ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021700 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1700-1709 Förhållandena vid polishuset i har länge varit mycket otillfredsställande. Från personalens sida har framförts att lokalerna från arbetsmiljösynpunkt är arbetskrävande och otidsenliga. Särskilt arrestlokalerna är synnerligen undermåliga. F. n. måste därför anhållna och häktade transporteras till angränsande polisdistrikt. En ombyggnad av polishuset är därför mycket angelägen. Ombyggnadsplanerna omfattar också bl. a. nya arrestlokaler och en ny reception. Systemskisserna är färdiga och har ansökt om projekteringstillstånd hos regeringen. Ombyggnationen har beräknats till en kostnad av 24 milj. kr. Uppvaktning har gjorts hos justitieministern om angelägenheten av ombyggnaden, och det är synnerligen angeläget att ombyggnaden av polishuset i kommer till stånd . Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts gällande ombyggnad av polishuset i .
mot · G5021701 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1701 har ansvariga myndigheter krävt att polisen i skall få en ny förvaltningsbyggnad. Det nuvarande polishuset kan inte anses fylla rimliga krav vare sig på arbetsmiljö för personalen eller på service till den allmänhet polisen har att betjäna. Såväl polisens fackliga organisation som kommun har också i flera sammanhang påtalat detta otillfredsställande förhållande. De otidsenliga och trånga lokalerna saknar således utrymme för omklädning och dusch, och bristen på personalutrymmen är allvarlig. Speciella utrymmen för awisitering saknas. Mottagningsrummet för allmänheten utgör endast . Radiokommunikationsrummet ligger i omedelbar anslutning till receptionen. har riktat allvarliga anmärkningar mot lokalerna och krävt att åtgärder vidtas. Såväl som har framfört krav på att nybyggnation skall genomföras. Även och länsarbetsnämnden har framfört motsvarande krav. I det svåra sysselsättningsläge som länets byggnadsarbetare befinner sig får kravet på nybyggnation av polishus i extra tyngd. Så sent som anmälde justitieministern i budgetpropositionen att medel anvisats för projektering av ett polishus i . I årets budgetproposition finns trots detta ej nybyggnation med i investeringsprogrammet, vilket är mycket anmärkningsvärt. Detta i synnerhet som samtliga förberedelseåtgärder är vidtagna för att påbörja byggnationen. bör således uttala sig för att nybyggnationen kommer till stånd. En ny och ändamålsenlig byggnad för polisen i skulle dessutom leda till ett rationellare utnyttjande av personalen, vilket naturligtvis är angeläget sett från samhällets synpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nybyggnad av polishus i .
mot · G5021702 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Utbildning av polismän om diabetes Allt som oftast händer det att en person drabbas av ett akut sjukdomstillstånd ute på gatan eller på annan allmän plats. rör det sig om hjärtinfarkt, hjärnblödning, epilepsi eller diabetes. De flesta människor står handfallna i en sådan situation och vet inte vad de skall göra för att kunna hjälpa till. Men polisen borde veta! Ändå kommer det alltför ofta rapporter om att poliser har uppfattat en diabetiker med insulinkänning som berusad. Det kan nämligen förekomma att en diabetiker visar en viss aggressivitet och förvirring i detta tillstånd. Otaliga är de personer som förts till polisstationen i stället för att få den hjälp - sockertillförsel - som de är i behov av. Om det dröjer alltför länge innan hjälpen kommer kan bl. a. hjärnskador uppstå. har det inte ens hjälpt att diabetikem förklarat anledningen till sitt tillstånd - polisstationen har ändå varit den självklara lösningen för polismannen. Det är känt att dödsfall har inträffat. Det är tydligt att poliserna inte har tillräcklig kunskap om hur en insulinkänning yttrar sig. Det är inte heller så konstigt. Enligt uppgift från får de nämligen endast två timmars undervisning om diabetes i sin grundutbildning. Merparten av den korta tiden behandlas andra frågor än insulinkänningar, vilka ändå är de som är viktigast för polisen att känna till. Dessutom har polisen givetvis anvisningar som skall följas. Men förmodligen står de i tryggt förvar på polisstationen i en pärm märkt Författningar. Det är inte troligt att poliserna alltför ofta bläddrar i den pärmen. Utbildningen måste bli bättre. Den information som ges i grundutbildningen borde i högre grad koncentreras på insulinkänningar. Dessutom måste de nyförvärvade kunskaperna hållas vid liv under polisernas fortsatta tjänstgöring. Information bör därför ges med jämna mellanrum ute i distrikten. Med hänvisning till vad som anförts i motionen yrkar vi att begär att regeringen ger till känna vad som anförts i motionen om behovet av förbättrad utbildning för poliser om diabetes och insulinkänningar. () () () 1* 1981/82.
