ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021112 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Ökad utbildning av tandhygienister Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1111 föreslås att uttalar att utbildningen av tandhygienister kraftigt bör förstärkas till 500 utbildningsplatser för att täcka behovet av förebyggande tandvård. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) 1* 1981182.
mot · G5021114 · 1982-01-22 00:00:00 — Narkotikafria kriminalvårdsanstalter, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1113 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om narkotikafria kriminalvårdsanstalter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om påföljder för narkotikabrott.
mot · G5021116 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Yrkesmedicinska och arbetsmiljötekniska universitetsinstitutioner, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1115 föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att yrkesmedicinska och arbetsmiljötekniska universitetsinstitutioner inrättas vid samtliga medicinska resp. tekniska fakulteter, 2. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att en arbetsmedicinsk grundkurs omfattande minst införs i läkarutbildningen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021118 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. Ökad rätt till arbetsrehabilitering Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1117 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till åtgärder för arbetsrehabilitering och garanti för rätt till arbete eller utbildning för ungdom enligt motionens aktionsprogram. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021120 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1120 m. fl. Bil sorn tekniskt hjälpmedel för handikappad Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1119 föreslås att uttalar att bil bör upptas i förteckningen över tekniska hjälpmedel för handikappade. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021121 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1121 m. fl. Anpassning av trafikmiljö och kollektiva färdmedel för handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1119 föreslås 1. att uttalar att arbetet med att handikappanpassa den kollektiva trafikmiljön och färdmedlen bör intensifieras, 2. att hemställer hos regeringen om åtgärder för att utveckla en handikappanpassad järnvägsvagn. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021123 · 1982-01-24 00:00:00 — 1981/82 1123-1130 , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1122 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att något reklamförbud i videogram ej införs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag om lättnader för etablering på kabel-TV-området framläggs, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag framläggs om riktlinjer för teledataområdet i enlighet med informationsteknologiutredningens förslag, dock med undantag av att s. k. uppsökt reklam skall få förekomma i mediet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att radiolagen förtydligas så att det klart framgår att vidareutsändning per kabel av satellitsändningar till enskilda hushåll är tillåten.
mot · G5021124 · 1982-01-24 00:00:00 — Beskattningen av nya massmediaformer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1122 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att särskild beskattning av de nya medierna ej skall förekomma.
mot · G5021126 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1126 m. fl. Behörighet för tjänstgöring inom barnomsorgen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1125 föreslås 1. att uttalar att kommunerna bör vara skyldiga att tillse att personalen erhåller möjlighet till årlig fortbildning och att statsbidrag bör utgå för denna verksamhet, 2. att uttalar att allmän behörighet när det gäller tjänstgöring inom barnomsorgen bör fastställas och hemställer hos regeringen om förslag härom. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G5021128 · 1982-01-25 00:00:00 — Åtgärder inom förskolan för att stimulera intresset för skogsbruk Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1127 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag för att i förskolan stimulera elevernas intresse för skogen.
