ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021538 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1538 Enligt proposition 1981/82:100, bil. 15 föreslås under C 4 få ett bidrag på 2 321 milj. kr. för sin verksamhet. Det redovisas att stiftelsen under budgetåret beräknas ha 30 900 anställda, därav 25 200 arbetshandikappade och 5 700 anställda som tjänstemän, arbetsledare och intruktörer. Om man delar upp de anvisade medlen på antalet anställda totalt blir det ett statligt bidrag på ca . Om man i stället delar upp bidraget på antalet anställda som är arbetshandikappade blir det ca . Ändå uppbär ca 5 000 av de arbetshandikappade förtidspension eller sjukbidrag som samordnas med utgående löner. Kapacitetsutnyttjandet, definierat som antalet arbetstimmar per plats och år, anges vara så lågt som . Det är en orimlig situation att välskötta svenska företag skall tvingas minska sin personalstyrka och t.o.m. avveckla företag på grund av den konkurrens som man möter från Samhällsföretag som driver sin verksamhet med skattebetalarnas pengar - en konkurrens som i vissa fall kan betraktas som klart illojal när man t. ex. kan erbjuda förmåner och priser som andra företag inte har en chans att erbjuda därför att man inte har ekonomiska marginaler till det. Några besparingar tycks inte heller vara aktuella när man ser på Samhällsföretags trycksaker. Så påkostade broschyrer som därifrån får man leta efter. Det torde finnas stort utrymme för minskade anslag till Samhällsföretag. Enligt beslut har bidragsprocenten till sänkts från från av lönekostnaderna för de anvisade arbetstagarna till . Det är ett beslut i rätt riktning. Det torde finnas möjligheter att fortsätta denna nedtrappning . bör därför ta beslut om att driftbidraget från skall vara av lönekostnaderna för de anvisade arbetstagarna och därefter sänkas med under de närmast följande åren. En sänkning innebär en besparing med ca 80 milj. kr. 1 1981/82. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att vid behandlingen av proposition 1981/82:100, bilaga 15, C 4 beslutar att bidraget till fr.o.m. skall minskas från till av lönekostnaderna för de anvisade arbetstagarna och att anslaget minskas med motsvarande belopp, 2. att uttalar att regeringen bör göra en ytterligare nedskärning av anslaget C 4. Bidrag till fr.o.m. årsskiftet 1983-1984.
mot · G5021539 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1539 Många enskilda åtgärder kan behöva vidtas för att öka möjligheterna att få arbete. Målsättningen måste vara arbete åt alla i en god arbetsmiljö. Trots de ekonomiska problemen har i jämförelse med många andra länder en relativt låg arbetslöshet. Det kan vi glädja oss åt. är vi oroliga för att arbetslösheten kan bli betydligt större än den är . Då behövs en effektiv arbetsförmedling. Ofta upplevs arbetsförmedlingen som byråkratiserad och med för dålig effektivitet. Alla möjligheter att bereda de arbetslösa nya arbeten måste tas till vara. Det framstår då som orimligt att förbjuda privat arbetsförmedling och se så många gå arbetslösa. En konkurrerande privat arbetsförmedling skulle säkert också stimulera den offentliga arbetsförmedlingen så att den blir effektivare och därmed också bidrar till att fler får arbete. bör bli tillåten i och få verka jämsides med den offentliga arbetsförmedlingen och på samma villkor. Med hänvisning till det anförda hemställs att i skrivelse till regeringen begär förslag innebärande att privat arbetsförmedling skall tillåtas och få verka jämsides med den offentliga arbetsförmedlingen och på samma villkor som denna. () ()
mot · G5021540 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1540 Statliga bostadslån för flergenerationsboende har kontakterna mellan generationerna blivit allt svårare att upprätthålla. Den ökade geografiska rörligheten har medfört att banden mellan barn och mor- och farföräldrar ofta splittras upp. Familjen är inte längre en naturlig produktionsenhet som den var i det gamla bondesamhället. I huvudsak har den beskrivna utvecklingen varit nödvändig för det ekonomiska och materiella framåtskridandet. Men många känner också oro för att utvecklingen gått för långt. Äldre människor blir isolerade genom att de saknar tillräcklig kontakt med barn och barnbarn. För barnen kan uppväxtmiljön bli socialt torftig genom att de inte får del av de erfarenheter som de äldre bär på. Hos mångå människor finns ett spontant och som det verkar ökande intresse för att