mot · G5021263 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. För socialdemokratin har det alltid framstått som självklart att utbildningspolitiken måste inriktas mot att både erbjuda de studerande en kvalitativt sett bra utbildning och att ställa tillräckliga medel till deras förfogande. I det ekonomiska läge som råder genom den borgerliga misskötseln av landets finanser kan inte heller de studiesociala ändamålen undgå en restriktiv prövning. skärps kravet på att åtgärderna får en fördelningspolitiskt rimlig inriktning. De förslag vi lägger fram i det följande innebär en omfördelning av resurserna inom de studiesociala systemen men har en annan fördelningspolitisk inriktning. 2.1 Den socialdemokratiska regeringen tillsatte , efter ett enhälligt beslut i , en ny studiestödsutredning. Den skulle ha till uppgift att undersöka om studiestödet fyller sin funktion inom utbildningspolitiken, dvs. om det medverkade till en socialt, ekonomiskt och geografiskt jämn rekrytering till högre studier. Utredningen skulle också försöka samordna stöden så att de blev enkla och lättöverskådliga. I betänkandet Studiestöd (SOU 1980:25) konstaterades att det fortfarande finns ett mycket starkt samband mellan elevernas hembakgrund och val av utbildning, samt val mellan arbete och utbildning. Utredningen föreslog därför en kraftigt förbättrad och förenklad studiehjälp till gymnasieeleverna. När utredningens förslag väl var framme stoppades det dock snabbt av regeringen. Det sändes inte ens ut på remiss. Trots upprepade uttalanden från sida om behovet av att prioritera studiehjälpen till elever i gymnasieskolan har resultatet av regeringens politik i stället blivit upprepade försämringar. Som det viktigaste på ungdomsområdet framstår nu att komma till rätta med den växande ungdomsarbetslösheten; denna fråga behandlas i en särskild socialdemokratisk motion. Tyngdpunkten på de ungdomsinriktade insatserna måste nu vara att ge ungdomar möjlighet till utbildning, praktik eller arbete; förslagen i nämnda motion syftar härtill. Av detta skäl måste de ökade studiesociala insatser som kan komma i fråga läggas på de elevgrupper som har de största behoven. 2.2 Studiehjälpen utgör en viktig del av familjepolitiken. a. genom att alla ungdomar i gymnasieskolan m. fl. skolformer får ett studiebidrag som beloppsmässigt är kopplat till det allmänna barnbidraget. De borgerliga regeringsåren har inneburit svåra påfrestningar för barnfamiljerna, något som även gäller familjer med studerande barn. Enligt socialdemokraternas mening bör därför studiebidraget och det förlängda barnbidraget höjas med . Vi beräknar kostnaderna härför till 54 milj. kr. 2.3 De inkomst- och de behovsprövade tilläggen utgör inom de studiesociala systemen de hjälpmedel staten förfogar över för att bistå elever från hem med svag ekonomi. I propositionen föreslås nu en höjning av beloppet för behovsprövat tillägg samt en viss justering av inkomstgränsen; förslagen stämmer i huvudsak med CSN:s yrkande. När det gäller det inkomstprövade tillägget lägger regeringen inte fram något förslag. Eftersom skrivningarna i propositionen är oklara till sin innebörd huruvida regeringen längre fram avser att föreslå ändrade regler, lägger vi i detta sammanhang fram förslag om höjt belopp och ändrade inkomstgränser. Som CSN förslagit bör beloppet höjas till . och inkomstgränserna med . I enlighet med CSN beräknar vi merkostnaden till 3 milj. kr. i förhållande till budgetpropositionen. Skulle förutsättningarna komma att förändras genom en kommande proposition från regeringen avser vi att återkomma i anledning därav. 