ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G60249 · 1982-10-19 00:00:00 — Obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar (prop. 1982/83:27) I proposition 1982/83:27 föreslås att alla studerande vid samtliga statliga högskolor skall ha obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutning oavsett vilken utbildning de deltar i. Medlemskapet kan vara fullt eller begränsat. Vi motionärer accepterar ett utvidgat obligatorium av praktiska skäl. Det finns exempelvis ett flertal studentkårer som inte omfattas av obligatoriet men som önskar göra det. De uttalade önskemålen från dessa kårer är dock att även de i formell mening skall omfattas av obligatoriet, önskemål som har lämnats utan åtgärd i avvaktan på beslut i obligatoriefrågan. Det finns flera anledningar till varför de frivilliga kårerna önskar bli obligatoriska. De frivilliga kårerna har betydligt sämre möjligheter än de obligatoriska att planera sin verksamhet eftersom de inte med någon säkerhet vet vilka ekonomiska resurser de har att tillgå. Kårerna får därmed svårt att arvodera personal och förtroendevalda, något som är väsentligt när man skall ställa krav på kontinuitet och kvalitet på de studerandes företrädare. Ett bortfall av så litet som av medlemmarna i en kår med 500 medlemmar kan verka förödande. En konsekvens av detta är att frivilliga kårer i motsats till obligatoriska inte är kreditvärdiga i bank. Genom de förslag som framförs i propositionen löses dessa svårigheter och dessutom får kårerna nu möjlighet att själva utse sina representanter i de olika högskoleorganen. Därmed försvinner elektorsförsamlingarna och med dem en onödig byråkrati. Vi anser emellertid att förslaget om obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar innebär inskränkningar i våra fri- och rättigheter av sådan principiell natur att reglering bör ske i särskild lag, vilket är fallet och inte som föreslås i propositionen endast genom en tilläggsparagraf i högskolelagen. Det är beklagligt att man icke i propositionen har kopplat ihop studerandehälsovårdsutredningens förslag med obligatorieförslaget. Enligt vår uppfattning hade det varit till fördel om dessa två frågor hade kunnat lösas . Vad gäller obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutning kan detta vara fullt eller begränsat. För exempelvis distanskurser och decentraliserade kurser bör medlemskapet vara begränsat, liksom för enstaka kurser, som omfattar högst 9 poängs studier. Medlemskapet i nationer och fakultetsföreningar bör omfatta alla studerande som studerar på kårorten. Kårernas avgifter skall enligt vår uppfattning fastslås av universiteten och högskolorna. Besvär mot beslut som fattas av obligatorisk studerandesammanslutning bör ske hos universitetsstyrelsen eller högskolestyrelse och därefter hos UHÄ. Med stöd av ovanstående hemställer jag att beslutar att obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar regleras i särskild lag.
mot · G6025 · 1982-10-11 00:00:00 — 1982/83 5-14 Motion 1982/83:5 Förslag till ny vattenlag m. m. 1981/82:130) Proposition 1981/82:130 innehåller Förslag till Lag om införande av vattenlagen, s. 36 ff., i vilket även finns särskilda övergångsbestämmelser till 10 kap. nya vattenlagen (Avgifter). Där har 16 § en utformning som bör ändras för att icke missgynna i synnerhet vissa inlands- och fjällkommuner och för att ge rättvisa i stort. Den föreslagna omräkningen efter avgiftsperiods slut bör ske med hänsyn till det penningvärde som gäller då den nya vattenlagen träder i kraft. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att omräkningen av avgifter enligt 16 § Lag om införande av vattenlagen så vitt gäller regleringsavgifter för vilka ny period börjat löpa före lagens ikraftträdande skall ske med beaktande av det penningvärde som gäller då den nya vattenlagen träder i kraft. 1 1982/83.