återskapa kontakten mellan generationerna. Detta bör tas till vara. Omsorgen om sjuka och gamla underlättas också om anhöriga i ökad utsträckning är beredda att mot ersättning vårda sina nära släktingar. Denna form av praktisk vardagssolidaritet kan inte ta över det ansvar samhället har för att erbjuda en god vård. Däremot kan den utgöra ett värdefullt komplement. Nuvarande regler för bostadsfinansiering är främst anpassade till behoven för en traditionell familj med föräldrar och barn. Initiativen som enskilda tar för att t.ex. bygga särskilt utformade småhus som till storlek och standard anpassas till flergenerationsboendets behov passar inte in bostadsfinansieringsförordningens regler. Det kan t. ex röra sig om att i lånesystemet ge ekonomiskt utrymme för dubbla kök och badrum i småhus. Enligt vår mening bör det i bostadslånesystemet ske en ändring som gör det möjligt att bygga småhus som passar för flergenerationsboende. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till en ändring av den statliga bostadslångivningen som gör det möjligt bygga småhus som är utformade för flergenerationsboende. (c) ()
mot · G5021542 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1542 Behovet av statliga länsorgan på olika samhällsområden har i flera fall ifrågasatts. Debatten har därvid förts efter flera huvudlinjer och knutits till bl. a. strävanden att motvera krångel och onödig byråkrati, strävanden till ökad decentralisering av samhälleliga förvaltningsuppgifter och strävanden att öka effektiviteten inom den offentliga sektorn. Förutsättningarna för avveckling av statliga länsorgan eller rationalisering genom sammanläggning av statliga arbetsuppgifter på länsnivån, flyttning av arbetsuppgifter till annat länsorgan eller flyttning av upgifter till det kommunala området växlar för olika samhällssektorer. I vissa fall erfordras omfattande utredningsarbete för att den bästa handlingslinjen skall kunna utstakas. Beträffande länsbostadsnämnderna synes dock principbeslut om successiv avveckling kunna fattas på grundval av nu föreliggande material. Länsbostadsnämndernas lekmannastyrelser har numera knappast en meningsfylld uppgift. De ärenden som föreläggs dessa styrelser kan i många fall handläggas på tjänstemannanivå och i övriga fall med fördel behandlas av länsstyrelsernas lekmannastyrelser. Länsbostadsnämnderna kan enkelt införlivas i länsstyrelsernas organisation och deras uppgifter successivt förändras utan svåra omställningsproblem. Ett successivt rationaliserings- och reformarbete kan därigenom genomföras med minsta möjliga svårigheter för berörd personal. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till en successiv avveckling av länsbostadsnämnderna.
mot · G5021546 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1546 m. fl. I proposition 1981/82:100, bil. 16, B 14 behandlas anslag till byggnadsforskning. för byggnadsforskning skall fördela tillgängliga medel. Departementschefen framhåller att statsmakterna i sina ställningstaganden till inriktningen av rådets verksamhet bör till sina huvuddrag i princip avse , men anser ändå att verksamhetens inriktning kan prövas också i den årliga budgetprocessen. F. n. sker en översyn av byggforskningsverksamheten vid rådet. Flera av de vid rådet pågående projekten löper över , varför det är angeläget att undvika kraftiga förändringar i anslagens storlek från till ett annat. Detta utesluter dock inte att varje anslag, med hänsyn till budgetunderskottets storlek, måste bli föremål för granskning och eventuell omprövning. Departementschefen föreslår att skall ramen under p. B 14 minska från 135 milj. kr. 1982/83 till 80 milj. kr. 1984/85. Med hänsyn till de faktorer som vi ovan berört föreslår vi att en minskning av ramen utan större olägenhet kan påbörjas /83 med . I motsvarande grad bör reservationsanslaget minskas. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att beslutar att under p. B 14 Byggnadsforskning medge att beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. stöd till experimentbyggande, får meddelas inom en ram av . under /83, en i förhållande till regeringsförslaget minskad ram med , samt 2. att beslutar att till Byggnadsforskning för /83 anvisa ett reservationsanslag av , ett i förhållande till regeringsförslaget minskat anslag med . () () () () () () () () 1 1981/82. 1981/82 1546-1553
