mot · G5022003 · 1982-01-26 00:00:00 — Översyn av reglerna för utbetalning av bostadsbidrag I olika sammanhang framkommer det att vissa hyresgäster inte alltid uppträder som goda hyresbetalare, t. ex. i samband med ekonomisk brottslighet eller vid drogmissbruk. Hyresvärdarna - offentliga, allmännyttiga och enskilda - tvingas ofta ta till uppsägningar, lagsökningar o. d. En fullbordad vräkning tar och hyresförlusten blir stor. med lagsökningsåtgärden är hyresvärden enligt lag skyldig att meddela socialnämnden om åtgärden. Finns det barn eller annat ömmande skäl, betalar socialnämnnden skulden och vederbörande har enligt lag rätt att kvarbo. Sedan kan emellertid förhållandet upprepas. Bostadsbidrag utgår med ansenliga belopp. Antalet hushåll med statligt och/eller statskommunalt bostadsbidrag var 397000 . Kostnaden för bostadsbidrag till dessa under /82 beräknas uppgå till ca 2200 milj. kr. Statens andel av denna summa beräknas uppgå till ca 1100 milj. kr., dvs. De kommunala bostadstilläggen beräknas kosta ca 3 800 milj. kr., varav statens kostnad är ca 1250 milj. kr. Bidragen utbetalas direkt till hyresvärden enbart i de fall hyresgästen själv begärt detta. Någon sådan möjlighet för hyresvärden finns icke. I debatten - såsom den återges i massmedia - kan fall iakttas, där man satt i system från samma hyresgästs sida att låta bli att betala hyror - trots detta erhåller man ytterligare bidrag, konsumerar bostadsbidragen, uppsägs, socialnämnden betalar, hyresrätten återfås osv. kan inte socialnämnden göra något för att få bostadsbidragen överförda till hyresvärden. I de fall socialnämnden icke reglerar hyresskulden, blir det i stället hyresvärden, som förlorar ett större belopp än om bidragen hade avräknats. Vi är anhängare av att den personliga integriteten icke skall kränkas annat än i klart motiverade undantagsfall, men man måste förstå allmänhetens/ skattebetalarnas reaktion över att bostadsbidragen kan bli en ren inkomstförstärkning och användas till andra ändamål än de är avsedda för. Bostadsbidragen är en medborgerlig rättighet, och med anledning av offentliga taxeringsuppgifter och gällande regler i offentliga handlingar kan ändå hyresvärden räkna fram vilka hyresgäster som erhåller bidrag och hur mycket summan kan bli. Med hänsyn till det samhällsekonomiska läget är det - trots att invändningar från integritetssynpunkt kan resas - ändå viktigt att man i en särskild utredning klarlägger vilka förutsättningar det finns att vidta sådana ändringar i gäl lande bestämmelser, att hyresvärden kan - när denne så begär - få vederbörandes bostadsbidrag utbetalt direkt till sig eller alternativt när sociala myndigheter anser en sådan ordning påkallad. I en sådan utredning bör självfallet konsekvenserna för integritetsskyddet allsidigt belysas. När sådant underlag föreligger, bör man först överväga vilka förändringar i gällande regler som bör vidtas. Med hänsyn till det statsfinansiella läget talar övervägande skäl för att statsmakterna i vart fall bör initiera ett dylikt utredningsarbete för att säkra ett bättre underlag än vad som finns för överväganden i den riktning som angivits i motionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behoven av översyn av reglerna för utbetalning av bostadsbidrag till enskilda bostadskonsumenter. () ()