2.4 Resetilläggen har till syfte att utjämna kostnaderna mellan de elever som har en gymnasieskola på hemorten och dem som måste företaga dagliga, längre resor till skolan. Beloppen har höjts i takt med ökade resekostnader. I årets budgetproposition motsätter sig dock utbildningsministern en höjning med motivet att länsbolag för kollektivtrafiken finns i nära nog hela landet. Det torde vara sannolikt att trafikbolagen kommer att erbjuda eleverna ett månadskort med lägre kostnad än vad resetillägget ger. Detta minskar kostnaderna och leder också till full kostnadstäckning för flertalet elevers dagliga resor. Men det är f. n. oklart hur det nya systemet kommer att slå för alla elever och i avvaktan på att detta ut, vilket ej görs i propositionen, bör inte eleverna straffas härför genom att tilläggsbeloppen hålls oförändrade. Resetilläggen bör därför höjas till 160, 210, 255, 315, 380 och . för avstånd om 6,13,19,27, . Vi beräknar kostnaden för vårt förslag till 12 milj. kr. Införandet av länskorten påverkar rimligen resetilläggens utformning och dess storlek. Regeringen är medveten härom men gör inget annat än att hålla resetilläggen oförändrade. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag till de ändringar i förmånssystemet som är motiverade med hänsyn till länskortens införande. 2.4 Vid riksdag öppnades en möjlighet för studerande i gymnasieskolan som är att utan prövning mot föräldraekonomin få återbetalningspliktiga studiemedel (SfU 1978/79:20). Avsikten var att de studerande skulle kunna styrka att de var fristående från föräldraekonomin. Detta skulle ske genom intyg. beslut avvek i väsentliga avseenden från regeringsförslaget som hade ställt eleverna inför ett val mellan högre bidrag och högre totalbelopp. Det kom emellertid att visa sig att CSN gav anvisningarna om intyg sådan utformning att även kamrater kunde intyga att en åtskillnad från föräldraekonomin förelåg. Detta påtalades av oss i vår motion 1980/81:920 och ansåg det också olämpligt med den av CSN beslutade ordningen (SfU 1980/81:22). Regeringen har gett CSN i uppdrag att redovisa erfarenheterna av det 1979 införda systemet och föreslå eventuella ändringar i anledning härav som leder till ett minskat medelsutflöde. Detta har gjorts i anslagsframställningen och tagits upp i budgetpropositionen. Förslaget innebär huvudsakligen att bostadskriteriet blir avgörande för om eleven skall anses vara ekonomiskt fristående eller ej. En betydande besparing kan därmed uppnås. Utvärderingen har visat att ju högre socioekonomisk position elevers föräldrar har desto vanligare är det att elever som uppgett att de brutit det ekonomiska sambandet bor hemma. Det är också vanligare att dessa elever, som alltså bor kvar hemma, har högre egna inkomster vid sidan av studierna och att de får bidrag från föräldrarna. Dessa förhållanden har lett till att vi kan acceptera förslaget. CSN:s förslag innebar att inackorderad elever, som inte uppbar inackorderingstillägg, skulle kunna få de högre återbetalningspliktiga medlen. Motivet är att de huvudsakligen bor i en annan bostad är föräldrarna. Regeringens ståndpunkt till detta förslag är oklar men eftersom man har tillgodoräknat sig en besparing av samma storlek som CSN angett utgår vi från att CSN:s förslag gäller. För klarhetens skull bör dock detta anges i riksdagsbeslutet. Detta bör ges regeringen till känna. 