och kommuner samt norra och södra . Till detta skall läggas att länets primära centrum är ett av landets svagaste. Låg sysselsättningsnivå, liten serviceandel, få kvalificerade arbeten och lågt efterfrågetryck på arbetsmarknaden har lett till ekonomiska konsekvenser för länets invånare i form av låg inkomstnivå och hög skatteutdebitering. Medianvärdet för den taxerade inkomsten i länet uppgick till . Även medelinkomsten 1979 understeg riksmedeltalet. Endast två län uppvisade en lägre medelinkomst. Lönerna inom tillverkningsindustrin ligger också i samtliga branscher under riksmedeltalet. tjänade en industriarbetare i län i genomsnitt /tim, medan den genomsnittliga timförtjänsten för riket var , alltså en genomsnittsskillnad på /tim. Detta ger en differens på 138 milj. kr./år för hela LO-kollektivet i länet. För tjänstemannasidan föreligger liknande låga löneläge. Låg inkomstnivå får konsekvenser på skattekraften som blir låg, vilket i sin tur medför en hög utdebitering. län hade en skattekraft på 265:89 skattekronor per invånare, vilket är den näst lägsta i landet och . Utdebitering till kommun och landsting överstiger klart genomsnittet för riket. I stora delar av länet dominerar en industribransch sysselsättningen. Detta gäller för träsektorn i flertalet inlandskommuner samt för metall- och verkstadsindustrin. Detta begränsar valfriheten till arbete för länets invånare, som sårbarheten vid konjunkturnedgångar blir större. mått på sårbarheten är sysselsättningens omfattning i de s. k. krisbranscherna, dvs. de branscher som är föremål för strukturstöd. Enligt FoB 1975 sysselsattes totalt 11 200 personer i krisbranscher, vilket motsvarade av industrisysselsättningen i länet. Industriinvesteringarna har släpat efter och ligger långt under rikets genomsnitt. Detta har fått till följd att industrins byggnads- och maskinpark i länet är avsevärt äldre än rikets genomsnitt. Tillverkningsindustrin i länet har jämfört med riket en hög andel sysselsatta inom trävaruindustrin samt jord- och stenindustrin. Mer än var femte sysselsatt i industrin får sin utkomst från trävaruindustrin. Det genomsnittliga förädlingsvärdet per anställd inom tillverkningsindustrin i län är lägre än för riket som helhet. Kapacitetsutnyttjandet i länets tillverkningsindustri är lägre än för riket som helhet. Speciellt lågt kapacitetsutnyttjande föreligger i trävaruindustri, järn-, stål- och metallverk samt varvsindustri. Tillverkningsindustrin i län utgörs till stor del av relativt små tillverkande enheter, medan enheter för forskning och utveckling samt marknadsföring ofta lokaliserats till storstadsområdena. Industrins struktur har betydelse för investeringsnivån, vilket i sin tur påverkar den långsiktiga utvecklingen inom företagen. län ligger avsevärt under riksgenomsnittet när det gäller investeringar per anställd. Studeras de förväntade investeringarna blir tendensen densamma med en total investeringsnivå klart under riksgenomsnittet. Med en företagsstruktur där de små och medelstora företagen är dominerande blir ofta legotillverkningen betydande. Detta är förhållandet också i län. Huvuddelen av verkstadsföretagen är till stor del beroende av legotillverkning. Detta betyder både för- och nackdelar för de enskilda företagen. Positiva faktorer i sammanhanget kan sägas vara tillgången till det stora företagets marknader, den specialisering det ger av produktionsapparaten med oftast relativt långa serier. Flera nackdelar kan dock redovisas. Exempelvis saknar legoföretagen egen produkt-, marknadsoch försäljningsorganisation. Det starka beroendet av beställarföretagen vid vikande konjunkturer är naturligtvis mycket oroande. På små orter i länet domineras sysselsättningen av ett enda företag. Detta gäller framför allt inom den glasindustrin och träindustrin. På flera platser är glasbruket eller sågverket ortens enda arbetsställe. Utvecklingen inom framför allt dessa branscher kommer därför att få avgörande betydelse för många av länets små orter och omkringliggande glesbygd. De mycket låga investeringarna inom industrin börjar nu att återspeglas i