mot · G5021548 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1548 m. fl. Avveckling av bostadsbidraget till hushåll utan barn utbetalas bostadsbidrag till hushåll utan barn. Det maximala bidragsbeloppet är alltsedan införandet oförändrat . Hyran skulle då uppgå till . Bidraget, som är inkomstprövat och avtrappas redan vid låg inkomst, har alltmer förlorat betydelse. Det reella värdet har mer än halverats och bidraget tenderar att huvudsakligen bli en administrativ belastning. Tiden är mogen att definitivt och i ett steg avveckla denna nu innehållslösa förmån. Att den på sin höjd stärker hemmaboende ungdomars ambitioner att skaffa egen bostad, trots att de mycket väl borde kunna avvakta och bo hemma ett tag till, gör det än mer angeläget att avskaffa bidraget. Kommunerna har redan tillräckliga bekymmer att möta bostadsefterfrågan från dem som har de större bostadsbekymren, nämligen barnfamiljerna. De bostadspolitiska satsningarna i form av bostadsbidrag bör enligt vår mening främst riktas mot barnfamiljer och pensionärer. I den mån studerande ungdom behöver bostadsstöd bör utrymme skapas genom andra stödformer. För ett allmänt - om än inkomstprövat - bostadsstöd till hushåll utan barn finns nu strängt taget inte statsfinansiellt utrymme. Med stöd av det anförda hemställs att i avvaktan på i budgetpropositionen aviserad, särskild proposition i ämnet, för Bostadsbidrag m. m. för /83 beslutar anslå , ett i förhållande till regeringsförslaget med . () () () () () () () () ()
mot · G5021550 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Länsstyrelsernas arbetsuppgifter påverkas av de beslut som riksdag och regering fattar. Även om verksamheten inom många områden ligger fast måste det vara möjligt att anpassa inriktning och resurser efter de skiftande förhållanden som kan uppstå. Budgetunderskottets storlek gör det dessutom angeläget att noga pröva varje utgift. Det omfattande arbete som ägnats kartläggningen inom den Fysiska Riksplaneringen, FRP, är i stort sett avslutat. Några bärande motiv att forsättningsvis på länsstyrelsenivå anvisa resurser till denna verksamhet finns således inte. För återstående uppgifter inom FRP-området bör ett mindre antal tjänster kunna kvarstå, men att då samordningar och rationaliseringar bör komma till stånd. Vi föreslår inom detta område en utgiftsminskning med 3 milj. kr. Bostadsbyggandet kan förväntas omfatta ca 40 000 lägenheter. Detta är mer än en halvering och . Något radikalt ökat byggande är inte att räkna med. Antalet fastställda planer har sjunkit liksom antalet besvärsärenden inom plan- och byggsektorn. Detta medför att belastningen på länsstyrelsernas plan- och lantmäterienheter minskat. En anpassning till det verkliga behovet är motiverat. Även bör övervägas i vilken utsträckning länsstyrelserna skall fastställa de av kommunerna utarbetade planerna. Genom slopad fastställelseprövning kan besparingar göras. Vi föreslår en utgiftsminskning med 12 milj. kr. på länsstyrelsernas plan- och lantmäterienheter. Statens pris och kartellnämnds fältorganisation utgörs av länsstyrelsernas priskontor, som bl. a. har prisövervakande uppgifter. I takt med att konsumenternas medvetenhet ökar bör myndigheternas engagemang minska. Vi anser det tveksamt om länsstyrelsernas priskontor mot denna bakgrund fyller någon funktion varför vi föreslår att dessa avvecklas. Härigenom sparas 15 milj. kr. På grund av det statsfinansiella läget föreslår vi att de regionala hemkonsulenternas tjänster indras. Härigenom sparas 5 milj. kr. Genom att minska den kungörelseannonsering som betecknas som stödjande och som inte är reglerad i lag kan enligt vår mening 4 milj. kr. Reglerna för beräkning av pensionsgrundande inkomst är mycket detaljerade och komplicerade. Detta har lett till att vissa lokala skattemyndigheter måste anställa tjänstemän enbart för att kunna hantera beräkningssyste Beräkningarna bör förenklas så att pensionsgrundande inkomst fastställs till samma belopp som den skattskyldige påförs i taxerad inkomst av tjänst, rörelse eller jordbruksfastighet. AP-fonden ersätter länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna för deras arbete med beräkningarna av pensionsgrundande inkomst. Ett förenklas beräkningssätt torde leda till väsentligt minskade ersättningskrav. Vi beräknar besparingen till ca 30 milj. kr. Med hänsyn till vad i motionen anförts beträffande besparingar inom delar av kommundepartementets huvudtitel, länsstyrelserna, hemställes att till länsstyrelserna för /83 anvisar ett anslag av 1 , i ett förhållande till regeringens förslag minskat anslag med . () () () () () () () ()
