mot · G5021488 · 1982-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition har forskning och teknisk utveckling givits hög prioritet och undantagits från krav på besparingar som ställts inom andra områden. Det är en prioritering som helt överensstämmer med socialdemokratiskt synsätt. Emellertid räcker det inte att bibehålla den nuvarande resursnivån. På måste ambitionerna vara att ytterligare vidga resursramarna för forskning och utveckling inte minst mot bakgrund av de kraftfulla satsningar på teknikutveckling som görs i andra högt utvecklade länder. Insatser för teknisk utveckling och forskning måste ses som investeringar för framtiden och beredes utrymme även i ett ansträngt statsfinansiellt läge. Forskning vid universitet och högskolor En viktig förutsättning för framgångsrik utveckling och produktförnyelse i näringslivet är en hög kvalitet på den forskningsverksamhet som bedrivs vid universitet och högskolor. Socialdemokraterna har under en följd av år fört fram förslag om hur denna verksamhet skulle förstärkas. I denna fråga har en särskild forskningspolitisk proposition till vårriksdagen aviserats och vi avser att i anslutning därtill redovisa vår inställning och våra förslag. I en särskild motion om forskningspolitik tar vi upp några frågor i anslutning till budgetpropositionens förslag. Det gäller t. ex. ytterligare stöd till datateknisk forskning samt ökade resurser till forskningsråden för internationellt utbyte. Det gäller också frågan om lokaler för forskning och utveckling. Styrelsen för teknisk utveckling Styrelsen för teknisk utveckling är ett viktigt instrument för en framtidsinriktad näringspolitik. Det är angeläget att STU:s verksamhet såväl i fråga om industriellt utvecklingsarbete som kunskapsutveckling upprätthålls och ges vidgade ramar. Vi instämmer i den prioritering av områden som gjorts av STU, dvs. datateknik/elektronik, bioteknik, materialteknik, verkstadsteknik, kemiteknik, träteknik, teknik för hälso- och sjukvård samt massa- och pappersteknik. Vi anser också att den satsning på havsteknik som STU aviserar är väl motiverad. För att de insatser som görs inom dessa teknikområden skall få avsedd effekt för näringslivets utveckling krävs också åtgärder inom andra områden. Motsvarande satsningar måste ske inom utbildningen så att kompetens finns tillgänglig. Det är också angeläget att resultat från forskning och utveckling kan omsättas i produktionen utan onödig tidsfördröjning. Kontakter mellan högskolor och industri bör förbättras. Som exempel vill vi här - utan att därmed förringa övriga områdens betydelse - ta upp ett område inom materialtekniken, nämligen keramiska material. Keramer tål hög värme och har stor motståndskraft mot nötning, korrosion och annan kemisk påverkan. De kan användas bl. a. inom energiområdet, i slip- och skärverktyg och i motorer. En satsning på forskning och utveckling av sådana keramiska produkter skapar möjligheter till produktförnyelse och stimulans i en rad svenska företag. Här krävs att regeringen tar initiativ till en dialog mellan forskare inom området, utbildningsansvariga samt berörda företag för en planering av samordnade insatser. Det bör ske genom STU. Högt utbildad arbetskraft är en viktig tillgång för det svenska näringslivet. Det gäller alla nivåer i skolsystem och inom olika områden, såväl teknik, naturvetenskap och ekonomi som t. ex. språk. Högskolorna i vårt land är betydelsefulla för näringslivet. Också de mindre högskolorna är väsentliga för resp. regioners utveckling. De tekniska högskolorna är i särskilt hög grad ett industripolitiskt medel. En hög kvalitet på civilingenjörsutbildningen är en av de viktigaste förutsättningarna för att på trygga förnyelsen i svenskt näringsliv. Den får inte urholkas. I budgetpropositionen föreslås en utökning av antalet platser i högre utbildning för att möta den s. k. ungdomspuckeln. För civilingenjörsutbildningen gäller det 300 platser för /83. De medel som anslås för dessa platser motsvarar emellertid endast hälften av den uppskattade kostnaden. Resurssituationen när det gäller utbildning vid de tekniska högskolorna har successivt ansträngts allt hårdare. Studieresultaten har försämrats. Bortfallet är nu . En förbättrad genomströmning skulle innebära en bättre hushållning med samhälliga medel. Den svenska civilingenjörsutbildningen har mycket knappa resurser jämfört med motsvarande utbildningsanstalter i andra industriländer. Vi anser att man nu har kommit till en