mot · G5021505 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1505 och i Åtgärder för att trygga sysselsättningen på bruksorter Industrisysselsättningen i har under åtskilliga åt visat en vikande trend. Ett flertal statliga utredningar som behandlat sysselsättningsutvecklingen förutser en fortsatt nedgång av industrisysselsättningen. Denna utveckling kommer att slå hårt mot de regioner i landet som har en hög andel av arbetstillfällen i industrisektorn. Utvecklingen inom de svenska basnäringarna, skogs-, järn- och stålindustrin, synes bli särskilt svår, då genomgripande omstruktureringar pågår och kommer att fortsätta. De s. k. bruksorterna, där hela orten och ofta hela kommunen är beroende av ett enda företag, står inför stora problem. Få län är så beroende av utvecklingen inom basnäringarna som . Länet kan indelas i industrialiserade stråk, ett nord-sydligt längs kusten dominerat av skogsindustrin, ett öst-västligt i - dominerat av stålindustrin. Mer än två tredjedelar av arbetstillfällena i återfinns i industrisektorn. Stålindustrin svarar för nästan hälften av industrisysselsättningen i . Enligt speicalstålutredningens uppgifter svarade stålindustrin för 87,4 resp. av industrisysselsättningen i och . Dessa två kommuner är utpräglade bruksorter, dominerade av , 3 000 anställda i och , 8 000 anställda i . Det bör vidare omnämnas att är en av de största arbetsgivarna i kommun. Drygt 200 av de anställda vid anläggningarna i är från . Ser man till förvärvsfrekvensen i regionen kan man konstatera att den är lägre än riksgenomsnittet för såväl män som kvinnor. , och särskilt har en mycket låg förvärvsfrekvens för kvinnor. skulle behöva mer än 6 000 nya arbetstillfällen för att uppnå samma förvärvsfrekvens som riksgenomsnittet. kommun hade en positiv befolkningsutveckling. har kommunen minskat med 3 500 personer, en trend som fortsätter. var länets mest expansiva kommun. 1970 vände utvecklingen, och folkmängden har minskat med 1 200 personer. kommun har minskat frän 8 500 till 6 600 invånare. Befolkningstalen för och ligger under de planeringstal som antagits av . är som ovan nämnts det dominerande företaget i kommun. Kommunen är helt beroende av utvecklingen vid detta företag. har företaget haft problem och tvingats reducera arbetsstyrkan med omkring 600 man . har samma dominerande ställning i kommun. av kommunens invånare är beroende av företaget för sin försörjning direkt eller indirekt. Företaget har omkring 8 000 anställda vid sina anläggningar i . har 700 arbetstillfällen gått förlorade vid . Allt har skett genom s. k. naturlig avgång. kan man räkna med att ytterligare 200-300 arbetstillfällen försvinner. Till detta kommer att Kopparfors Sulfitfabrik i avvecklas , varvid 225 arbetstillfällen försvinner. och har länets i särklass hösta ungdomsarbetslöshet, helt i nivå med siffrorna för de besvärligaste områdena i inland. I finns omkring 350 outhyrda lägenheter, i 190. Av ovanstående beskrivning framgår att insatser måste göras för att trygga sysselsättningen och skapa nya arbetstillfällen i och . Insatser måste göras för att differentiera arbetsmarknaden. Man skall också ta vara på den kunskap som finns i dessa orter, dvs. man måste utveckla stålindustrin. Detta kan ske på olika sätt, men en ökad satsning på forskning och utveckling i anslutning till de företag som finns på orterna kan vara en framkomlig väg. Utveckla den högskoleutbildning som redan finns vid högskolan i och satsa på ett stålforskningscentrum i . Det är också angeläget att bruksorterna får del av den utlokalisering som sker av statlig verksamhet. Vidare är det angeläget att bruksorterna behandlas särskilt fördelaktigt vid bedömningar av ansökningar om lokaliseringsmedel. Seriösa projekt måste få erforderligt stöd så att nya arbetstillfällen kan skapas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar hos regeringen begära att åtgärder vidtas för att trygga sysselsättningen på bruksorterna i . () ()