industrisysselsättningen. Om inga åtgärder vidtas snabbt kommer det att få katastrofala följder för länet. statistik visar att den totala sysselsättningen vid tillverkningsföretag i län med lägst 20 anställda minskade från 31 339 till Minskningen uppgår således till 3 715 personer. Av denna minskning faller huvuddelen , då minskningen av sysselsättningstillfällen utgjorde inte mindre än 2 428. Skillnaderna mellan den kraftiga minskningen enligt den officiella industristatistiken och länsarbetsnämndens relativt oförändrade siffror för industriföretagen med över 20 sysselsatta under dessa år visar att sysselsättningsminskningen i företag med mindre än 20 anställda också är betydande. Det är därför troligt att län totalt förlorat ca 4 500 arbetstillfällen inom industrin . De branscher som förlorat mest är verkstadsindustrin, träindustrin och glasindustrin. Bland företag som lagts ned eller gjort större sysselsättningsinskränkningar kan nämnas , AB Hultsfreds-Hus, , , , AB , , , AB Nife , Emsfors Bruk, AB Blankholms Såg, och AB Järnförädling. skedde en nedläggning av Varv. Till detta kommer att Varv med 625 anställda försatts i konkurs. Med underleverantörer berörs ca 1 000 sysselsättningstillfällen. län har en rekordhög arbetslöshet, 4 472 personer. Enligt länsarbetsnämndens bedömning kan detta höga antal komma att stiga betydligt . Den aktuella varselsituationen innebär att flera stora friställningar kan komma att verkställas och våren. omfattar aktuella varsel 3 059 personer, varav 1 450 gäller korttidsvecka. Bland företag som varslat kan nämnas Elektrolux i och Ankarsrum, Bruk i , i , i , Starfönster i , LM i , i , Interiör i samt och i . Därtill kommer förhållandena vid , och Emsfors Bruk, , samt den akuta situationen vid Varv. Uppgifterna belyser hur sårbart län är för strukturförändringar inom ett fåtal branscher. Då flera av länets kommuner har ett ensidigt näringsliv skapar strukturförändringarna mycket allvarliga konsekvenser för sysselsättningen. Fortsatta neddragningar inom exempelvis de båda krisbranscherna skogsindustrin och den glasindustrin skulle få katastrofala återverkningar för både enskilda orter och berörda regioner. Den här angivna bakgrunden ger tillsammans med den senaste tidens utveckling anledning till att i mer dystra ordalag beskriva den kommande utvecklingen i län. Anledningarna till en mer pessimistisk bedömning är flera. Den allmänna konjunkturnedgången har mer genomgående fått negativa effekter. Antalet varsel har ökat, och flera företag som tidigare haft en stabil sysselsättning måste nu inskränka sin verksamhet. En av anledningarna till detta kan i första hand återfinnas i det extremt låga bostadsbyggandet. Det låga bostadsbyggandet har inte bara påverkat byggnadssektorn utan också fört med sig sidoeffekter. Som exempel har länets tillverkare av småhus, cement, inredningssnickerier, fönster- och planglas drabbats av avsättningssvårigheter med i flera fall personalnedskärningar och permitteringar som följd. Småhustillverkare, fönstertillverkare och inredningstillverkare står inför akuta problem. Den negativa utvecklingen väntas bestå och eventuellt förstärkas . Ytterligare inskränkningar i form av nedläggning, minskning av arbetsstyrkan och permittering förväntas drabba länet inom denna sektor. Ett minskat bostadsbyggande innebär ökade svårigheter även för andra i länet betydelsefulla näringar, såsom sågverken och möbelindustrin. Företagens möjlighet att få avsättning för sina produkter minskar. Detta har bl. a. lett till att ytterligare två mindre sågverk inkommit med varsel om nedläggning. För möbelindustrin ger de negativa byggprognoserna anledning till oro inför branschens utveckling . Även framlagda sparplaner bedöms efter hand innebära en negativ utveckling för sysselsättningen. Inom den glasindustrin finns stor oro för vad som skall hända . framlagda förslag till plan för den glasindustrin, glasbruk i strukturomvandling, innebär en kraftig personalminskning med nedläggningar som följd. Om förslaget genomförs kommer samtliga arbetstillfällen på vissa orter att försvinna. I ett längre