mot · G5021703 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1703 m. fl. Rehabiliteringen av intagna i kriminalvårdsanstalt Vi måste tyvärr konstatera att samhället i stor utsträckning har misslyckats när det gäller att återanpassa människor som av olika anledningar kommit i klammeri med rättvisan. Såsom vårt samhälle har utvecklats är det ofrånkomligt att ungdomarnas startmöjligheter är olika på grund av olikheter i hem och miljö. Åtskilliga ungdomar hamnar i gäng och kan inte motstå det negativa inflytande som de där utsätts för. Samhället måste ta på sig en del av skulden för att så många människor visar brottsligt beteende. Övervakningen på offentliga platser har varit otillräcklig, och vi har låtit människor ganska fritt ägna sig åt mer eller mindre brottslig verksamhet, t. ex. i och på här i . Samhället har därför också skyldighet att se till att de som misslyckats får hjälp med rehabilitering och återanpassning. Det är viktigt att man ger dem verklig vård. Förstagångsförbrytare skall inte placeras bland personer som visat starkt brottsligt beteende. Det är ett faktum i dagens läge att förstagångsförbrytare på fångvårdsanstalter lär sig mer om hur han skall begå nya brott än om hur han skall komma ifrån det brottsliga beteendet. I stället för att bli rehabiliterad får han lära sig att begå brott - t. o. m. grava brott. Det måste också bli möjligt att inrätta drogfria anstalter, särskilt för förstagångsförbrytare som inte tidigare använt narkotika. händer det ofta att människor blir narkotikamissbrukare när de kommit in på anstalt. När strafftiden är slut och den intagne lämnar fångvårdsanstalten, är det ytterst viktigt att hjälpa honom till rätta i samhället och därigenom minska risken för att han återfaller i brottsligt beteende. Vi måste göra större insatser än i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om åtgärder för bättre rehabilitering av intagna på kriminalvårdsanstalt enligt de riktlinjer som anges i motionen. () ()
mot · G5021704 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1704 Åtgärder mot innehav av knivar m. m. Flera dödsolyckor har inträffat genom knivhugg. Det är en mycket oroande utveckling. Åtskilliga ungdomar bär på sig knivar eller liknande vapen som stiletter, knogjäm, batonger, metallrör. uppstod handgemäng och bråk i samband med en ishockeymatch, varvid det visade sig att några av de inblandade var försedda med metallrör. Orsakerna till att ungdomar beväpnar sig på detta sätt vet vi mycket litet om. Är det av rädsla, för att kunna försvara sig? Uppenbarligen uppstår situationer där man tappar kontrollen över sig själv, t. ex. i samband med alkohol och narkotika. Samhället måste ingripa här - för att skydda ungdomarna både från att skada andra och att själva skadas. Det förekommer märkliga synpunkter-t. o. m. framförda i riksdagen-att man skulle få använda kniv som självförsvar. Detta skulle verkligen ledan till en upptrappning av våldet. Det som ligger närmare till är någon form av knivförbud. Jag ser det som en form av solidaritet att skydda och stödja människor! Knivförbud är inget nytt i nordisk och europeisk lagstiftning. har lag om knivförbud. har lagstiftning angående springstiletter samt slag- eller stötvapen som knogjärn, batonger o. d. men undantar dolk och kniv. I kommer ändringar att föreslås i vapenlagen som hänför sig just till stickvapen och batonger. Enligt engelsk lag är det förbjudet att vid offentlig tillställning medföra något slag av angreppsvapen. har också lagstiftning om knivförbud. Det är således i många länder som man har funnit det befogat med lagstiftning, och det är alltså ingen ny form av lagstiftning. Om man inför knivförbud på allmän plats uppstår gränsdragningsproblem. Det finns självfallet situationer där det är helt naturligt att bära kniv på allmän plats, t. ex. för vissa yrkesgrupper. En definition av ordet kniv måste också göras. Vid en debatt i kammaren som svar på min fråga om knivförbud framhöll justitieministern möjligheten till en vidgad rätt att ingripa mot omotiverade innehav av knivar. Denna möjlighet undersöks av en projektgrupp för utredning och förslag till åtgärder mot våldsbrott som tillkallade . Alla möjligheter bör undersökas. Även från arbetarskyddssynpunkt är det viktigt med åtgärder. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär snabba åtgärder i syfte att begränsa innehavet av knivar och liknande vapen.