2.5 Socialdemokraterna har i särskild motion om insatser för ungdomen bl. a. föreslagit ett permanent införande av s. k. ungdomsplatser. Detta förslag möjliggör för 20 000 ungdomar att få en kontakt med arbetslivet men ha viss skolanknytning. Eleverna får ersättning från arbetsgivaren. I samband därmed förslås att den s. k. yrkesintroduktionen kan upphöra. Därmed bortfaller 22 milj. kr. 2.6 Våra förslag i denna motion innebär en kostnadsökning med 69 milj. kr. Vårt förslag om avveckling av yrkesintroduktionen innebär ett medelsbortfall av 22 milj. kr. Anslaget Studiehjälp m. m. bör därför uppföras med (973+47=) 1 020 milj. kr. 3.1 Studiemedlen utgår f. n. av basbeloppet. Denna procentsats har varit oförändrad . infördes ett nytt basbelopp som ger sämre kompensation för prisstegringarna än tidigare regler. Effekten av detta förslag beräknades till ca 30 milj. kr. i minskade studiemedel. Från gäller vidare att basbeloppet skall fastställas en gång i stället för att förändras löpande efter prisutvecklingen. Också detta medför ett bortfall av studiemedel. I budgetpropositionen föreslås nu en justering av studiemedlens maximibelopp till . Därutöver läggs förslag fram om en rad förändringar av negativ art för studiemedelstagarna; dessa har i huvudsak lagts fram av CSN med syfte att finansiera en höjning av maximibeloppet till . Dessa höjningar kompenserar dock inte de försämringar som det urholkade basbeloppet leder till. Vi har i motion om värdesäkringen inom den allmänna försäkringen m. m. yrkat på att basbeloppet från skall fastställas enligt följande grunder. Från skall basbeloppet följa konsumentprisindex. Också förändringar i energipriser och indirekta skatter m. m. beaktas därmed, vilket innebär att den fortlöpande urholkningen av basbeloppet stoppas. Vidare förhöjs det basbelopp som fastställs i förhållande till vad basbeloppet skulle bli enligt nu gällande regler. Därefter kommer ett nytt basbelopp att fastställas enligt huvudregeln om konsumentprisindexförändringar. Genom socialdemokraternas förslag får de studerande en reell förstärkning av studiemedlen. Om man i stället vidhåller de borgerligas konstruktion kommer man antingen att få en ständig urholkning av studiemedlen eller tvingas till att höja studiemedelsbeloppet. 3.2 Som vi inledningsvis nämnt är det nödvändigt att genomföra förbättringar inom det studiesociala systemet genom omprioriteringar. Vi har tidigare föreslagit ett återinförande av äktamakeprövningen för tilldelning av studiemedel och upprepar nu detta krav. Vid prövning av studiemedel bör hänsyn tas till makes inkomst och förmögenhet enligt följande. Inkomst överstigande av basbeloppet per kalenderår bör reducera studiemedel. I fråga om förmögenhet bör en fyrtiofemtedel av den del av makarnas sammanlagda förmögenhet som överstiger nio gånger basbeloppet beaktas. Bestämmelserna i studiestödslagen bör således återföras till lydelsen . På anförda skäl avstyrker vi också av regeringen föreslagna förändringar i fråga om återbetalning i vad avser slopande av hänsyn till makes förmögenhet och av att tillägg till makes taxerade inkomst görs för underskott i förvärvskälla. I förhållanden till regeringen medför detta en besparing med 1 milj. kr. 3.3 Vi uppskattar kostnaderna för de nya reglerna för värdesäkring till ca 60 milj. kr. /83 blir det så en halvårseffekt. Ett återinförande av äktamakeprövningen medför en besparing av ca 50 milj. kr. Våra förslag innebär därför att anslaget Studiemedel m. m. bör fastställas till 3 091 milj. kr. 4.1 har betydande belopp av de medel som enligt vuxenutbildningsreform skulle användas för studiestödsändamål kommit att gå till andra ändamål. Vi har påtalat detta senast i motion 1980/81:920. Denna inriktning av politiken fortsätter även i årets budgetproposition. De medel som utgår till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet skall betalas av vuxenutbildningsavgiften. Ytterligare 25 milj. kr. tas i anspråk för folkbildningsändamål. Effekterna härav motverkas dock nästa budgetår av att betydande medel tillförs vuxenstudiestödsanslaget som en slutreglering /81, nämligen 84 milj. kr. Om inte motsvarande läge uppstår , kommer detta att kunna leda till antingen att en väsentlig omprövning av studiestöden