mot · G5022129 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:2129 Situationen i är fortfarande mycket besvärlig. Trots stora insatser från de icke socialistiska regeringarnas sida har arbetsmarknadssituationen försämrats. De av SCB redovisade arbetslöshetssiffrorna för visade på en öppen arbetslöshet av 11 500 personer, vilket motsvarar av arbetskraften. Problemens storlek skiljer sig till nackdel också till arten snarare än i grad, om man jämför med andra län. Länets ytstorlek gör ju att det är svårt att över huvud taget göra jämförelser med andra län, om man skall ta hänsyn till att lokala arbetsmarknader har en begränsad geografisk utvärdering. Det är värt att påminna om, att täcker av . Det finns därför ett flertal län i som bara motsvarar en normalkommun eller en lokal arbetsmarknad i . Inom min egen kommuns yta, kommun, ryms både , och . Detta förhållande bidrar till problemens storleksordning. skrev i sitt betänkande om regionalpolitiken som också ställde sig bakom, AU 1980/81:23: Det är nödvändigt med stora insatser på både kort och lång sikt för att upprätthålla sysselsättningen. Det behövs insatser av olika slag och på många områden. Skall det vara möjligt att utjämna förvärvsfrekvenserna över hela landet kan en differentiering av arbetsgivaravgifterna mellan olika regioner vara en väg. En sådan differentiering bör i huvudsak ske genom att socialförsäkringsavgifterna och andra arbetsgivaravgifter sänks i stödområdet. Offentliga verksamheter bör inte omfattas av sänkningen, utan en sådan bör gälla enbart näringslivet. Det bör undersökas, om inte arbetsgivaravgifterna i kan sänkas i inre stödområdet, dvs. stödområde 6 och i stödområde 5. Energiskatten borde kunna användas också som ett regionalpolitisk! F. n. ses skatten mer som ett instrument att styra förbrukningen av energi mot det energislag som anses bäst ur statsfinansiell synvinkel, vilket ju är vällovligt. Det används också för att ta in pengar till statskassan för olika ändamål. I regioner med långvariga sysselsättningsproblem borde en sänkning av energiskatten kunna finnas med bland den regionalpolitiska Mot bakgrund av den besvärliga situationen i borde undersökas om länet kan undantas vid framtida höjningar av energiskatten. I finansplanen redovisas att sparandet 1983 av olika orsaker beräknats uppgå till . Mot bakgrund av detta föreslår budgetministern vissa åtgärder för att begränsa det finansiella utrymmet i kommunsektorn som ett led i regeringens besparingsarbete. De åtgärder som föreslås innebär en reducering av det kommunala skatteunderlaget och innebär bl. a. att skatteunderlaget från juridiska personer begränsas till , vilket drabbar kommun med en oerhörd kraft. skulle kommunen enligt nu gällande lagar har rätt till 40 milj. kr. i skatt från . föreslagna åtgärder skulle innebära ett inkomstbortfall på . Detta är oacceptabelt. Kommunens skatteintäkter består till mer än hälften av skatt från juridiska personer. Detta innebär att ju färre personer som bor i kommunen, desto större blir summan bolagsskatt per individ och desto mer pengar kan man dra in till staten enligt 136-procentsregeln. Om befolkningen skulle minska med 1 250 personer , skulle det betyda ett ytterligare bortfall av 9,3 milj. kr. I finansplanen anges att 1982 drabbas i första hand fyra kommuner, nämligen , , och . Klart är emellertid, att 1983 och 1984 och framöver drabbas också kommun, i första hand då av neddragningen av skatt från juridiska personer. , en kommun där elströmsproduktionen genom vattenkraften ger statskassan mer än . En kommun, som förlorar 400 kraftverksjobb och ytterligare 250. En kommun som, om man jämför den med , visar följande siffror vad beträffar kommunalskatt, förvärvsfrekvens osv: Andel kvarstående arbetslösa av bef. Anvisade i beredskapsarbete, Yrkesverksamhetsgrad, 1982 män Yrkesverksamhetsgrad, 1982 kvinnor (F. =T 1,00) - därav till kommun (F.=T 1,00) Skattekraft, andel av medelskattekraften i % Budgetministern har avdelat en särskild ram på 200 milj. kr. till kommuner och landstingskommuner som för drabbas hårt av åtgärderna och som bedöms ha en särskilt svag ekonomisk situation. kommun torde verkligen höra till de mest utsatta i vårt land och bör därför komma i åtnjutande av en rättmätig del av dessa medel. Vattenkraften som en utvecklingspotential för vattenkraft har gett stora kapitalöverskott till gagn för hela det svenska hushållet. vinst i länet är f. n. Lule älv producerar nu , varav stannar i länet och resten överförs söderut. I ett läge då de regionalpolitiska medlen inte räcker till för att ge fler jobb, i ett läge då de s. k. basindustrierna går med förlust och minskar sin personal måste nya vägar prövas. I debatten talas ofta om att varje län måste ta vara på sina naturliga resurser och förutsättningar till utveckling. Den nu utbyggda vattenkraften hör till verkligt stora resurser. Bruttointäkterna uppgår till , medan kostnaderna uppgår till ungefär 300 milj. kr. för drift, underhåll och kapitalkostnader enligt en presenterad forskningsrapport. Det borde undersökas om en del av denna resurs kan komma länet till godo och satsas på utveckling av ett mer differentierat näringsliv. Det kan ske på olika sätt, lägre elenergipris (elenergipriset i är redan lägre men bör kunna sänkas ytterligare) eller en avsättning per producerad kWh eller återbäring till länet på annat sätt av den vinst försäljningen av elenergi från ger. Detta bör enligt min mening utredas. Det behövs en stimulans och en motor för utvecklingen av . Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att det bör undersökas om arbetsgivaravgiften kan sänkas i enlighet med vad i motionen anförts. *Se även motionerna 1981/82:2130-2132.