mot · G5021708 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1708 m. fl. Den snabbt expanderande marknaden av grammofonskivor , musik- och videokassetter samt andra slag av fonogram har medfört vissa problem för upphovsrättshavarna och för kulturlivet i stort. Det har sålunda blivit allt vanligare att utgivna fonogram olovligen kopieras och att piratkopiorna säljs i stora upplagor. underströk lagutskottet att möjligheten för upphovsmän, utövande konstnärer och fonogramframställare att få ersättning för sina prestationer är en viktig förutsättning för ett rikt och allsidigt kulturliv. Det fanns därför enligt utskottet anledning att se allvarligt på förfaranden som innebär intrång i upphovsrätten och närstående rättigheter. Utskottets betänkande med uttalande om behovet av översyn av bestämmelserna i upphovsrättslagen överlämnades till upphovsrättsutredningen. Med anledning härav har utredningen lagt fram förslag till skärpta regler på området och en proposition har aviserats till vårriksdagen. Ett annat problem är den stora förekomsten av hemkopiering av fonogram. En verksamhet som i sig inte bör förbjudas men som leder till negativa konsekvenser såväl för upphovsmännen som för kulturlivet i stort. Såväl lagutskottet som kulturutskottet har uttalat att det är angeläget att åtgärder vidtas i syfte att motverka de negativa följderna av hemkopieringen. En åtgärd som därvid föreslagits är införandet av avgifter på tomkassetter. har det dykt upp en ny verksamhet, som tidigare förekommit bl. a. i och där vållat stora problem, nämligen uthyrning av grammofonskivor. Av tidningsartiklar har framgått att de butiker som börjat med denna verksamhet fått en snabb expansion. För den som hyr en grammofonskiva är det lätt att spela in musikverket på tomkassett och sedan vidarekopiera detta. En ökning av uthyrningsverksamhet kan därför få till följd en kraftig nedgång i försäljningen av grammofonskivor, vilket i sin tur torde leda till att skivbolagen inte vågar satsa på mindre kända artister eller musikverk. Om verksamheten får fortsätta i ohämmad utsträckning får den därför allvarliga konsekvenser såväl för upphovsmännen som för kulturlivet i stort. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att upphovsrättsutredningen får i uppdrag att lägga fram förslag till lösning av de problem som en ökad uthyrning av grammofonskivor för med sig. () () ()
mot · G5021709 · 1982-01-26 00:00:00 — Viss ändring i lagen om ekonomiska föreningar Enligt 22 § lagen om ekonomiska föreningar skall styrelseledamot, styrelsesuppleant eller revisor vara myndig och svensk medborgare. Vissa ärenden rörande ekonomiska föreningar prövas enligt 22 § av kommerskollegium. Många familjer, där den ena eller båda makarna ännu inte hunnit få svenskt medborgarskap, har t. ex. skaffat sig bostadsrättslägenheter. Men eftersom de inte är svenska medborgare kan de inte få styrelseuppdrag it. ex. den ekonomiska förening som förvaltar deras egen bostad. Ett sådant här förhållande känns naturligtvis mycket otillfredsställande för många invandrare som redan från början är införstådda med att stanna i vårt land men där det av olika skäl kan dröja innan det svenska medborgarskapet kan erhållas. Många har rösträtt i kommunalvalen men de äger inte rätt att vara med i styrelsen när det gäller förvaltningen av t. ex. den egna bostadsrättslägenheten. Samma situation torde föreligga beträffande olika kooperativa föreningar. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär ändring i 22 § lagen om ekonomiska föreningar innebärande att även utländska medborgare bosatta i skall kunna inneha förtroendeuppdrag i ekonomiska föreningar.