mot · G5021130 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. En fackföreningarnas semester- och rekreationsfond Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1129 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till en semesteroch rekreationsfond, att förvaltas av fackföreningarna och finansieras genom en särskild avgift på företagens omsättning. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021131 · 1982-01-22 00:00:00 — Vi har i det föregående tagit upp ett antal konkreta projekt och beskrivit outnyttjade resurser som finns i och som genom skilda åtgärder kan ge utbyte åt samhällsekonomin i form av minskat importbehov m. m. och, inte minst, även utkomst och sysselsättning för befolkningen i de båda länen. Vi är väl medvetna om att de här ställda förslagen i vissa fall kräver utredningar och förberedelser för att kunna förverkligas men vi finner det angeläget att, även där endast förberedande åtgärder nu kan ske, dessa likväl sätts i gång möjligt. Detta är inte minst viktigt mot bakgrund av den negativa sysselsättningsutveckling som kännetecknar . Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi* 1. att uttalar att regeringen lägger fram en långsiktig plan för utnyttjande av kol och att blir central omlastningshamn för kol, 2. att uttalar att regeringen tar initiativ till att staten i samverkan med kommunerna satsar på geotermisk energi i Sydvästskåne, 3. att uttalar att ett särskilt ekonomiskt stöd skall kunna utgå till kommunala investeringar för att utnyttja geotermisk energi i lokala fjärrvärmenät, 4. att uttalar att regeringen tar initiativ till inrättande av ett geotermiskt utvecklings- och konsultbolag lokaliserat till , 5. att uttalar att AB Svensk Torvförädlings stora kunnande på torvområdet utnyttjas för en snabb satsning på torv som energikälla inom och utom , 6. att uttalar att regeringen uppdrar åt Statsföretag att undersöka förutsättningarna för produktion av torvberedningsmaskiner i anslutning till Svensk Torvförädlings anläggning i , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder för att utveckla en svensk gasteknologi i anslutning till , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om etanolproduktionen vid sockerbruket i Karpalund, 9. att uttalar att en samordning av och ett stöd till export av småhus och inredningar utvecklas, bl. a. genom de regionala utvecklingsfonderna, * Se även motionerna 1981/82:1132-1137. 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en utbyggnad och lokalisering till av det plast- och gummitekniska institutet, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om exploatering av de skånska mineraltillgångarna, 12. att uttalar att regeringen uppmärksammar de skånska småföretagens och underleverantörernas besvärliga situation och att de skånska utvecklingsfonderna ges resurser för att underlätta omställningsproblemen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av att förhindra ytterligare nedläggningar inom den skånska tekoindustrin. HANS () i P. O. () () () () () () () ()
mot · G5021132 · 1982-01-22 00:00:00 — 1981/82 1132-1142 Motion 1981/82:1132 m. fl. Sammanslagning av träng- och pansarförbanden i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1131 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en sammanslagning av trängförbandet och pansar förbandet i till ett arméförband. () () () () () P. O. () () () () () () () () () () () HANS () () 1 1981/82.
mot · G5021133 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Inrättande av en försäkringsrätt i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1131 hemställer att beslutar inrätta en försäkringsrätt för , och , förlagd till () () () () P. O. () () () () () () () () () () () HANS () ()
mot · G5021134 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1134 m. fl. Förläggning till av grafisk högskoleutbildning, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1981/82:1131 hemställer 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av ett ökat samarbete mellan skånsk livsmedelsindustri och den livsmedelstekniska och biotekniska forskningen vid , 2. att uttalar att utbyggnaden av den s. k. etapp 5 vid kemicentrum i ges högsta prioritet bland nybyggnadsprojekt och att projekteringen påbörjas, 3. att uttalar att den planerade grafiska högskoleutbildningen bör förläggas till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av en särskild YTH-utbildning för storhushållspersonal i . () () () () () P. O. () () () () () () () () () () () () HANS () i 1* 1981/82.
mot · G5021135 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Miljöförbättrande åtgärder i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1131 hemställer 1. att uttalar att regeringen bör ge styrelsen för teknisk utveckling i uppdrag att, i samarbete med trädgårdsnäringen, växtförädlingsföretag och lämpliga högskoleinstitutioner i , utarbeta ett samordnat åtgärdsprogram i syfte att öka växthusodlingens konkurrenskraft, 2. att uttalar att regeringen bör uppdra åt lantbruksstyrelsen att ta upp diskussioner med och trädgårdsnäringen om möjligheterna att utnyttja spillvärme för växthusodling, 3. att uttalar att regeringen bör se över de importtider som gäller för bl. a. utländska äpplen och päron och återkomma med förslag som ger bättre skydd åt svensk trädgårdsnäring, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om stöd till svensk livsmedelsindustri för export och vidareförädling, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder för att stärka sydkustfisket och fiskberedningsindustrin, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande miljöförbättrande åtgärder i . HANS () i P. O. () () () () () () () ()