mot · G60250 · 1982-10-19 00:00:00 — Godkännande av överenskommelse mellan staten och (prop. 1982/83:32) Varvsnäringen är hårt trängd under nu rådande förhållanden såväl i som i världen i övrigt. Det görs få nybeställningar. Ett stort antal fartyg är upplagda. Fartyg som i någon mån efterfrågas på fraktmarknaden är sådana som genom sin konstruktion och specialitet kan tillgodose vissa önskvärda speciella krav. Statens intresse att gå in och medverka till anskaffning av tre nya s. k. ro-ro-fartyg för ACL-trafiken hänger på två skäl: 1) att garantera fortsatt verksamhet åt svensk varvsnäring 2) att konsolidera och möjligen expandera den svenska sjöfartsnäringen. Vi anser det angeläget att behålla och möjligen utveckla teknik och kunnande inom svenskt skeppsbyggeri. Det är bra att beställningen av ACL-fartygen kan läggas hos svenskt varv. Det är av stort strategiskt värde för vår varvsnäring. tog ett beslut om vissa sjöfartsfrågor som skulle gagna sjöfarten. Det konstateras i nu lagda proposition att det tidigare beslutet resulterat i avtalet om beställningen av de tre varom nu är fråga. Det är bra om beslut föranlett ett så snart positivt resultat. beslut innebar bl. a. ett understrykande av behovet av svensk sjöfart under svensk flagg. I propositionen sägs nu att tidigare fattade beslut om sjöfartspolitiken bör stå fast. Vidare sägs att linjetrafik på svenska hamnar i svensk regi är av betydelse osv. Begreppet svensk regi kan vara något annat än svensk flagg. Trafik i svensk regi kan bedrivas av svenskt företag med inhyrda utländska fartyg. Den formen av verksamhet har inte avsetts i av tidigare fattade beslut när det gällt statliga insatser för sjöfartsnäringen. Är fartyget svenskflaggat är verksamheten av det slag som avsett. Förnyelsen av ACL-tonnaget anges vara och är en viktig sjöfartspolitisk fråga. Vi anser dock att detta inte får innebära att tidigare fattade beslut om inriktningen av sjöfartspolitiken ändras. I propositionens hemställan föreslås att godkänner avtalet mellan staten och i huvudsaklig överensstämmelse med vad som anförts i propositionen. Vi anser att ett sådant klarläggande bör göras vid riksdagsbehandlingen av förslaget om avtal med att intentionerna i tidigare fattade beslut i denna del om statliga åtgärder för främjande av svensk sjöfart ej ändrats. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att vid behandling av proposition 1982/83:32 beaktar vad som anförts i motionen.
mot · G60251 · 1982-10-19 00:00:00 — revisorers förslag angående det statliga stödet till industrin (förs. 1982/83:4) En betydande del av förklaringen till de bestående problemen i den svenska ekonomin är den bristande förmågan att genomföra nödvändiga strukturella anpassningar av svenskt näringsliv till nya förhållanden. Ett viktigt element i denna brist på strukturanpassningsförmåga har varit den växande subventioneringen av bl. a. krisföretagen. Ökade subventioner har lett till att produktionsresurser låsts fast i olönsamma företag. Därigenom har de friska delarna av näringslivet hindrats från att växa. Växelkursanpassningen syftar till att sänka vårt relativa kostnadsläge gentemot utlandet för att därigenom få svensk industri att expandera. Åtgärden var emellertid enligt vår uppfattning alltför drastisk. Det hade i stället genom en alternativ ekonomisk politik varit möjligt att långsiktigt förbättra konkurrensläget. För att den nu genomförda åtgärden skall kunna utnyttjas av svensk industri måste de expanderande företagen tillförsäkras nödvändiga resurser. En avgörande förutsättning för att så skall ske är att en strukturomvandling kommer till stånd och att industristödet successivt avvecklas. Mot denna bakgrund är de förslag som riksdagsrevisorerna för fram till stor del inaktuella. Revisorernas förslag i övrigt utgår från en överskattning av vad effekterna av olika register, förteckningar, sammanställningar och samordningar kan ge för att förbättra inriktningen av det statliga stödet till näringslivet. att i anslutning till förslagets behandlande beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om det statliga stödet till näringslivet.