mot · G5021711 · 1982-01-15 00:00:00 — och för att minska skilsmässofrekvensen genomfördes ändringar i bl. a. innebärande att det blev lättare för makar att skiljas. gällande lagstiftning innebär att makar som är ense om att äktenskapet skall brytas har rätt till äktenskapsskillnad utan betänketid. Har make barn som står under hans vårdnad, skall äktenskapsskillnaden dock föregås av en betänketid . Detsamma gäller om endast en av makarna vill att äktenskapet skall upplösas. För makar som levat åtskilda gäller att vardera maken har rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. har sammanlagt 135 000 äktenskap upplösts, dvs. i genomsnitt ca 22 500 . Utvecklingen av antalet ingångna äktenskap resp. genomförda skilsmässor illustreras av följande siffror. I dessa siffror har inte medräknats sådana som lever samman under äktenskapsliknande former utan att vara vigda. Det verkliga antalet separationer torde vara åtskilligt högre än enbart antalet skilsmässor. Som framhölls i motion 1978/79:1266 är de sociala följderna av de många skilsmässorna mycket kännbara. De sociala myndigheterna ställs inför allvarliga problem på grund av skilsmässorna. Negativa upplevelser i barndomen förorsakade av föräldrarnas skilsmässa och den därav följande otryggheten leder till att mängder av människor kommer att få svårigheter att bygga upp varaktiga relationer. Den föräldrautbildning som genomförs i enlighet med förslagen i proposition 1978/79:168 är säkerligen ett steg i rätt riktning, men den är inte tillräcklig med tanke på den negativa utvecklingen på området. Det är därför mycket angeläget att den gällande äktenskapslagstiftningen utvärderas och att möjlighet ges till en skärpning av denna, om utvärderingen ger vid handen att det finns möjlighet att härigenom förbättra nuvarande otillfredsställande förhållanden. 1* 1981/82. Med hänvisning till det anförda hemställer jag 1. att beslutar att hos regeringen anhålla att följderna av gällande äktenskapslagstiftning utvärderas, 2. att beslutar att hos regeringen begära att denna utarbetar förslag till ändring av i syfte att minska den alltför höga skilsmässofrekvensen.
