mot · G502988 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. inleddes en verksamhet med framtidsstudier i statlig regi. Syftet var inte att tillgodose något samlat behov av sådana studier. Tvärtom ville man uppmuntra ett ökat framtidstänkande inom enskilda samhällssektorer, inom näringsliv och folkrörelser. Verksamheten skulle i stället vara ett komplement till ett alltför uttalat sektortänkande och en motvikt till en befarad dominans från näringslivssidan. Med utgångspunkt i betänkandet Att välja framtid organiserades verksamheten i två grenar. Dels ett sekretariat för framtidsstudier, knutet till statsrådsberedningen och med uppgift att åstadkomma underlag för politisk framtidsplanering och samhällsdebatt, dels en samarbetskommitté med medlemmar föreslagna i första hand av forskningsråd och sektorforskningsorgan och med ansvar för långsiktsmotiverad forskning. Med tillkomsten av forskningsrådsnämnden FRN kunde samarbetskommittén inordnas i den fasta forskningsorganisationen. Forskningsvärldens organ med uppgift att stimulera framtidsinriktad forskning och kartlägga behov av långsiktigt motiverad forskning blev en delegation inom FRN: s ram (SALFO). Sekretariatet för framtidsstudier har på ett helt annat sätt varit föremål för debatt och ständiga organisatoriska ändringar. Redan året efter sekretariatets tillkomst var framtidsstudierna föremål för en rad motioner från den dåvarande oppositionen. I motionerna framhölls bl. a. risken för ensidig styrning av verksamheten och behovet av mångfald i studieverksamheten. Något sakligt underlag för kritik mot den påbörjade verksamheten inom statsrådsberedningen framlades inte. hade tillkommit som ett från den politiska planeringsapparaten fristående organ för framtidsinriktad verksamhet. Motionärerna förordade trots detta organisatoriska ändringar. Resultatet blev att sekretariatet 1975, endast efter tillkomsten, fördes till . Det fick ställning som kommitté med en parlamentariskt sammansatt styrelse. , , fördes verksamheten över till FRN. Socialdemokraterna har med olust sett hur den från början väl motiverade och klara organisationen med uppdelning i två grenar med klart skilda uppgifter stegvis blivit allt mer oklar. Först genom att sekretariatet fick lämna statsrådsberedningen och inordnas under fackdepartementet med ansvar för forskningsfrågor, sedan genom att de två fördes till ett renodlat forskningsorgan, FRN. Ursprungligen motiverade utbildningsministern sitt förslag om överföran1 1981182. de till FRN med samordningsmöjligheterna. gjorde han dock flera uttalanden om vikten av att bevara framtidsstudiernas speciella karaktär. De är inte i sig själva forskning och kan inte ersätta eller ersättas av forskning. Inriktningen mot att ge underlag för samhällsdebatten betonades. Anslagsdelen till framtidsstudier öronmärktes vilket ytterligare markerade att FRN fått sig tilldelat en ny och från forskningen skild uppgift. uttalade sig i samma riktning om framtidsstudiernas karaktär och ställning. Socialdemokraterna ansåg sig därmed inte ha anledning att motsätta sig att den föreslagna ordningen prövades. Dess tydliga karaktär av balansgång mellan integration och särställning ingav dock oro. Det finns ingen anledning till kritik av FRN:s sätt att sköta framtidsstudiesekretariatet. I sina anslagsframställningar äskade nämnden särskilda medel för framtidsstudier /83. 1981/82 hade statsmakterna tilldelat FRN . för dessa studier, och nämnden äskade /83 ett anslag som innebar en ökning med . I årets budgetproposition har regeringen kraftigt beskurit FRN:s äskanden. Dessutom säger departementschefen (proposition 1981/82:100 Bilaga 12 s. 520): För att ytterligare underlätta FRN:s arbete förordar jag att medel för framtidsstudier inte längre skall beräknas under en särskild anslagspost. Nämnden ges därigenom möjlighet att inom ramen för ett samlat resursutrymme själv svara för avvägningen, prioriteringen och planeringen av hela sitt stöd till såväl forskning som framtidsstudier. Från att vid tidigare tillfällen ha nöjt sig med att betona värdet av en samordning mellan framtidsstudier och det arbete som samarbetskommittén för långtidsmotiverad forskning (SALFO) utför frikopplas därmed framtidsstudierna helt från den politiska beslutsprocessen genom en definitiv integration med FRN:s övriga verksamhet. Regeringen bryr sig inte ens om att ange en ram för framtidsstudiernas omfattning, långt mindre att påkalla någon speciell inriktning av dessa. Detta är olyckligt. Framtidsstudier värda namnet måste bedrivas i åtminstone någon kontakt med den politiska planeringen i landet. Som regel måste man anta att denna sker inom regeringens kansli. I den mån som framtidsstudierna organisatoriskt förläggs till FRN måste regering och riksdag i budgetpropositionen ange såväl studiernas ekonomiska omfattning som deras huvudsakliga inriktning. Gör inte statsmakterna ens det, har i realiteten framtidsstudierna avskaffats. Med detta som bakgrund kan det sägas att det var olyckligt att förlägga framtidsstudiesekretariatet till FRN eftersom FRN inte är ett politiskt organ. Det har heller aldrig avsetts vara det. I forskningsrådsnämnden finns fyra ledamöter med direkt politiska mandat av nämndens femton ledamöter. FRN är därför inte kompetent att göra de politiska avvägningar som måste föregå relevanta framtidsstudier. Det är en svår felsyn departementschefen gör när han låter avvägningsproblemen mellan satsningen på forskning och framtidsstudier dominera anslagstekniken. givetvis, men väsentligare är dock den politiska användningen av framtidsstudietekniken. Den skall statsmakterna svara för, inte FRN som är en myndighet i traditionell mening, med uppgift att förverkliga regeringens intentioner. FRN föreslås av departementschefen få . /83 att användas för nämndens insatser till såväl forskning som framtidsstudier. Avvägningen mellan de två huvudområdena överlåts till nämnden att besluta. I sina äskanden /83 har nämnden bedömt att ungefär en sjättedel av hela omslutningen borde användas för framtidsstudier, vilket motsvarar . av departementschefens föreslagna . kan mycket väl acceptera departementschefens ram för FRN:s verksamhet, men bör inom den ramen avdela ett belopp som åtminstone motsvarar det som nämnden själv ansett vara en rimlig avvägning när nämnden äskade medel /83. Detta skulle innebära: Initiering, samordning och bör fasthålla vid den anslagsindelning som den tidigare biträtt och som också FRN förordat i sina anslagsframställningar /83. bör dessutom begära att regeringen vidtar åtgärder - organisatoriska eller andra - för att framtidsstudierna efter hand skall knytas till den politiska planeringsprocessen i kanslihuset. Detta senare kan kanske enklast ske genom att regeringen i fortsättningen föreslår , förutom de ekonomiska ramarna för verksamhetens omfattning, också riktlinjer för den i samband med den s. k. forskningspolitiska propositionen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att inom den anslagsram som departementschefen föreslagit för forskningsrådsnämnden avdelar ett belopp om . att användas för framtidsstudier i enlighet med det som anförts, 2. att som sin mening i övrigt för regeringen framhåller vad som sagts beträffande framtidsstudiernas anknytning till den politiska beslutsprocessen.