mot · G6026 · 1982-10-08 00:00:00 — Ändring i utlänningslagen (1980:376), m. m. 1981/82:146) Många flyktingar från andra länder befinner sig i och går i orolig väntan på det uppehållstillstånd som de sökt men inte fått besked om. Det finns flyktingar som varit i landet utan att få det slutgiltiga beskedet om de får stanna eller inte. De får t. ex. inte ta något som helst arbete, och enbart denna påtvingade sysslolöshet är deprimerande för dem som är vana att arbeta. Till detta kommer då den ständiga ängslan att inte få det uppehållstillstånd man sökt utan återsändas till i vissa fall omänskliga bestraffningar för politisk verksamhet i hemlandet. Vidare den mer eller mindre öppna misstron de möter från enskilda svenskar och från myndigheter. Till allt detta kommer svårigheterna att göra sig rätt förstådd på det svenska språket. kostar de vårt land stora pengar i form av bostad, mat, kläder, svenskundervisning, skolgång för barnen etc. förutom alla utredningskostnader. Den orimligt långa väntan på besked leder till psykiska besvär för enskilda flyktingar och till onödigt stora kostnader för staten. Det är nödvändigt av båda dessa skäl att bringa ner handläggningstiderna till en rimlig nivå. Högst sex månaders handläggningstid bör vara en sådan rimlig tid. I samband med att beslut om en sexmånadersgräns träder i kraft bör alla de som befinner sig här i landet och väntat på uppehållstillstånd automatiskt få detta uppehållstillstånd. Det bör gälla alla som inte gjort sig skyldiga till brott här i landet, vilka skulle kunna föranleda utvisning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder syftande till att handläggning av uppehållstillstånd för flyktingar skall vara avslutad från det ansökan ingivits till. 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder syftande till att alla som uppgett sig vara politiska flyktingar och som ansökt om uppehållstillstånd mer än automatiskt skall få uppehållstillstånd beviljat när sexmånadersregeln träder i kraft, såvida de inte gjort sig skyldiga till sådant brott i för vilket utvisning kan bli följden.
mot · G6028 · 1982-10-11 00:00:00 — och i Vårdnad och umgänge m. m. 1981/82:168) De nya reglerna för vård och umgänge i stärker den gemensamma vårdnaden som vårdnadsform. Barnets rätt till båda föräldrarna slås fast, likaså föräldrarnas fortlöpande ansvar. Som vi vet är det i verkligheten inte alltid problemfritt att uppnå den målsättning om barnets bästa som reglerna bygger på. Barnen har behov av både mamma och pappa som trygghet och identifikationsobjekt. I en skilsmässodom eller liknande då vårdnaden tilldöms den ene föräldern ges därför den andre föräldern laglig umgängesrätt. Men reglerna för denna rätt är luddigt formulerade. Den förälder som bryter mot reglerna kan hindra den förälder som inte har vårdnaden att träffa sitt/sina barn utan att myndigheterna kan sätta kraft bakom orden. Vårdnaden kan tas ifrån en förälder endast om denna grovt försummat sin vårdnadsuppgift. Det är då fråga om bestående fara för barnets hälsa eller utveckling. Men att inte få träffa sina båda föräldrar - om båda vill träffa barnet, men inte kan komma överens - kan väl också ses som ett hot mot barnets utveckling. Att i större utsträckning ta hänsyn till barnets egen vilja är också något som de flesta lagstiftare nu är överens om. Föräldrarnas inbördes split får inte hindra detta. Lagens intention bör vara att den förälder som vid upprepade tillfällen omintetgör möjlighet till umgänge skall mista vårdnaden om barnet i fråga. En ny vårdnadsutredning kan då, om så anses lämpligt, överflytta vårdnaden till den andre föräldern. Vuxna människor bör kunna komma överens om vårdnad och umgänge av barn. Men eftersom så inte alltid är fallet behöver barnets rätt i praktiken till båda föräldrarna stärkas. Att i jämställa grov försummelse med uppsåtligt förhinder av umgängesrätten är ett sätt. I förarbetena till den nya (prop. 1981/82:168) diskuteras vårdnad m. m. Några ändrade lagregler mot bakgrund av de många praktiska problem som manifesterats föreslås dock inte. Vi anser att ett förtydligande måste ske. Med hänvisning till ovanstående vill vi därför med anledning av proposition 1981/82:168 om ändring i yrka att begreppet uppsåtligt förhinder av umgängesrätt i 6 kap. 7 § likställs med lagtextens uttryck missbruk eller försummelse. () HANS ()