punkt då man måste sätta stopp för en fortsatt urholkning av medlen till civilingenjörsutbildningen. De berörda läroanstalterna bör ges full kompensation för det ökade platsantalet. Vi föreslår sålunda att anslaget till de tekniska fakulteterna ökas med 1,4 milj. kr. Ökningen av antalet platser på grund av ungdomspuckeln gäller också andra utbildningslinjer, t. ex. matematisk-naturvetenskapliga och ekonomiska där det finns risk att kvaliteten på utbildningen försämras genom att kompensation för merkostnaden ej anslås. Vi förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen vid dessa utbildningslinjer och återkommer med förslag till ytterligare medel om så visar sig erforderligt. Vi upprepar vårt tidigare framförda krav att en översyn av den tekniska högskoleutbildningen bör ske bl. a. mot bakgrund av behovet av förnyelse i näringslivet. Nordiskt samarbete i fråga om forskning och teknisk utveckling Vi upprepar vårt tidigare förslag om utökat nordiskt samarbete i fråga om teknisk forskning och utveckling. Regeringen bör ta initiativ till överläggningar härom med övriga nordiska länder. I socialdemokratiska partimotioner om industripolitik har förts fram olika förslag för att främja uppfinnarverksamhet. I fråga om skattebestämmelserna för uppfinnare har nu efter proposition från regeringen beslutat om vissa ändringar enligt de riktlinjer som angavs i den socialdemokratiska partimotionen om industripolitik 1981. Vi noterar detta med tillfredsställelse. Vårt förslag om utvidgad stipendieverksamhet har dock avslagits av riksdagsmajoriteten varför vi upprepar det. Anslagen för stipendier till uppfinnare bör ökas med i storleksordningen 5 milj. kr. Vid fördelningen härav bör STU spela en central roll men möjligheterna att ge även andra intressen t. ex. en del av ansvaret bör prövas. Vi föreslår att regeringen ges i uppdrag att utarbeta förslag till en utvidgning av stipendieverksamheten. Upphandling av ny teknik är ett viktigt instrument att stimulera teknisk utveckling inom industrin. I tidigare socialdemokratiska partimotioner har vi ägnat stort utrymme åt att utveckla konkreta förslag för att främja teknikupphandling, såväl inom det offentliga området som inom den privata sektorn. Vi vill nu i korthet anföra följande: Vi har fört fram förslag om inrättande av bolag för utveckling och upphandling inom fem olika områden för att stimulera industrin genom offentlig upphandling. beslutade att inrätta tre bolaginom områdena energi, miljövård och transportsystem. presenterade regeringen förslag till inrättande av bolagen. Emellertid har bolagen med den utformning de fått aldrig getts reella möjligheter att spela den roll som avsetts. Vi tvingas nu konstatera att vi med nuvarande riksdagsmajoritet saknar möjlighet att ge bolagen den utformning och de resurser som enligt vår mening är nödvändiga för att göra dem till ett verkningsfyllt instrument. Vi avstår därför från att upprepa våra krav. Inom landstingssektorn har regeringen inlett ett arbete som svarar mot de riktlinjer som drogs upp i den socialdemokratiska partimotionen 1980/ 81:2020. Vi noterar detta med tillfredsställelse. När det gäller den privata sektorn har regeringen däremot inte vidtagit några åtgärder. Behovet att stimulera upphandling av ny teknik hos svenska industriföretag från andra svenska företag framstår med ännu större skärpa. Vi upprepar vårt förslag från motionen 1980/81:2020 om en försöksverksamhet med statligt stöd till forskning och utveckling som bedrivs i anslutning till sådan teknikupphandling inom den privata sektorn. Verksamheten bör bedrivas av en särskild delegation med nära anknytning till industridepartementet. Denna bör dels ta initiativ till och organisera samverkan mellan beställare i teknikupphandlingsprojekt, dels organisera finansieringen av upphandlingen. För finansieringen av projekten skall i första hand de deltagande företagen och befintliga kreditinstitut och utvecklingsorgan, exempelvis investeringsbanken och industriutvecklingsfonden svara. Att delta i projektfinansieringen bör självfallet också vara en uppgift för den av oss föreslagna struktur- och utvecklingsfonden. Delegationen bör emellertid enligt vår uppfattning ha vissa egna medel för att i begränsad utsträckning delta i finansieringen av enskilda projekt. Vi föreslår att 20 milj. kr. anslås för dels det ändamålet, dels övriga kostnader för verksamheten för en försöksperiod av . I budgetpropositionen föreslår regeringen ett anslag