mot · G602126 · 1982-11-25 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) De viktigaste frågorna inom energiområdet är att minska oljeförbrukningen och bygga upp en alternativ elproduktion, som gör det möjligt att avveckla kärnkraften enligt folkomröstningsutslag och riksdagsbeslut. Detta måste ske genom en kraftig utbyggnad av anläggningar för fasta bränslen, i första hand inhemska, baserade på produkter av biomassa, t. ex. skogs- och jordbruksavfall, energiskogsodling, vass och torv. Den snabba utvecklingen av pelletstekniken gör alla dessa råvaror högintressanta som oljeersättningsmedel. Även kol måste komma till användning i begränsad omfattning och med mycket hårda krav på rening både under hantering och användning. På elsidan måste den alternativa produktionen genomföras utan att de orörda fyra huvudälvarna exploateras. Här är en utbyggnad av mottryckskraften jämte en storsatsning på vindkraft två av de viktigaste alternativen. Alla satsningar på produktionssidan blir dock förgäves om inte konsumtionen inriktas mot en energisnål och resursbevarande nivå. gäller att varje sparad energienhet är mera värd än den som kan vinnas i nya produktionsanläggningar. Utvecklingen på elkonsumtionens område är alarmerande. Hela ökningen av elanvändningen hänför sig till värmesektorn, där nu elpatroner och elpannor installeras t. o. m. i fjärrvärmesystem. Denna utveckling måste stoppas om det alls skall vara möjligt att bli mindre elberoende och därmed kunna avveckla kärnkraften. Avsnittet om fjärrvärme i propositionen öppnar möjligheter till en kraftigt ökad utbyggnad inom detta område. Det är en nödvändig och önskvärd utveckling inte minst genom de möjligheter till en mottrycksbaserad elproduktion som detta innebär. Men om denna utbyggnad av fjärrvärmesystemen medför att en installation av stora elpannor också ökar, motverkas dessa positiva effekter. Ett ökat elberoende i stora värmesystem ställer större krav på alternativ till kärnkraften och försvårar avvecklingen. Därför bör det ökade statliga stöd till fjärrvärmeinvesteringar som föreslås i propositionen knytas till krav på att elpannor inte får installeras. I stället bör anläggningar som satsar på inhemska, alternativa bränslen i första hand erhålla detta statliga stöd. Också småskaliga värmesystem, s.k. närvärmecentraler, bör uppmärk sammas i detta sammanhang. Sådana mindre blockcentraler eller gruppkvarterscentraler finns på en del håll. De har en lägre driftstemperatur, vilket gynnar införandet av solvärme, värmepumpar och lokal spillvärme. De ger dessutom möjlighet till användning av flera sorters bränsle, inte minst gas, som kan komma att bli en viktig värmekälla i vissa områden i . Därför bör också utbyggnaden av närvärme beviljas samma förmåner som fjärrvärmen när det gäller lån och bidrag. Torveldade anläggningar, m. m. Det är positivt att det nu tas initiativ till att få i gång ett större antal torveldade anläggningar. Tyvärr förbigår propositionen en mycket viktig fråga i sammanhanget. Om man vill se energiförsörjningen som en övergripande samhällelig angelägenhet också på det lokala och regionala planet, måste torvtillgångarna säkras för produktion för behov. Hinder måste resas mot privata exploatörer, som i spekulationssyfte genom koncessionsrätt kan antingen monopolisera torvutvinningen, hålla höga priser till nackdel för värmeförbrukare eller stå i vägen för ett planmässigt regionalt baserat torvutnyttjande. Kontrollen över torvtillgångarna är således en nyckelfråga. Mot bakgrund av vad som nämns i propositionen om den besvärliga syselsättningssituationen i och planerna på att uppföra små fastbränsleeldade värmeverk i vissa kommuner, är en annan inhemsk energiråvara av stort intresse. Det gäller biomassa och skogsavfall från energiskog. Genom nämnden för energiproduktionsforskning har ett omfattande arbete lagts ned på analyser och rapporter om förutsättningarna för energiskogsodling. Rapporter som tyder på att förutsättningarna för vårt lands del är mycket goda. Det gäller både möjlig mark, lämplig mark samt rent ekonomiska bedömningar. Energiskogens betydelse ur nationell beredskapssynpunkt, som råvara vid etanolframställning, som bränsle i värme- och kraftvärmeanläggningar, måste starkt framhållas. Också behovet av fler arbetstillfällen är ett ytterligare stöd för en satsning på energiskogsodling. Under uppbyggnadsfasen av energiskogsodling på en miljon hektar beräknas ett behov av 250000 årsarbeten. Enbart i odlings- och skördearbete bedöms den varaktiga sysselsättningen omfatta 6000 personer. Härtill kommer arbetstillfällen i anslutning till förbränningsanläggningarna. Ett framåtsyftande ställningstagande från skulle få stor betydelse särskilt för våra glesbygdskommuner. Det skulle innebära, att tillbakagång eller stagnation kunde vändas i nya arbeten och expansiva investeringar. Det skulle också innebära att underlaget för redan etablerad service stärktes. Det 25-procentiga investeringsstödet till anläggningar som byggs för att eldas med främst torv, enligt propositionens formuleringar, bör således kunna utgå även om en större del av vedråvara beräknas komma till användning. För att säkerställa en planmässig användning och förhindra spekulation, både när det gäller torvkoncessioner och utnyttjandet av vedråvara, bör vpk:s tidigare krav om regionala bränslebolag genomföras. De kan ha statligt, landstingskommunalt och/eller kommunalt ägande och skall handha utvinning, transport och användning av de här aktuella energiråvarorna. En sådan planerad verksamhet förhindrar också att vedråvara som är användbar för massa-, pappers- och träindustri överförs till bränsle. Propositionens skrivningar under detta avsnitt måste uppfattas så att en satsning på kol och koleldade anläggningar i första hand anses böra genomföras. Det sägs ingenting om inhemska alternativa bränslen. Mot bakgrund av den debatt som fördes inför folkomröstningen, är det märkligt att kol nu allmänt framställs som en oumbärlig energiresurs. Satsningen på kärnkraft skulle ju effektivt minska både olje- och kolberoendet. Men är vi i rask takt på väg in i det Kolsverige som kärnkraften skulle frälsa oss ifrån. Det finns anledning att varna för den storsatsning på kol som kan anas bakom propositionens förslag om upphandling inom energiområdet. Andra bränslealternativ och mindre centraler av närvärmetyp som nämnts tidigare bör också bli föremål för den föreslagna upphandlingsdelegationens intresse. Mot bakgrund av det ovan framförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om att det föreslagna stödet till fjärrvärmeanläggningar också skall kunna utgå till s. k. närvärmesystem och att villkoret för att erhålla stöd är att elvärme inte får installeras, 2. att hos regeringen hemställer om att det föreslagna stödet till torveldade anläggningar också skall kunna utgå om en större mängd vedråvara kommer till användning. 3. att hos regeringen begär initiativ för bildandet av regionala bränslebolag, 4. att hos regeringen hemställer om att den föreslagna delegationen för upphandling inom energiområdet får direktiv så att användning av andra bränslen än kol också främjas när det gäller att ersätta olja. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)