mot · G5021551 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1551 m. fl. har erhållit ett högt anslag under A 2 Kommittéer m. m. Detta har varit motiverat då många stora bostadsutredningar varit verksamma. De stora utredningarna har slutförts eller kommer att slutföras . Med hänsyn härtill bör en minskning av anslaget i fråga göras för kommande budgetår. Vi föreslår att anslaget A 2 minskas med . i förhållande till regeringens förslag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att till Kommittér m. m., anslag A 2, bil. 16 till proposition 1981/82:100 för /83 anvisar ett reservationsanslag av , ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med . () () () () () () () ()
mot · G5021552 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1552 Alla tecken tyder på att vi åter måste bygga flerfamiljshus i större utsträckning. En sak som åter bör uppmärksammas är, att man mera tänker på möjligheten för 2-3 generationer att bo intill varandra. De gamlas lägenhet bör vara belägen alldeles intill de yngres och med direktförbindelse mellan lägenheterna (eller med möjlighet att på enkelt sätt ta upp dylikt förbindelse). Detta för att ev. barnpassning eller hjälp/vård av de äldre skall kunna ske på smidigaste och snabbaste sätt. Bygger man på sätt som här angivits har varje familj sin lägenhet men kontakt kan tas när så är önskvärt och nödvändigt. Det skänker trygghet för både äldre och yngre samt kan vara en källa till ökad gemenskap mellan generationerna. Naturligvis bör det finnas variationer och olika valmöjligheter, då det gäller lägenheternas storlek och utformning. Även de äldre kan vilja ha mer än två rum och kök. Lägenheter som här beskrivits byggdes och men har sedan ej kommit ifråga på grund av det stora villabyggandet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om lägenheter för flergenerationsboende åter aktualiseras i flerfamiljhus.
mot · G5021553 · 1982-01-26 00:00:00 — Förbättrat konsumentskydd för köpare av nya småhus har förekomsten av skador på småhus ökat alltmer. Särskilt har skador i form av fukt och mögel ökat starkt. Skadorna förorsakar kostnader som för de berörda småhusägarna i genomsnitt uppgår till - ofta ännu mera - och totalat till miljardbelopp. Dessutom uppkommer stora olägenheter av hygienisk och social natur för de drabbade. Allergier och huvudvärk samt otrevlig och bestående lukt i möbler och kläder tycks ofta bli en följd av möglet. Situationen för de berörda småhusägarna har förvärrats av, att ett stort antal byggföretag gått i konkurs eller av annan orsak upphört med sin verksamhet. Det finns i sådana fall för de drabbade småhusköparna ingen motpart att utkräva ersättning av. Även i övrigt är småhusägarnas ställning svag. Efter beslut av 1978 (prop. 1977/78:93, mot. 1977/78:1835, CU 1977/78:28) har medgetts att kostnader för besiktning och kontroll samt för garanti och försäkring under viss förutsättningar får ingå i låneunderlaget för småhus som upplåts med äganderätt eller bostadsrätt. I en motion (1979/80:1522) har föreslagits att sådan åtgärder skall utgöra förutsättning för statliga bostadslån. Motionen har dock avslagits av . Förhållandet har förvärrats i sådan omfattning, att en omedelbar förbättring av konsumentskyddet är nödvändigt. Några andra utvägar för att komma till rätta med problemen står inte heller till bud än genom ett vidgat garantiåtagande av det slag som finns att tillgå på marknaden (Småhus 80 och dess motsvarighet inom bostadskooperationen). har avslutat sin verksamhet och kommer härigenom inte att föreslå något som kan råda bot på förhållandena, och den verksamhet rörande tvister i fråga om visst arbete på fast egendom som påbörjats av allmänna reklammationsnämnden kommer inte att innebära någon lösning i dessa sammanhang. Småhus 80 eller dess motsvarighet vid bostadskooperationen kan numera i praktiken tillhandahållas av alla byggföretag inom marknaden med gruppbyggda småhus som är seriösa och har godtagbar solvens. Trots att användningen av Småhus 80 ökat (f. n. omfattas ca 8 000 hus inom 75 kommuner) saknar dock större delen av de grupphus som byggs detta skydd. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att utvidgad garanti och försäkring av det slag som exempelvis ingår i Småhus 80 skall utgöra förutsättningen för statligt bostadslån för småhus som upplåts med äganderätt eller bostadsrätt.