måste ske eller att budgetmedel måste tillföras för att lyfta av t. ex. - helt eller delvis - de kostnader för folkbildning som betalas av vuxenutbildningsa vgiften eller, slutligen, att denna avgift måste höjas. Vi vill erinra om att CSN i sin långtidsutredning aktualiserat vissa omprioriteringar inom vuxenstudiestöden, t. ex. att särskilt vuxenstudiestöd inte bör utgå för icke-arbetstagare och att halvt internatbidrag skall kunna utgå i vissa fall. Även LO och TCO har tagit upp sådana förslag i skrivelse till . Vi utgår från att CSN i nästa års anslagsframställning prövar ett genomförande av dylika åtgärder. Vi framhöll i motion 1980/81:920 att vuxenstudiestöden endast delvis går till ändamål som löntagarna ensamma kan göra anspråk på. Särskilda vuxenstudiestöd och internatbidrag inom studiestödet kan utgå även till andra än löntagare. De medel (95 milj. som föreslås användas för att finansiera studiecirkelanslaget går inte heller till exklusiva löntagarändamål. Därtill kommer de särskilda anslagen till företagarorganisationerna för information m. m. En beräkning ger vid handen att ca tre fjärdedelar av de medel som vuxenutbildningsavgiften bedöms inbringa går till ändamål där både arbetstagare och icke-arbetstagare har rätt att ta förmånerna i anspråk. Vi anser det mot denna bakgrund skäligt att inte bara löntagarna utan även egenföretagarna skall bidra till finansieringen av vuxenstudiestöden i den del dessa inte är avsedda enbart för arbetstagare. Egenföretagare bör därför erlägga vuxenutbildningsavgift. Den bör utgå från . Detta leder till ett ökat inflöde av vuxenutbildningsavgifter med 20 milj.' kr. CSN har på regeringens uppdrag utrett frågan om tim- och dagstudiestöd till andra än arbetstagare () och därvid pekat på flera problem med att utsträcka dessa bidrag till nya grupper. Vårt förslag om att egenföretagare skall erlägga vuxenutbildningsavgift, dock ej fullt ut, innebär inget principiellt ställningstagande i nämnda fråga. 4.2 Det förslag vi här lagt fram medger således, utan en ökad statsfinansiell belastning, ett utrymme för att rätta till de negativa effekterna av den borgerliga politiken. Vi föreslår att medlen disponeras enligt följande. Ersättningen för timstudiestöd har hållits oförändrad - för andra året i följd - av regeringen. Vi anser att en höjning bör ske till /timme. Som följd härav bör inkomstbidraget höjas till . och timersättningen för grundutbildning för vuxna höjas till , om det gäller förvärvsarbetande. Detta medför en utgiftsökning med ca 10,5 milj. kr. (8,5 milj. kr. under anslaget till vuxenstudiestöd och 2 milj. kr. under anslaget till timersättning vid grundutbildning för vuxna). Regeringen håller också medlen till uppsökande verksamhet oförändrade (26 milj. Även här är det fråga om en oförändrad medelsanvisning . Enligt vår mening finns utrymme för en viss höjning, upp till 28 milj. kr. I särskild motion kommer socialdemokraterna i utbildningsutskottet att föreslå vissa förbättringar under anslaget till central kursverksamhet. Vi har här beaktat att 5 milj. kr. avräknas för dessa förslag. Återstående medel får tillföras posten för särskilt vuxenstudiestöd. 4.3 Till de studiesociala frågor som varit svårlösta har hört försäkringsfrågorna för alla studerande, ovasett utbildningsform. CSN har t. ex. i sin anslagsframställning pekat på problemet med sjukpenning för deltagare i grundutbildningen för vuxna. Dessa förlorar ofta sin sjukpenning, vilket leder till att många inte påbörjar eller avbryter sin utbildning. CSN har i en särskild framställning begärt att reglerna ändras så att dessa olägenheter undanröjs. I budgetpropositionen berörs ej denna fråga. Problemet har ur ett vidare perspektiv tagits upp av studiestödsutredningen i dess slutbetänkande (Ds U 1981:11). Utredningen har däri lagt fram förslag som har som utgångspunkt att en studerande inte skall behöva sänka sin standard under sjukdom och att stödet under sjukdom inte skall öka skuldbördan. Vi utgår från att regeringen nu genom sedvanligt remissförfarande skaffar sig ett ytterligare underlag för ställningstagande och därefter återkommer till med erforderliga förslag. 