mot · G5021841 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Beslutet om utflyttning av Fokkerflyget, dvs. huvudparten av det reguljära inrikesflyget, till måste följas upp Beslutet som tog att flytta det jetdrivna inrikesflyget till har redan en gång blivit ändrat. Denna utflyttning skall nu äga rum först . Det förefaller inte nu som om detta beslut ytterligare skulle behöva omprövas. Vad som däremot behöver fattas beslut om är framtida användning. Det måste göras klart vad detta området skall användas till. Enligt vpk:s mening måste ett beslut tas som innebär att helt avvecklas som flygfält. har ett skriande behov av mark för bostads- och arbetsplatsbebyggelse. Med det nuvarande beslutet är det inte ens möjligt för kommunen att förtäta viss bebyggelse i flygplatsens närhet, därför att luftfartsverket vill ha möjlighet att åter införa jettrafik på och att flygfältet skall finnas kvar som reservflygfält till . Om man tittar litet på de beslut som tidigare fattats om jettrafiken på finner man att det vid flerfaldiga tillfällen beslutats att denna skall bort. Den har också upphört, men detta bara för att återkomma i ny skepnad. Det första beslutet om slopande av jettrafiken vid fattades efter det att Caravellen hade introducerats 1959. Med anledning av det buller m. m. som då uppstod, beslutades att trafiken med Caravellen, dvs. den dåtida utrikestrafiken, skulle hänvisas till en ny flygplats. Härmed hade jettrafiken för tid och evighet förpassats från , trodde man. Så blev emellertid inte fallet. Kort därefter började SAS att trafikera vissa inrikessträckor med DC 9. Också denna trafik stoppades på efter stora klagomål och flyttades till . Därmed trodde man återigen att denna buller- och miljömässigt oacceptabla trafik i tätort skulle vara förbi. Så blev det inte heller . infördes så för tredje gången jettrafiken på . Det var när Linjeflyg ansåg att de gamla Metropolitanplanen måste bytas mot . Återigen var det alltså dags för jettrafikens intåg på . blev mycket längre och intensivare än tidigare perioder. Den har pågått och kommer att pågå i minst ett drygt år till. Under denna tredje jettrafikperiod på har också trafikintensiteten utökats avsevärt. Vissa av de krav som har ställts ur miljösynpunkt har frångåtts av Linjeflyg. Den tidigare användas, k. cut-backen, vilken inneburit att gasavdrag har gjorts för att skona de människor som bor under och i nära anslutning till inflygningarna, har frångåtts. Detta har medfört att ljudnivån på vissa ställen har fördubblats och att många fler har drabbats av sanitära olägenheter. Inte minst fotogenlukten förefaller att ha spridits till nya områden. Avvecklingen av Fokkertrafiken på har, som tidigare nämnts, beslutats men också lika upphävts, eller framflyttats. 1972 beslutades att skulle vara avvecklat . har flera dispenser getts för flygning med Fokkern. beslutades att skall byggas ut som inrikes- och allmänflygplats. Det tidigare beslutet om nedläggning hade härmed upphävts. gavs tillstånd att fortsätta med Fokkerflyget intill . 1980 gavs nytt fortsatt tillstånd som skulle gälla till . Därefter har i flera omgångar nya tillstånd getts och förflyttning framskjutits. Det senaste, och förhoppningsvis sista, beslutet om utflyttning av Fokkern från till är att detta sker . Skall historien upprepas? Denna något brokiga historia kan komma att återupprepas. planerar att omkring 1985 ånyo trafikera med jetflyg. med plan av typen . Enligt luftfartsverket (LFV) är det angeläget att behålla för den fortsatta reguljära linjetrafiken för de kortare sträckorna. Vidare anser man att skall finnas som reservflygfält, vilket skulle medföra att Fokkern m. fl. temporärt åter skulle kunna trafikera . LFV motsätter sig också nya restriktioner för . Detta för att hålla öppet för fortsatt stordrift. För är det en nödvändighet att få tillgång till marken på och omkring för bebyggelse. Situationen inom kommunen är sådan att denna centralt belägna plats behöver bebyggas med både bostäder, arbetsplatser och servicecentrum för de boende i och omkring . Marken som upplåts till flygfält bör kunna bebyggas med mellan 5 000 och 7 000 längenheter, vilket skulle innbära ett tillskott av bostäder för ca 25 000 till 30 000 människor. Utöver nya och befintliga arbetsplatser skulle ett servicecentrum kunna anläggas med affärer och annan kommersiell verksamhet men framför allt med service, bibliotek, teater, bio m. m. Förtätning av befintlig bebyggelse Så länge flygfält kommer att bestå hindras också en förtätning av befintlig bebyggelse. planerar f. n. ca 1600 nya bostäder runt . Enbart för Minnebergsområdet, som ligger i utkanten av bullermattan, planeras 750 lägenheter. I Mariehäll m. fl. områden är det också möjligt att bygga bostäder. Några stadsplaner blir inte fastlagda för dessa områden förrän det är klart hur det blir med Brommaflyget. Ett beslut att avveckla är alltså nödvändigt att ta. Detta bör ske med det snaraste. Beslut måste också fattas om vart allmänflyget och taxiflyget m. m. skall förläggas. Förslag finns att flygfält avvecklas som militär flygplats. Detta skulle kunna utrustas för allmän- och taxiflyget m. m. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande nedläggning av m. m. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)