mot · G5021712 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1712 har vi i i vissa fall använt oss av partssammansatta domstolar. Ett exempel härpå är arbetsdomstolen. Hyresnämnder och hyresdomstolen är andra exempel på partssammansatta domstolar. Dessa domstolar har till synes fungerat väl, när det har gällt att lösa tvister mellan huvudparterna på området, dvs. de parter som är representerade i domstolen. har det dock blivit allt vanligare att tvisten egentligen har gällt en tredje organisation, en tredje part, som har legat i konflikt med någon av de parter som ingår i domstolen. I en del fall har faktiskt den tredje parten legat i konflikt med båda parterna i domstolen. Denna tredje part har inte haft någon representant som ingått i domstolen. En sådan tredje part har haft märkbart svårt att få rätt hos domstolen, vilket inte är så konstigt om man betänker att motparten har inte bara argumenterat emot utan också varit representerad i själva den dömande instansen. I detta fall finns det skäl att tala om att domstolen har varit jävig. För att höja och skydda rättssäkerheten är det därför all anledning att nu se över de partsammansatta domstolarnas funktion och sammansättning i olika typer av mål. Det får inte vara så att någon med rätta kan hävda att en domstol har varit jävig. Å andra sidan har de partssammansatta domstolarna visat sig fungera väl i tvister som har rört sig mellan de ursprungliga huvudparterna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om en utredning av partssammansatta domstolar i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G5021714 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1714 Upphovsmannarätten till fotografisk bild tillsattes en utredning med uppdrag att göra en allmän översyn av upphovsrättslagstiftningen, den s. k. upphovsrättsutredningen. I direktiven till utredningen tas inte frågan om upphovsmannarätten till fotografisk bild upp. I nu gällande lag, lagen om rätt till fotografisk bild, 14 §, stadgas att rätten till beställd fotografisk bild tillfaller beställaren, endast om avtal inte slutits om att fotografen skall behålla rätten till beställd bild, dvs. en oinskränkt återpubliceringsrätt. Det föreligger således en skillnad i upphovsmannarättsligt avseende när det gäller rätt till fotografisk bild å ena sidan och litterära och konstnärliga verk å andra sidan. Enligt min mening är detta förhållande inte tillfredsställande. Av det skälet bör utredningen om upphovsrättslagstiftningen få i uppdrag att behandla denna fråga. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande tilläggsdirektiv till upphovsrättsutredningen.
mot · G5021716 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. vapenexport är hårt reglerad. All export av krigsmateriel är i princip förbjuden, men regeringen kan genom dispens ge tillstånd för export om det gäller export till - stat som inte befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, - stat som inte har inre väpnade oroligheter, - stat som inte är invecklad i internationell konflikt. Principerna för vapenexport har utretts av en statlig kommitté som framlagt sina förslag, och vi förutsätter att förslagen leder till en proposition. Trots de gällande reglerna för krigsmaterielexport har vapenexporten ökat . 1981 har dock exporten minskat. Ett av de länder som svenska företag fått tillstånd att exportera vapen till är , trots att landet ockuperat . blev en självständig stat, då kolonialmakten lämnade landet. invaderade och håller landet ockuperat, trots FN-krav på att Östra Timors folk självständigt skall få avgöra sin framtid. Enligt internationell rätt är alltså inbegripet i krig med annan stat. Enligt är en del av . Det skulle innebära inre väpnade oroligheter. Oavsett om man accepterar hållning eller följer FN:s beslut finns det avgörande skäl för att inte tillåta vapenexport till . Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att krigsmaterielexport till inte bör tillåtas under nuvarande omständigheter. () () () () ()
mot · G5021717 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1717 utlandssändningar äger nu rum på sex främmande språk samt på svenska. Av de språk som talas i de östeuropeiska länderna sänder man på tyska och på ryska. Övergreppet mot den begynnande demokratiska utvecklingen i motiverar att det övervägs att påbörja sändningar även på polska språket. Frågan har inte kunnat övervägas i samband med anslagsframställningen och regeringens budgetarbete , men situationen har snabbt förändrats. När nu yttrandefriheten på nytt krossats i ett av våra grannländer finns det ett behov av radiosändningar, där en fri och av myndigheterna oberoende nyhetsförmedling kan äga rum. I har yttrandefriheten varit inskränkt . Men när en mer fri nyhetsförmedling än tidigare blev möjlig, har detta nu följts av omfattande utrensningar i den polska journalistkåren. Då frågan om radiosändningar på polska språket övervägs bör också frågan om radiogudstjänster och andra religiösa program särskilt övervägas. Ett av de starka folkliga krav som kunde genomdrivas för någon tid sedan var att radiogudstjänster skulle införas i . Det är f. n. ovisst om detta kommer att tillåtas . Överläggningar bör äga rum med Riksradio, för att klarlägga förutsättningarna för sändningar på polska inom ramen för programverksamheten för utlandet (anslag D 2 i budget). Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående användningen av anslaget för Riksradios programverksamhet för utlandet.