mot · G6029 · 1982-10-08 00:00:00 — m. fl. Förslag till hälsoskyddslag, m. m. 1981/82:219) har frågan om kontrollen av konsumtionsvattnet varit under utredning och meningarna har varit starkt delade när det gällt ställningstagande till om konsumtionsvattnet skall höra under hälsoskyddslagstiftningen eller livsmedelslagstiftningen. har resurserna för den centrala kontrollen och tillsynen av såväl dricksvatten som övrigt konsumtionsvatten urholkats. har utvecklingen beträffande försurning och växtnäringsläckage skapat ökande risker för föroreningar av grundvatten och ytvatten, som fungerar som vattentäkt. Uttalandena i propositionen om att överflyttningen från hälsoskyddslagstiftningen till livsmedelslagstiftningen av bestämmelserna om kontroll av konsumtionsvatten skall ske utan att ambitionsnivån i tillsynen höjs kan - om de tolkas bokstavligt - leda till en dålig kontroll av vårt viktigaste livsmedel, dricksvattnet. Det kan t. o. m. leda till att dricksvattnet får en särställning inom livsmedelskontrollen, som får sämre möjligheter att ingripa mot otjänligt och förorenat vatten än mot otjänliga livsmedel i övrigt. Detta kan inte anses vara ambitionen med det nya hälsoskyddet i vad gäller vattenförsörjning och vattenundersökning. Detta är särskilt allvarligt för konsumenterna, då dricksvattenkontrollen är ett försummat och eftersatt område, som lidit under en uppsplittring av ansvaret på flera myndigheter. När nu kontrollen av vårt konsumtionsvatten överförs till livsmedelslagstiftningen är det därför angeläget slå fast att samma krav på kontroll, tillsyn, tillgång och hantering av vatten bör gälla som för andra viktiga livsmedel. Med stöd av det anförda föreslår vi att beslutar att kontroll och tillsyn av konsumtionsvatten skall utövas i samma utsträckning som gäller för livsmedel i övrigt. () ()
mot · G602100 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:100 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:99 av m.fl. hemställs 1. att avslår de till proposition 1982/83:50, bilaga 2, budgetdepartementets verksamhetsområde, fogade lagförslagen utom såvitt avser förslag till dels lag om ändring i lagen (1980:954) om särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten m. m., dels lag om ändring i lagen (1981:1099) om särskilt investeringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskatt, 2. att beslutar de ändringar i fråga om statlig inkomstskatt som yrkas i motion 1982/83:99. () () () () () L. () i () () () () PER () ()
mot · G602101 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:101 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:99 av m. fl. att avslår proposition 1982/83:50, bilaga 3, verksamhetsområde, utom såvitt avser hemställan under D 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor. L. () i () () () () PER () ()
mot · G602102 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:102 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:99 av m. fl. att avslår proposition 1982/83:50 såvitt avser bilaga 1, verksamhetsområde. L. () i () () () () PER () ()
mot · G602103 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:103 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:99 av m. fl. att avslår proposition 1982/83:50 såvitt avser bilaga 6, industridepartementets verksamhetsområde. () () () () () L. () i () () () () PER () ()
mot · G602104 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:104 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:99 av m.fl. hemställs 1. att avslår proposition 1982/83:50, såvitt avser bilaga 4, verksamhetsområde, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande program i syfte att minska ungdomsarbetslösheten. L. () i () () () () PER () ()
mot · G602105 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:105 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:99 av m. fl. 1. att avslår proposition 1982/83:50, såvitt avser bilaga 5, verksamhetsområde, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om hyressättningssystemet. () () () () () L. () i () () () () PER () ()
mot · G602106 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:106 m. fl. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/83:55) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:99 av m. fl. att avslår proposition 1982/83:55 såvitt avser hemställan att godkänner vad som i propositionen anförts om nödvändigheten av en samlad finansiering av föreslagna åtgärder. () () () () () L. () i () () () () PER () ()
mot · G602107 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:107 m. fl. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/83:55) Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:99 av m. fl. att avslår förslaget i proposition 1982/83:55, bilaga 2, budgetdepartementet, om höjning av mervärdeskatten. () () () () () L. () i () () () () PER () ()
mot · G602108 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:108 m. fl. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/83:55) Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:99 av m. fl. 1. att avslår proposition 1982/83:55 bilaga 1., , såvitt avser punkterna 1, Återställande av de ursprungliga grunderna för beräkning av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring, 2, Ändring av tidigare riksdagsbeslut om karensdagar m. m. inom sjukförsäkringen, 2. att avslår proposition 1982/83:55 bilaga 3, . () () () () () L. () i () () () () PER () ()
mot · G602109 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:109 m. fl. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/83:55) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:99 av m. fl. att vid behandlingen av proposition 1982/83:55, bilaga 1, , punkterna 3 och 4, 1. avslår förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag såvitt avser 1 §, 2. till Allmänna barnbidrag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 3. avslår yrkandena under punkten 4, Statens bidrag till den kommunala barnomsorgen. L. () i () () () () PER () ()