mot · G5021136 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Anslag till vägbyggen i , m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1981/82:1131 hemställer 1. att uttalar att regeringen bör uppdra åt transport forskningsdelegationen att i samarbete med skånska varv och övrig industri utveckla ett system för närsjöfart i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att uttalar att regeringen bör ta upp överläggningar med SAS i syfte att bättre utnyttja flygplatsen kapacitet, 3. att anvisar 13,0 milj. kr. för /83 för de väggbyggen i och som anges i motionen. HANS () i P. O. () () () () () () ()
mot · G5021137 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1131 hemställer 1. att uttalar sig för ett ökat bostadbyggande i enlighet med vad som anförts i den socialdemokratiska partimotionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts om statlig förvaltning till , 3. att uttalar att statens vägverk bör ges i uppdrag att i samverkan med utföra ett ökat antal vägarbeten i med beredskapsmedel, 4. att uttalar att bör tillföras arbetsförmedlingsresurser så att förmedlingskontor kan inrättas i samtliga Skånekommuner, 5. att uttalar att bör erhålla regionalpolitisk! stöd i enlighet med vad som uttalats från industridepartementet innebärande att lokaliseringsstöd kan utgå i enlighet med vad som gäller i stödområde 4 eller 5, 6. att uttalar att arbetsmarknadsutbildningen i bör förstärkas i enlighet med vad som anförts i motionen, T. att uttalar att bör erhålla ytterligare medelstilldelning för beredskapsarbeten och att länsarbetsnämnden erhåller en mera flexibel budget som möjliggör överföring av medel mellan olika konton i syfte att uppnå bättre effektivitet, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om stöd för fadderarbetsplatser inom byggnadssektorn och en försöksverksamhet i de båda , 9. att uttalar att bör erhålla motsvarande platsantal som gäller för landet i övrigt vad avser samhällsföretags skyddade verkstäder. 1** 1981182. HANS () i P. O. () () () () () () () ()
mot · G5021139 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Läkemedelsinformation, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1138 föreslås 1. att uttalar sig för att all kommersiell läkemedelsreklam bör förbjudas och att ansvaret för all läkemedelsinformation till läkare och allmänhet övertas av samhället, 2. att uttalar sig för att alla läkemedel registrering och användande skall omprövas med hänsyn till dokumentation om effekter och biverkningar. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G5021140 · 1982-01-25 00:00:00 — 15. att uttalar att frågan om de s. k. energikombinaten ges en allvarlig och positiv prövning, 16. att hos regeringen hemställer om förslag till kommunala solvärmeprogram, 17. att hos regeringen begär åtgärder som befrämjar utbyggnaden av närvärmesystem, 18. att uttalar att någon avtappning av hetvatten från de svenska kärnkraftverken inte bör få förekomma, 19. att uttalar att all utveckling och allt arbete med kärn värmereaktorn bör stoppas, 20. att uttalar att laddning t. v. inte bör ske av reaktorerna och 3, 21. att uttalar att reaktorerna i bör tas ur drift, 22. att uttalar att övriga kärnkraftverk bör användas så litet som möjligt, 23. att uttalar att avfallet från de svenska reaktorerna inte skall upparbetas, 24. att uttalar att avtalet med bör sägas upp möjligt, 25. att uttalar att en utredning om förvaring av kärnkraftens avfall bör tillsättas och att alla provborrningar bör stoppas i avvaktan på dess resultat, 26. att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att filterkammare enligt förslag i vpk:s motion 1980/81:1999 skall byggas vid alla kärnkraftverk i drift . 27. att beslutar att höjningen av beredskapsavgiften på oljeprodukter begränsas till . per kubikmeter avsedda för oljeersättningsfonden, 28. att uttalar att villkoret om vinstandel för staten fortfarande bör gälla för att erhålla bidrag ur oljeprospekteringsfonden, 29. att beslutar avslå proposition 1981/82:100, bil. 17, E 7. Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer och fastställa anslaget till . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · G5021141 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1140 föreslås att uttalar att miljökrav för kol skall gälla utan inskränkning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · G5021142 · 1982-01-20 00:00:00 — Myndighetsbeslut utan laglig grund I skilda sammanhang kan myndighetsbeslut utan laglig grund åsamka medborgare ekonomisk eller annan skada. Många kommuner gör näringspolitiska satsningar i strid med kommunallagen. Enligt uttalar f. d. kommunminister att nästan alla kommuner, säkert , bryter mot lagen. Vad som är lämpliga former för näringspolitiska åtgärder skall ej här diskuteras. Centralt är att kommuner, på skattebetalarnas bekostnad, olagligen finansierar viss verksamhet. Om besluten ej överklagas går de till verkställighet. Någon aktiv tillsyn kommer ej till stånd. Det torde ej vara ovanligt att byggnadsnämnder kräver vissa åtgärder för byggnadslov, utan att laglig grund föreligger. I dessa sammanhang kan utsätta vite för den som ej fullgör villkoren. Normalt låter sig den enskilde nöja och kan därmed åsamkas onödiga kostnader. övervakas ej på sådant sätt att deras lagöverträdelser beivras. i har godkänt stadgar för en bostadsrättsförening, ehuru de, enligt justitiekanslern, strider mot bostadsrättslagen. Något ingripande kan dock ej ske; lagligheten måste prövas i allmän domstol. Risk finns att berörda parter uppfattar de av godkända stadgarna som bindande och därmed gör ekonomiska förluster. De anförda exemplen visar på en principiell brist i tillsynen av myndighetsutövningen. Ett olagligt beslut bör leda till ingripande utan att en enskild medborgare överklagar eller framtvingar domstolsprövning. Eljest kommer i många fall personer att lida skada på grund av bristande kunskaper om eller förmåga att hävda gällande rätt. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen dels prövar förutsättningarna för en aktiv granskning av lagligheten i myndigheters beslut, dels förelägger av prövningen föranledda förslag.