på 20 milj. kr. till statligt stöd för kredit vid försäljning inom landet, s. k. hemmamatchning. Sådant stöd kan utgå då konkurrerande utländskt företag på grund av utländskt kreditstöd erbjuder särskilt förmånliga kreditvillkor. Anslaget tas emellertid endast upp för att täcka kostnader som uppstått på grund av tidigare åtaganden. Regeringen föreslår att systemet med hemmamatchning upphör . Motiven för detta förslag är två. Dels anses ingångna och förväntade internationella överenskommelser om begränsning av kreditkonkurrensen ta bort behovet av ifrågavarande stöd för det svenska näringslivet. Dels menar man sig uppnå besparingseffekter genom att stödformen upphör. Det är inte svårt att inse att dessa motiv är motstridiga. Antingen behövs stödformen. Den drar då kostnader i form av budgetmedel. Dessa medel kan inbesparas om man inte vill tillgodose föreliggande behov. Eller också behövs stödet inte. Då drar det heller inga kostnader och aktualiserar därmed inga besparingar. Från socialdemokratisk sida välkomnar vi att riskerna för snedvridande kreditkonkurrens minskas genom nya internationella överenskommelser. Dessa risker har emellertid inte en gång för alla undanröjts. En viktig roll spelar här den svåröverblickbara internationella ränteutvecklingen. Vidare kan det t. ex. förekomma fall där de ingångna överenskommelserna inte efterlevs. Statsmakterna bör inte avhända sig möjligheten att vid behov tillämpa hemmamatchning till stöd för svensk industri. Vi begär därför att uttalar att systemet med hemmamatchning skall finnas kvar. Det finns anledning att se över dess regler. a. påtalats i har dessa, framför allt , varit onödigt restriktiva och osmidiga. Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt utarbeta förslag till ändringar, som undanröjer dessa begränsningar. De mindre och medelstora företagen De mindre och medelstora företagen är en viktig del av svenskt näringsliv. En fjärdedel av alla sysselsatta i arbetar i företag med färre än 50 anställda. Antalet sådana företag är över 400 000. Av antalet sysselsatta i dessa företag återfinns mer än hälften i företag inom tjänstesektorn, dvs. handel, samfärdsel och annan serviceverksamhet. Industrin svarar för ca av sysselsättningen inom småföretagssektorn, byggnadsverksamheten för , medan återfinns inom jordbruk, skogsbruk och fiske. Mot bakgrund av de mindre och medelstora företagens betydelse är det självklart att den ekonomiska politiken och närings- och industripolitiken måste utformas så att den stödjer dessa företags utveckling. Det är också självklart att inriktningen av den allmänna ekonomiska politiken är lika betydelsefull för små företag som för övriga delar av näringslivet. Därför är socialdemokratins offensiva politik för att komma till rätta med problemen i den svenska ekonomin av största betydelse även för småföretagen. Detta belyses också väl av den underleverantörsroll som många mindre företag befinner sig i. Om den ekonomiska politiken leder till minskad produktion och sysselsättning i de stora företagen drabbas också de små. Den allmänna ekonomiska politikens stora betydelse för dessa företag understryks också av det faktum att antalet företag är så stort. Småföretagspolitiken kan därför endast i begränsad utsträckning bedrivas i form av selektiva åtgärder - direkt riktade till enskilda företag. Grunden för småföretagspolitiken måste ligga i generella åtgärder. Många av de mindre företagen bl. a. inom träindustri, materialindustri och verkstadsindustri är starkt beroende av investeringar och byggande. Ett genomförande av de förslag vi lägger på detta område i vår särskilda motion om byggande och investeringar skulle skapa överlevnads- och utvecklingsmöjligheter för många av de mindre företag som , till följd av den borgerliga åtstramningspolitiken, är starkt hotade. Ett område inom politiken, som har stor betydelse för de mindre och medelstora företagen, är skattepolitiken. Det gäller inte enbart de skatteregler som direkt rör småföretagen. Också skattepolitikens inverkan på löneutvecklingen spelar en viktig roll för att bestämma företagens villkor. Utan en rättvis skatte- och fördelningspolitik kan vi aldrig hålla en löneutveckling som ligger inom ramen för det samhällsekonomiska utrymmet och inte heller undvika kostsamma arbetskonflikter. Dessa frågor är självfallet av stort intresse för alla företag, stora som små. Den skatteomläggning som överenskommits mellan socialdemokraterna, och innebär ett