4.4 I propositionen anmäler regeringen förslag om en förändring av vuxenutbildningsnämndernas sammansättning. Innebörden härav är att en av de tre representanter i nämnderna, som föreslås av LO, skall nomineras av tre företagarorganisationer. Frågan om vilket organ som skulle besluta om vuxenstudiestöden och dess sammansättning behandlades ingående av kommittén för studiestöd åt vuxna (SVUX). Även om regeringen (i prop. 1975:23) och lade handläggningen på regional i stället för på lokal nivå, besvarades likväl kommitténs förslag om ett starkt inflytande för de två stora löntagarorganisationerna. Förslag om ändrad sammansättning har sedan tagits upp i men avvisats (SfU 1980/81:22). Vi vill i detta sammanhang erinra om att CSN tagit initiativ till en omfattande översyn av den studiesociala organisationen. Regeringen redovisar inte några skäl till varför en företrädare för skall ersättas av en från företagarorganisationer. Något material i form av utredning, framställning från myndighet e. d. åberopas inte heller. Vi tvingas därför konstatera att det från den borgerliga regeringens sida åter är fråga om ett angrepp på den fackliga rörelsen, på samma sätt som ingreppen i vuxenstudiestöden. Regeringens förslag bör avslås. Hemställan avseende ändrade regler för basbeloppet görs i särskild motion. Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att förlängt barnbidrag och studiebidrag höjs med . 2. att beslutar om de grunder för inkomstprövat tillägg som anges i motionen, 3. att beslutar om de grunder för resetillägg som anges i motionen, 4. att begär att regeringen låter utreda frågan om resetilläggets konstruktion i enlighet med vad som anges i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återbetalningpliktiga studiemedel till vissa elever i gymnasieskolan m. m., 6. att till Studiehjälp rn. () för /83 ansvisar ett i förhållande till regeringen med . förhöjt förslagsanslag av 1 , 7. att beslutar att vid prövning av studiemedel skall äktamakes inkomst och förmögenhet beaktas i en utsträckning som gällde , 8. att avslår regeringens förslag om ändring av studiestödslagen i vad avser 8 kap. 31, 32 och 34 §§, 9. att till Studiemedel m. m. () för /83 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat förslagsanslag av 3 , 10. att beslutar att egenföretagare från skall erlägga vuxenutbildningsavgift , 11. att beslutar att timstudiestödet skall utgå med . 12. att beslutar att inkomstbidraget inom dagstudiestödet skall utgå med , 13. att beslutar att till uppsökande verksamhet på arbetsplatser anvisas , 14. att godkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften används för att finansiera anslaget Vuxenstudiestöd m. m., 15. att till Vuxenstudiestöd m. m. () anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 16. att beslutar att timersättning vid grundutbildning för vuxna skall utgå med . för den som har inkomstbort 17. att godkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /83 används för att finansiera anslaget Timersättning vid grundutbildning för vuxna, 18. att till Timersättning vid grundutbildning för vuxna () för /83 anvisar ett i förhållande till regeringen med . förhöjt förslagsanslag av , 19. att avslår förslaget i propositionen, under m. m., om ändrad sammansättning av vuxenutbildningsnämnderna. () i Kumla () () () () BO FINNKVIST (s)