mot · G5021143 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1143-1145 a. brevpapper förekommer numera t vå typer av emblem. I detta sammanhang utgör emblem en del av ansikte utåt och utformningen är för den skull inte en ointressant fråga. förekommande emblem är dels , enligt fig. 1, dels inlagda i ett fyrkantigt fält mot en botten utgörande en fyrklöver med en ring omkring. Där förekommer också texten Riksdag. Jag känner inte till den närmare bakgrunden till att det finns två emblem och kan inte heller erinra mig att beslutat härom. Då båda utförandena emellertid förekommer ger de möjlighet till en jämförelse i olika avseenden. Det kan då lätt konstateras att enligt fig. 1 ger ett välbekant, stilrent och värdigt intryck, medan emblem enligt fig. 2 verkar småplottrigt och stillöst. Ringen och fyrklövern erinrar om ett slags klubbemblem, och för inte alls tanken till Riksdag, speciellt som den infällda texten Riksdag är finstilt och för den skull oläslig. bör självfallet endast ha ett emblem och allt talar för att detta skall vara enligt fig. 1. Med stöd av vad jag ovan anfört hemställs att som sin mening ger förvaltningsstyrelsen till känna vad i motionen anförts angående emblem.
mot · G5021144 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Vidgad censur av film med vissa narkotikainslag Frågan om narkotikainslag i filmer har vållat en uppmärksammad debatt. Med anledning av att filmer med inslag som på olika sätt förhärligar narkotikamissbruket har fått användas för offentlig visning väcktes frågor i till utbildningsministern om vilka åtgärder denne avsåg att vidta. I en interpellationsdebatt framhöll utbildningsministern att enligt gällande bestämmelser har biografbyrån tillräckliga möjligheter att ingripa mot filmer som kan förleda åskådarna till narkotikamissbruk. Han hänvisade härvid till bestämmelsen om att biografbyrån för visning inte får godkänna sådana filmer som kan förleda till brott. I ett yttrande från till JO anförs emellertid att regeln förleda till brott måste betraktas som ett mycket trubbigt instrument. Anledningen härtill framhålls vara att mycket annat som förekommer på film i och för sig kan förleda till brott utan att för den skull förbud eller klippning av filmen sker. I förarbetena till biografförordningen heter det angående nämnda regel att vad som bör förhindras är visning av scener som innebär uppfordran till efterföljd i lagbrott eller undervisning i brottstekniska detaljer. Biografbyråns praxis i detta hänseende har präglats av återhållsamhet. När biografbyrån ingriper mot filmer rör det sig om skildringar av våld av underhållningskaraktär och sadistisk karaktär. Om regeln förleda till brott i större omfattning läggs till grund för ingripande mot olika skildringar i filmer kan filmcensuren komma att vidgas på ett icke acceptabelt sätt. Vi menar att det är viktigt att reglerna för filmcensuren är klart avgränsade. Vi anser därför att frågan om ingripanden mot filmer som förhärligar narkotikamissbruket inte är tillfredsställande löst med nuvarande lagstiftning. bör därför, enligt vår mening, i sin översyn av gällande lagstiftning särskilt pröva frågan om vilka regler som kan erfordras för ingripanden mot filmer som förhärligar narkotikamissbruk utan att dessa regler kan användas för att vidga filmcensuren till andra områden på ett icke avsett sätt. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad vi anfört om behovet av översyn av lagstiftningen för åtgärder mot filmer som förhärligar narkotikamissbruk. () () () () ()