mot · G5021555 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1555 Användningen av självnivellerande golvmassa I kommun uppfördes /80 en ny förvaltningsbyggnad. Byggnaden är uppförd med konventionella byggmaterial, platsgjuten betongstomme, inre väggar av gipsonit och ytterväggar av tegel. På betongbärlagen har undergolvsmassa av självnivellerande typ (Planoroc) använts. inträffade så en våg av sjukdomsfall bland personalen. Svårartade allergier med varierande symptom, besvärliga hudutslag m. m. tvingade till slut fram ett beslut om att utrymma hela byggnaden. Hela personalen är nu inrymd i provisoriska lokaler och en ingående undersökning pågår för att försöka utröna vad som är orsaken till besvären. Dessa undersökningar visar nu att det med stor sannolikhet är den självnivellerande undergolvsmassan som är orsaken till personalens sjukdomsbesvär. Undersökningar pågår fortfarande med hjälp av forskare från Kungl. Tekniska , och även forskare och annan expertis från FOA har medverkat. Utredningen visar förekomst av sjukdomsalstrande bakterier i denna golvmassa och trots att alla prover ännu inte är fullt utvärderade står det klart att en mycket omfattande och svårgenomförd, kostnadskrävande sanering är nödvändig. I andra delar av landet har likartade problem och olägenheter uppstått i byggnader där denna typ av självnivellerande golvmassa har använts. Vid en konferens anordnad av GEBO (Golventreprenörernas branschorganisation) behandlades denna fråga. Vid konferensen medverkade företrädare för statliga verk och myndigheter, två professorer i bakteriologi och forskare från KTH i . Forskarna påstår då att svåra miljöproblem kan uppstå som en följd av användning av sådana golvmassor och att liknande problem har uppstått på ett flertal platser i landet. Självnivellerande golvmassa används fortlöpande i allt fler byggen varför risken är uppenbar att vi kan förvänta oss allt större och än mer svårbemästrade skadeverkningar. Den i så svårt drabbade personalen ställer helt naturligt krav på att orsaken till deras besvär skall klarläggas och att risken för ett återupprepande skall undanröjas. Tyvärr ser det ut som om ingen riktigt vet hur en sanering skall genomföras utan att man riskerar att göra skadan än värre. En felaktig hantering kan enligt experter innebära att de sjukdomsalstrande bakterierna får en vidare spridning med stora vådor som följd. Då följdverkningarna av de självnivellerande undergolvsmassornas användning nu ser ut att vara både svåra och unika, bör det vara ett angeläget samhällsintresse att genom forskning och andra åtgärder utröna de verkliga orsakerna till det inträffade och därefter vidta de åtgärder som är nödvändiga för att förhindra en vidare skadeverkning av detta byggmaterial. Med stöd av det anförda hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten att byggforskningen inom ramen för sitt anslag skyndsamt utreder de självnivellerande undergolvsmassornas skadeverkningar, 2. att riksdagén hos regeringen begär att en skyndsam utredning företas som klargör ansvarsfrågan såväl från hälsosynpunkt som i ekonomiskt hänseende.
mot · G5021558 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1558 Prövningen av lokaliseringen av anläggningar för uranhantering Tillåtlighetsprövningen enligt 136 a § byggnadslagen sker enligt provisoriska regler. Förslag till en mer definitiv reglering har övervägts. Det är synnerligen viktigt att prövningen obligatoriskt omfattar anläggningar som medför mycket långsiktiga bindningar och större effekter i övrigt, t. ex. anläggningar i alla led av utnyttjandet av uran. bör lägga fast denna princip genom att - oavsett hur prövningsreglerna kommer att behandlas i övrigt - begära ett förslag från regeringen med detta innehåll. att som sin mening ger regeringen till känna att ett förslag bör föreläggas om att anläggningar i alla led av uranhanteringen inte får byggas utan tillstånd av regeringen enligt reglerna i nuvarande 136 a § byggnadslagen.
mot · G5021559 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Kostnaderna för olika boendeformer Det råder allmän enighet om s. k. kostnadsneutralitet i boendet. Det betyder att kostnaden för att hyra bostad eller att äga egen bostad i stort sett bör vara lika. har ett flertal beslut påverkat bostadskostnaderna t. ex. sänkta garanterade räntor, snabbare uppräkning av räntenivåerna, fastighetstaxering, ändrade beskattningsregler m. m. Boendekostnaderna påverkas också starkt av ränteläget. Den skattereform som skall behandlas av 1981/kan också komma att påverka relationerna. bör marginalskattesänkningarna för stora grupper underlätta jämförelse mellan hyror och ägande. Vi anser det angeläget att en översyn av kostnadsneutraliteten kommer till stånd. Detta bör ske efter beslut i skattefrågan. Regeringen bör redovisa denna översyn senast i nästa budgetproposition tillsammans med de eventuella ändringar av olika regler som kan erfordras för att uppnå eller bibehålla en likartad kostnadsnivå. Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att en översyn av olika regler som påverkar bostadskostnaden kommer till stånd med syfte att bibehålla eller uppnå kostnadsneutralitet mellan upplåtelseformer. (c) ()