mot · G502895 · 1982-01-22 00:00:00 — och krångel för företagare Ett av fp-regeringens mest omtalade initiativ var den stora antikrångel-proppen (1978/79:111), ett paket med 172 åtgärder för att minska krångel och onödig byråkrati. Den innehöll en lång rad förenklingar: förbud upphävdes, blanketter avskaffades, kontroller undanröjdes, beslut decentraliserades. Nästan allt gick igenom - utom förslaget att förenkla deklarationerna för över en halv miljon löntagare och pensionärer och förslaget om att det inte längre skulle vara kriminellt att gå mot röd gubbe. Vad har hänt med antibyråkrati-arbetet ? Det har fortsatt på många olika fronter. Här är några exempel: Kraven på myndigheternas arbete med vardagsrationalisering har skärpts. har de allra flesta ämbetsverk fått sina anslag minskade med 1 eller . Inom många myndigheter har interna arbetsgrupper tagit itu med förenkling, decentralisering och besparingar. Statens detaljreglering av kommunernas verksamhet har inskränkts, t. ex. i fråga om barntillsynen, socialvården, sjukvården och brandväsendet. F. n. sker en systematisk genomgång av gällande regleringar i syfte att vidga den kommunala självstyrelsen och minska kostnadstrycket på kommunerna. I takt med att centralstyrningen inskränks kan också flera stora ämbetsverk minska i omfång. Betydande nedskärningar är på gång inom och . Även kommer att minskas med flera hundra tjänster. Inom försvaret pågår också en planmässig bantning av den centrala förvaltningen. Färre beslut i kanslihuset Alla beslut skall inte behöva fattas i kanslihuset. Genom delegering och decentralisering kan avgörandena träffas snabbare och närmare de berörda. har antalet regeringsärenden (exkl. besvärsärenden) minskat med . Många frågor har också flyttats från ut till de olika länsorganen, t. ex. inom polisen, socialvården, skolväsendet och trafikpolitiken. Bättre service åt allmänheten Hur skall medborgarna lättare kunna hitta i de byråkratiska labyrinterna? har funderat över olika metoder. Lokala experiment vid utvidgad service har genomförts. En handbok, , har kommit ut i sin andra upplaga. Kanslihuset och flera myndigheter har anställt språkvårdare för att komma till rätta med den krångliga kanslisvenskan. Myndigheternas skyldighet att hjälpa invandrare med tolkservice skärptes på förslag av fp-regeringen. har föreslagit att en del enkla ärenden skall kunna avgöras genom telefonkontakter, utan besvärande papperstrafik. Mindre uppgiftskrav på företagen Genom Delegationen för företagens uppgiftslämnande (DEFU) har det skett en rensning av gamla uppgiftskrav och en systematisk bevakning av att det inte tillkommer nya blanketter som är onödiga eller onödigt krångliga. av sin verksamhet beräknades DEFU spara in 25 milj. kr. åt företagen genom att hämma myndigheternas nyfikenhet. Även blanketter som riktar sig till allmänheten har förenklats, t. ex. i den senaste folk- och bostadsräkningen. I många kommuner har det gjorts stora ansträngningar att förenkla administrativa rutiner, undanröja onödiga formaliteter och på annat sätt underlätta medborgarnas kontakter med den kommunala förvaltningen. I har det t. ex. genomförts en stor byråkratiutredning som undersökt hundratals förenklingsförslag inom olika nämnders områden. En liknande utredning har också verkställts i efter en motion av () och (). På byggområdet har en rad förenklingar genomförts, t. ex. genom att tvånget att söka byggnadstillstånd avskaffats för vissa mindre tillbyggnader m. m. Det mest kända exemplet är den s. k. friggeboden. Ytterligare förenklingar i det statliga normsystemet har aviserats av bostadsministem. väntas en ny plan- och bygglag, som i flera avseenden avses minska byggkrånglet. Kampen mot krångel och byråkrati måste drivas vidare med stor intensitet. Ett område som enligt vår mening är särskilt angeläget att bearbeta är de många regler och bestämmelser som påverkar företagens arbete. Vi tror att det finns åtskilliga restriktioner som efter noggrann prövning skulle kunna avskaffas eller mjukas upp. Vid fjolårets väckte t. ex. () och () ett förslag om en översyn av den statliga kontroll- och provningsverksamheten (mot. 1980/81:787). Den avstyrktes av näringsutskottet (NU 1981/82:8) med hänvisning till vissa pågående utredningar. Vi tror - i likhet med flera av de remissinstanser som yttrade sig över Ekmans och motion - att det finns mycket goda skäl att se över kontroll- och provningsverksamheten. Riktigheten i deras synpunkter lär komma att bekräftas av RRV:s revisionsrapport, som föreligger. Erfarenheterna från det anti-byråkrati-arbete som bedrivits sedan regeringsskiftet tyder på att de bästa resultaten kan uppnås genom korta och målinriktade kampanjer. Vi bör inte skapa någon ny byråkrati för att bekämpa byråkratin, men däremot gärna tillsätta särskilda aktionsgrupper med tidsbegränsade uppdrag. Ett positivt exempel är DEFU, ett annat är stat-kommungruppen som f. n. arbetar med att minska den statliga regleringen av kommunernas verksamhet. Vi tror att det med ledning av dessa förebilder skulle vara lämpligt att nu organisera en kampanj för att minska det krångel och den byråkrati som uppfattas som särskilt kännbara av företagen, särskilt de mindre och medelstora. Insatsen borde i första hand ta sikte på sådana regler som DEFU - med sin speciella inriktning på blanketter och uppgiftskrav - inte har haft anledning att syssla med. De frågor som och pekat på kan rymmas i uppdraget. Arbetet bör inriktas både på sådana bestämmelser som främst vållar psykiska kostnader genom att skapa irritation och besvär och på regler som medför ekonomiska kostnader. I den senare delen bör översynen kunna bidra till att pressa kostnadsläget för den svenska produktionen, vilket är till nytta både för konsumenterna, för sysselsättningen och för vår konkurrenskraft gentemot utlandet. Ett arbete med denna inriktning bör lämpligen förankras i industridepartementet. Företrädare för företagen liksom för deras anställda bör spela en viktig roll i översynen. Eftersom de kostnader som uppstår för företagen inte sällan kan övervältras på avnämarna finns det också skäl att konsumentintressena på lämpligt sätt kan företrädas i översynsarbetet. En invändning som kan riktas mot vårt förslag är självfallet att beställningen är alltför stor: under det rymliga taket krångel och byråkrati ryms väldiga avsnitt av den kontrollverksamhet som olika offentliga organ utövar. I realiteten kommer endast vissa punktinsatser att kunna genomföras. Vi tror emellertid att sådana punktinsatser kan vara mycket värdefulla och att de prioriteringar som de närmast drabbade själva gör bör vara vägledande för urvalet. Likaväl som stat-kommungruppen i första hand uppmärksammat de regleringar som man i kommuner och landsting funnit särskilt tyngande bör den föreslagna arbetsgruppen ges möjlighet att inrikta sin översyn på regler som väckt särskilt heta känslor i näringslivet. Med tanke på det ansträngda statsfinansiella läget finns det dock skäl att koncentrera översynen på sådana förenklingar som är statsfinansiellt lönsamma eller neutrala; önskelistor över sänkta skatter och avgifter m. m. hör hemma i ett annat sammanhang. Mot bakgrund av det anförda föreslår vi att hos regeringen anhåller om en kampanjinsats mot det krångel och den onödiga byråkrati som särskilt drabbar företagen.