perspektiv innebär detta att hela orter kan gå under. Mot bakgrund av branschens osäkerhet söker många yngre medarbetare nu annat arbete. Det är därför nödvändigt att regeringen med det snaraste ger besked om hur man har tänkt sig att den glasindustrin bör se ut . Risk finns annars att branschen kommer att få svårigheter att rekrytera den arbetskraft som behövs för att upprätthålla kontinuiteten i yrkeskunnandet. riksdagsbeslut om ett bibehållande av glasindustrin vid detta års nivå måste fullföljas. Länets långsiktiga problem samt förslag till åtgärder läns näringsliv kännetecknas av en sent påbörjad industriell process, få basindustrier, få industrier som bedriver forsknings- och utvecklingsarbete, en förhållandevis svag investeringsvilja, många små och medelstora företag, betydande legotillverkning, ett relativt sett lågt genomsnittligt löneläge och en svagt differentierad arbetsmarknad till följd av att sysselsättningen i stora delar av länet domineras av en industribransch. Vid en bedömning av läns situation är det nödvändigt att känna till dessa skevheter, som finns i den strukturella uppbyggnaden av länets näringsliv. I flera avseenden rör det sig om en långvarig process som fått fortgåt utan ingrepp eller åtgärder från samhällets sida. Utvecklingen har lett till förutsättningar för en inneboende sårbarhet hos länets näringsliv för strukturella och konjunkturella påfrestningar. Denna sårbarhet har utkristalliserats i akuta kriser i form av företagskonkurser, nedläggningar och arbetskraftsnedskärningar samt varsel om uppsägningar och permitteringar. Länets näringsliv står på en mycket bräcklig grund inför 1980-talet. Problemen är av sådan art att det finns risk för länets framåtskridande och länsinvånarnas framtida sysselsättningsmöjligheter. Det är fråga om en allvarlig kris. Utvecklingen i länet pekar på en lägre aktivitet inom de flesta näringsgrenar . Inom industrin kommer det reducerade bostadsbyggandet att slå igenom med full kraft, varvid som tidigare nämnts en rad industrier i länet får svårigheter. För län innebär detta en ökad arbetslöshet och ett mindre antal lediga platser. Av tradition har tidigare ett vikande konjunkturläge mötts med ökade arbetsmarknadspolitiska insatser, på grund av det finansiella läget har regeringen beslutat att dra ned resurserna till beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning. De grupper som redan har en svag ställning på arbetsmarknaden kommer härigenom att få ännu större svårigheter att hävda sig i konkurrensen om jobben. Vi är mot bakgrund av den ovan beskrivna utvecklingen mycket oroade över länets framtida utveckling och möjligheterna att skapa bättre betingelser för länets invånare, kommuner och näringsliv. För att vända den pågående negativa processen måste ingrepp och åtgärder vidtas från samhällets sida. Det gäller åtgärder dels för att klara närliggande akuta kriser, dels för att komma till rätta med länets långsiktiga problem. Vi vill framhålla att även om de negativa dragen i länets näringsliv och serviceutbyggnad under varit framträdande har län i grunden gynnsamma förutsättningar för en positiv utveckling med ökad sysselsättning och ekonomiska framsteg. Länet har relativt betydande arbetskraftsreserver, främst bland kvinnorna. I länet finns rikliga markutrymmen, som ger plats för näringsliv, samhällsbyggande, oförstörd miljö och omfattande friluftsliv. Med det säregna , de fina kustområdena samt de stora attraktiva inlandsområdena har län utomordentliga betingelser för rekreation och turism. Länet är dessutom gammal kulturbygd, rikt på minnen från tidigare epoker. När alla dessa plusposter summeras ger detta en bild av ett län med alla möjligheter att erbjuda trivsel och utkomst för sina invånare, och därmed finns det faktiska underlaget för en positiv framtidsutveckling. Vad som från samhällets sida fordras är en kraftig satsning på att förbättra länets infrastruktur i vad gäller kommunikationer, utbildning, service m. m., skapa en ökad differentiering av länets arbetsmarknad samt utveckla länets näringsliv. Nedan lämnas förslag till några konkreta