väsentligt framsteg på detta område. Den är ett led i bekämpandet av inflationen och i arbetet för att lösa problemen i den svenska ekonomin - två uppgifter som är oerhört väsentliga för företagsklimatet och för möjligheten att starta företag. Stimulansen för företagandet ligger bl. a. i sänkningen av marginalskatterna, vilket också mildrar de i vissa fall förekommande problemen med framskaffandet av pengar ur företagets verksamhet för erläggande av förmögenhetsskatt. Ett område inom skattepolitiken, som innebär särskilda problem för många mindre företag, är det som rör skattefusket. Fusket med skatter och avgifter är mycket omfattande och uppges förekomma inom alla branscher. Konkurrensen mellan seriösa och icke seriösa företagare inom olika branscher förrycks till fördel för de icke seriösa. Dessa kan ju hålla lägre priser på sina varor och tjänster eftersom de i sin prissättning inte beaktar föreskrivna skatter och avgifter. Vi socialdemokrater har uppmärksammat detta problem och i en rad motioner föreslagit åtgärder som varit ägnade att bidra till sundare konkurrensförhållanden. Även på detta område kommer skatteomläggningen att ha stor betydelse då de nya reglerna kommer att bidra till att reducera antalet oseriösa företag och därmed skapa bättre förutsättningar för de seriösa företagen. I en partimotion under allmänna motionstiden föreslog vi bl. a. i syfte att få fram åtgärder för sundare konkurrensförhållanden en utredning av frågan om att införa näringsförbud som sanktion mot ekonomisk brottslighet även i andra fall än vid konkursmissbruk. I samma motion begärdes en undersökning av förutsättningarna för att införa etableringskontroll i vissa branscher eller näringsgrenar där bl. a. skattebrottslighet är utbredd. Motionen avslogs av . Efter beslut har emellertid regeringen tillsatt en utredning om utvidgat näringsförbud i enlighet med vår motion. tillämpar numera i samarbete med lokala skattemyndigheten och kronofogdemyndigheten en rutin i upphandlingsärenden som i stora drag innebär att man endast köper varor och tjänster från näringsidkare som fullgjort sina skyldigheter mot samhället i skatte- och avgiftshänseende. I en motion till föregående års föreslogs att denna rutin görs obligatorisk för all offentlig upphandling. Yrkandet avslogs av . har emellertid regeringen även på detta område tillsatt en utredning som skall se över frågan. Vi har till tidigare riksmöten lagt förslag om omfattande åtgärdsprogram för de mindre och medelstora företagen som en integrerad del av en offensiv industripolitik. Huvudlinjen i förslagen är att stärka samhällets resurser för att i samarbete med företagsledningar och anställda möta småföretagens praktiska problem och ta till vara deras speciella utvecklingsmöjligheter. På några punkter har vi lyckats få majoritet för våra förslag i . Det gällde exempelvis förslagen om en förstärkning av de regionala utvecklingsfondernas utlåningskapacitet med 300 milj. kr. och om att en försöksverksamhet med särskilda utvecklingsbolag på länsnivå skulle startas. På flertalet punkter har emellertid den borgerliga majoriteten avslagit våra förslag. Våra förslag till åtgärder för de mindre företagen har gällt produktutveckling, där samhällsåtgärder är nödvändiga för att dels underlätta för företagen, dels se till att de mindre företagens goda möjligheter på detta område verkligen utnyttjas. Vi har vidare uppmärksammat marknadsföringen där de mindre och medelstora företagen med samhällets stöd skulle kunna uppnå bättre resultat. Vi har också föreslagit ett särskilt program för underleverantörsföretagen, som har särskilda problem bl. a. som följd av sitt stora beroende av ett eller ett fåtal företag. Industriministern avser att senare under innevarande i en särskild proposition förelägga förslag om åtgärder för de mindre och medelstora företagen. Vi kommer att i samband med denna proposition redovisa våra förslag till politik på detta område. Vi avser då att bl. a. ta upp frågor som rör exportstödet till de mindre och medelstora företagen. Vi vill emellertid redan nu peka på två förslag i budgetpropositionen som har stor negativ effekt för de mindre företagen. För innevarande budgetår finns ett anslag på 10 milj. kr. till statens industriverk för företagsinriktad fortbildning. Verksamheten har vist sig vara effektiv när det gäller att föra ut information om och intressera företagare för kurser och utbildning som är ägnade att bidra till företagens utveckling. Anslaget