mot · G602110 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:110 m. fl. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/83:55) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:99 av m. fl. att avvisar vad som föreslås i proposition 1982/83:55 bilaga 4, . L. () i () () () () PER () ()
mot · G602111 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83: lil m. fl. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/83:55) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:99 av m.fl. under rubriken hemställs att avslår proposition 1982/83:55, såvitt avser bilaga 5, . L. () i () () () () PER () ()
mot · G602113 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:113 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:112 hemställs 1. att beslutar avslå förslaget om obligatorisk inbetalning på särskilt investeringskonto, 2. att beslutar avslå förslaget om höjd förmögenhetsskatt, 3. att beslutar avslå förslaget om höjd arvs- och gåvoskatt, 4. att beslutar avslå förslaget om avskaffande av skattereduktion för aktieutdelning, 5. att beslutar avslå förslaget om reducering av skattereduktion vid skattesparande, 6. att beslutar avslå förslaget om förändring av inkomstskatteskalan, 7. att beslutar att höja basenheten enligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt med . samt i övrigt som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om den statliga inkomstskatten, 8. att beslutar avslå förslaget om skattereduktion för fackföreningsavgift, 9. att beslutar avslå förslaget om hyreshusavgift. () . () () () () () () () () () () () N. ÅSLING (c)
mot · G602114 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:114 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:112 hemställs 1. att ansluter sig till de i motionen förordade riktlinjerna för energipolitiken, 2. att avslår förslaget om en särskild vattenkraftsskatt, 3. att med anledning av propositionen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utformningen och användningen av en avgift på äldre vattenkraft och att därvid också uttalar att nedsättning av avkastningskrav ej skall vara aktuellt, 4. att beslutar att av vattenkraftsavgiften 600 milj, kr. tillförs oljeersättningsfonden för stöd till utbyggnad av distributionsanläggningar för fjärrvärme samt åtgärder för upphandling inom energiområdet i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att beslutar att av vattenkraftsavgiften 200 milj. kr. tillförs oljeersättningsfonden att användas till stöd till förbränningsanläggningar eldade med torv och skogsråvara i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att med avslag på förslaget om statlig upphandlingsdelegation hos regeringen anhåller att oljeersättningsfonden ges vidgade direktiv och att fondens styrelse ges förstärkt parlamentariskt inslag, 7. att ansluter sig till de riktlinjer för utbyggnaden av fjärrvärmesystem resp. stöd för åtgärder för upphandling inom energiområdet som redovisas i motionen, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kommunernas självbestämmanderätt över sin värmeförsörjning, 9. att ansluter sig till de i motionen förordade riktlinjerna för kolanvändningen, 10. att hos regeringen begär förslag om skärpta miljökrav för eldning med kol, 11. att avslår förslaget om höjning av oljeavgiften, 12. att för program för utökad prospektering m.m. på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 13. att hos regeringen begär att ett femårsprogram för prospektering presenteras , 14. att som sin mening ger regeringen till känna att prospekteringsprogrammet inte får omfatta letning efter uran. () () () () () () . () () () () N. ÅSLING (c)
mot · G602115 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:115 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83: 112 hemställs 1. att till Sysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under tolfte huvudtiteln anvisar I , 2. att till Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser på tilläggsbudget I till statsbudgeten för / 83 anvisar ett reservationsanslag av , 3. att hos regeringen begär fortsatt effektiv uppföljning och åtgärder för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten i enlighet med det anförda. () () . () () () () N. ÅSLING (c)
mot · G602116 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:116 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83: 112 hemställs 1. att beslutar avslå förslaget om statsbidrag till hyresrabatter, 2. att beslutar avslå förslaget om statlig hyresförlustgaranti, 3. att beslutar avslå förslaget om särskilt stöd till de värst drabbade företagen, 4. att med bifall till regeringens förslag om lån till underhåll av vissa bostadshus beslutar att den garanterade räntan räknas upp , 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motion 1982/83:112 anförts om hyreshusavgift. () . () () () () () () () () () () () () N. ÅSLING (c)