åtgärder i syfte att rätta till länets långsiktiga problem. Åtgärder för att stärka länets näringsliv Mot bakgrund av att näringslivet i län är särskilt sårbart för strukturella och konjunkturella påfrestningar anser vi det mycket angeläget att regeringen ställer regionalpolitiska medel till förfogande vid neddragningar i svåra branscher. Främst gäller detta i de fall en bransch eller ett företag helt dominerat sysselsättningen på en ort eller inom ett glesbygdsområde. Vi kan aldrig acceptera en utveckling i län som innebär att hela orter försvinner eller stora områden utarmas. I detta sammanhang vill vi framhålla nödvändigheten av att regeringen sätter in åtgärder för att stimulera efterfrågan inom byggnadsverksamheten. Väsentligast är att öka bostadsbyggandet men även stimulera investeringar inom industrin liksom inom den offentliga sektorn. Risk finns annars för ökade svårigheter inom flera för länet betydelsefulla näringar. Förutom byggnadssektorn, sågverken och möbelindustrin kan här som exempel nämnas tillverkningen av småhus, cement, mredningssnickerier samt fönster- och planglas. För att skapa förutsättningar för en positiv utveckling i län och för att försöka få bort de skevheter som kännetecknar länets näringsliv anser vi att det bör ske en satsning på -forskning och utveckling i län kring användandet av inhemsk energi, -att utnyttja länets förutsättningar för framställning av alternativ energi samt produktion av nya energiprodukter och komponenter i nya energisystem, - elektroindustrin i länet i vad gäller produktion och utvecklingsarbete, - att enligt riksdagsbeslutet bibehålla den glasindustrin nivå, att inom den krisdrabbade glasindustrin utveckla och producera produkter för sjukvården, både instrument och engångsförbrukningsartiklar. Vidare bör Verkstad ges ökade resurser för att bl. a. utveckla höghastighetståg och ges möjlighet till forskning och utveckling inom trafiksektorn. Regeringen måste vidta åtgärder för att säkerställa industrins behov av skogsråvara i länet. En åtgärd i denna riktning är att förslagen om awerkningsskyldighet införs. Södra Skogsägarnas anläggningar bör förstatligas, och för att öka förädlingen bör det planerade pappersbruket i förverkligas . Lokalisering av statlig verksamhet Vi föreslår att regeringen på allt sätt ser till att fullfölja beslut att ge kompensation för nedläggningen av F 12. För att höja nivån på den statliga sysselsättningen i länet och förbättra differentieringen av länets arbetsmarknad föreslår vi att regeringen förelägger förslag om att till län lokalisera: I betänkandet om statens stöd till folkrörelserna, Bidrag till folkrörelser (SOU 1979:60), föreslås inrättandet av en ny myndighet med samlat ansvar för bidragsgivningen m. m. till organisationslivet. Lokaliseringsfrågan föreslås bli föremål för detaljerad utredning. Vi föreslår att regeringen arbetar för att en lokalisering till länet ingående prövas. Vid beslut om utlokalisering eller decentralisering av statlig verksamhet bör särskilt beaktas att län har lägst andel sysselsatta i statlig verksamhet i hela riket. Ytterligare statlig verksamhet bör därför lokaliseras till län! Länets två primära rekreationsområden, och läns skärgårdsområde samt , måste ges ökade möjligheter att utveckla turismen. Vi föreslår därför att regeringen gör en översyn av gällande regler för regionalpolitisk! stöd till turistnäringen i syfte att skapa samma utvecklingsmöjligheter för turistprojekt inom primära rekreationsområden i södra och som i och på . Även glasriket bör kunna få del av regionalpolitisk! stöd till turistnäringen. Översynen bör ske så snabbt att en ändring av reglerna kan träda i kraft . Med hänvisning till det anförda får vi härmed föreslå* 1. att beslutar att föreslå regeringen att på lämpligt sätt vidta åtgärder för att få till stånd ökade industriinvesteringar i län, 2. att beslutar att som sin uppfattning ge regeringen till känna vad som anförts om nödvändigheten att i övrigt genomföra de åtgärdsförslag som angetts i motionen för att skapa ökad sysselsättning i län. () () * Se även motion 1981/82:683.