mot · G5021718 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Genteknik vid framställning av biologiska stridsmedel I dagens läge där supermakterna planerar tillverkning av nya biologiska stridsmedel vill vi understryka vikten av ett klarläggande beträffande gällande internationella konventioners tillämplighet avseende användande av genteknik. Användning av s. k. genmanipulation - att på konstgjord väg framställa förändringar av arvsanlag - bör förbjudas i samband med framställning av biologiska stridsmedel. Gentekniken är billig, det är lätt att arbeta med de välkända teknikerna med bakterier. Det är enkelt att framställa även s. k. patogena organismer utan att gentekniken kommer till användning. Ny tillverkning av biologiska stridsmedel kan dock öka benägenheten att genom användning av genteknik framställa bakterier med nya egenskaper. Länder med t. ex. instabila regimer kan på detta sätt skaffa sig billiga och ändå mycket potenta vapen. bör därför internationellt arbeta för att gällande konventioner kompletteras så att garantier skapas mot felaktig användning av gentekniken exempelvis som redskap i biologisk krigföring. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen framhålls om klarläggande av gällande internationella konventioners mot biologisk krigföring tillämplighet i fråga om genteknik, så att användning av genteknik för framställning av biologiska stridsmedel förbjuds. () ()
mot · G502172 · 1982-01-11 00:00:00 — 1981/82 172-181 Motion 1981/82:172 Aborter efter adertonde havandeskapsveckan Enligt gällande lag har kvinnan intill artonde graviditetsveckan ensam beslutanderätten huruvida hon vill framföda sitt barn. Efter denna tidsgräns skall synnerliga skäl kunna påvisas för att abortnämnden skall kunna bifalla ansökan om abort. Emellertid anges inte i förarbetena till abortlagen vad som skall anses med synnerliga skäl. Justitieombudsmannen har granskat nämndens verksamhet och funnit att av alla ansökningar (300) bifallits förlidet år. Detta har gett honom anledning framhålla att nämnden tillämpat en juridiskt sett för vid tolkning av begreppet synnerliga skäl. Som dylika har nämnden låtit gälla även rent sociala skäl, som av samhället borde kunna undanröjas, t. ex. dålig ekonomi och brist på bostad. Även beträffande andra skäl, som redovisats av abortnämnden, kan det starkt ifrågasättas om dessa kan betraktas som synnerliga skäl. hänvisning till att det som regel finns ett flertal motiv bakom en abortansökan och att dessa sammantagna utgör ett sådant tryck att abortnämnden finner skäligt bevilja abort kan inte anses relevant. Skälen kan inte bli annorlunda därför att de är flera. I fall då en liberaliserande lagtolkning sker på annans - i detta fallet det värnlösa livets - bekostnad, har begreppet liberal helt förlorat sitt ursprungliga humana innehåll. Det synes angeläget att vad som skall anses med synnerliga skäl vid sena aborter utreds och preciseras. Den kommitté som har att utvärdera den nya abortlagens verkningar bör lämpligen kunna göra detta, vilket förutsätter tilläggsdirektiv. Uppgiften överensstämmer väl med utredningsdirektiven i övrigt, att ge en mer djupgående bild av hur abortlagen kommit att praktiskt tillämpas i landet och kartlägga såväl positiva som negativa effekter av den nya abortlagstiftningen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att vad som skall avses med synnerliga skäl för aborter efter adertonde graviditetsveckan utreds och preciseras. 1 1981/82.