används till en del för nedbringande av kurskostnaden, vilket gör det möjligt även för de minsta företagen att delta i utbildningen. Industriministern har föreslagit att anslaget tas bort, främst av statsfinansiella skäl. Vi anser för vår del att detta är en åtgärd som kommit till på grund av missriktad sparnit. Utbildning och utveckling för de mindre företagen är ett mycket viktigt inslag i arbetet med den satsning på industrin som är nödvändig . I anslutning till förslaget om att anslaget för företagsinriktad fortbildning skall tas bort hänvisar industriministern till de ökade anslag som föreslås för för företagsutveckling (SIFU). SIFU föreslås enligt propositionen få ett anslag på 22 milj. kr. Emellertid är det så att stiftelsen på grund av den förestående omlokaliseringen till kommer att vidkännas stora extrakostnader som den medför visst inkomstbortfall. Sammanlagt uppgår extrakostnaden för omlokaliseringen och inkomstbortfallet till 10,6 milj. kr. enligt SIFU:s beräkningar. Detta medför att SIFU skulle behöva 26,9 milj. kr. för att kunna upprätthålla samma verksamhet som under innevarande budgetår. SIFU begär därtill 3,1 milj. kr. i ökade resurser bl. a. för ökade insatser på elektronik- och dataområdet. Industriministerns förslag innebär således att SIFU tvingas dra ner sin verksamhet. Även detta innebär sämre möjligheter för de mindre företagen, vilka är de främsta avnämarna till SIFU:s verksamhet. Industriministerns förslag på båda dessa områden (företagsinriktad fortbildning och SIFU) går stick i stäv med hans ofta uttalade ambition att satsa på och slå vakt om de mindre företagens utveckling. Båda dessa förslag innebär i stället sämre resurser och mindre möjligheter att tillvarata dessa företags intressen. Med hänsyn till att industriministern senare under detta avser att komma med en särskild proposition om åtgärder gällande de små och medelstora företagen anser vi att behandling av anslaget till företagsinriktad fortbildning och anslaget till för företagsutveckling bör uppskjutas till dess att denna proposition skall behandlas. Det är ju först när denna proposition föreligger som det blir möjligt att ta ställning till om det är rimligt att göra de inskränkningar som industriministern nu föreslår. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om överläggningar mellan staten och näringslivet, 2. att som sin mening uttalar att en nedrustning av statens industriverk inte skall ske, 3. att till : Förvaltningskostnader (industridepartementet) för /83 anvisar ett jämfört med regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 4. att till : Branschfrämjande åtgärder (industridepartementet) för /83 anvisar ett jämfört med regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 5. att begär att regeringen till redovisar förslag till åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande prospekteringsprogram för Bergslagen samt och , 7. att till Intensifierade prospekteringsinsatser i Bergslagen (industridepartementet) för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 8. att till Intensifierade prospekteringsinsatser i och (industridepartementet) för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 9. att av regeringen begär förslag om inrättande av en struktur- och utvecklingsfond i enlighet med de riktlinjer som anförs i motionen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om förändringar i reglementet angående allmänna pensionsfondens förvaltning, 11. att begär att regeringen utarbetar ett investerings- och utvecklingsprogram för de statliga företagen, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av förstärkta resurser för arbete med nordiskt industripolitiskt samarbete, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om nordiskt samarbete i fråga om teknisk forskning och utveckling, 14. att begär att regeringen utarbetar förslag till en utvidgning av stipendieverksamheten till uppfinnare i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en försöksverksamhet med statligt stöd vid upphandling av ny teknik inom industrin, 16. att till Delegationen för teknikupphandling inom industrin (industridepartementet) för /82 anvisar ett reservationsanslag av , 17. att som sin mening uttalar att systemet med hemmamatchning skall finnas kvar, 18. att begär att regeringen skyndsamt utarbetar förslag till förändringar i systemet med hemmamatchning i enlighet med vad som sägs i motionen. () () () () () () () * Se även motion 1981/82:2078.