mot · G5021146 · 1982-01-25 00:00:00 — 1981/82 1146-1150 behandling av avslagna motioner Ett stort antal motionsyrkanden avstyrks under hänvisning till att frågan befinner sig under utredning. Utredningar förefaller att i genomsnitt ta . Medräknas tiden för direktivskrivning samt remissbehandling av utredningens förslag kan ett ärende som aktualiseras i en motion lätt bli uppskjutet i fyra . Man har svårt att undgå den reflexionen att illa tillvaratar de många goda uppslag och synpunkter som framförs motionsvägen. Utskottsbehandlingen innebär inte sällan att man försöker skilja sig från ärendet så behändigt som möjligt för att slippa ta ställning i sak. Utskottskanslierna gör mestadels ett bra arbete med att kartlägga frågornas historiska bakgrund, men sedan utskottet och kammaren fattat sina beslut släpper man taget och någon systematisk uppföljning av frågor, som förblivit oavgjorda i avvaktan på utredning, förekommer knappast. Det mista man kunde begära, om inte annat så av respekt för och omtanke om motionärerna, vore väl att motioner, som avslås under hänvisning till pågående utredning, genom utskottens försorg tillställdes vederbörande utredningar i samband med utskottets (eller kammarens) beslut. Så sker förmodligen redan i betydande utsträckning, men önskvärt vore måhända att ett sådant förfarande kodifierades. Under hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar uppdra åt talmanskonferensen att utfärda sådana anvisningar till utskotten som anges i motionen beträffande behandlingen av avslagna motioner. G. () i
mot · G5021149 · 1982-01-26 00:00:00 — och för val till kommunfullmäktige Vid val till sker mandatfördelningen efter strikt proportionella regler. De partier som kommer över den fastställda spärren på får mandat i direkt relation till sin väljarandel. Mandaten fördelas i två omgångar med 310 fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. Vid val till landstingen sker mandatfördelningen också efter strikt proportionella regler. De partier som kommer över den fastställda spärren på får mandat i direkt relation till sin väljarandel. Mandaten fördelas i två omgångar med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Valsystemen till riksdag och landsting är därmed kongruenta och likvärdiga, bortsett från mandatspärrens höjd, och valresultaten avspeglas rättvist i mandatfördelningen. Det är mot denna bakgrund anmärkningsvärt att valsystemet vid valet till kommunfullmäktige är annorlunda utformat. Vid val till kommunfullmäktige sker mandatfördelningen efter andra regler och utan småpartispärr. Några utjämningsmandat finns inte i kommunfullmäktigevalen. Proportionaliteten får inte samma absoluta utslag som i riksdags- och landstingsvalen. De olika sammanräkningsformerna och valsystemen gör det svårt, nära nog ogörligt, för den vanlige väljaren att bedöma den mandatmässiga effekten av ett valresultat. Valen till kommunfullmäktige har också givit orimliga mandateffekter i några kommuner, där majoritetsförhållandet förändrats i förhållande till valresultatet. Den kritik som oftast framförs mot det valsystem som tillämpas i kommunerna riktar sig mot det faktum att valkretsarnas antal och storlek får stor betydelse vid mandatfördelningen. I stora valkretsar med många mandat blir fördelningen rättvisare; bl. a. kan småpartier med väsentligt lägre väljarandel än erhålla mandat, medan små valkretsar med få mandat gynnar de stora partierna. Ett enhetligt valsystem för de tre samtidiga valen synes vara ett berättigat krav, lätt genomförbart och starkt motiverat av kraven på ökad mandaträttvisa och förbättrade möjligheter för väljarna att avläsa sin valhandling i redovisat valresultat. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om sådan lagändring att valsystemet för val till kommunfullmäktige görs likvärdigt med det som tillämpas i landstingen.