ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502999 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:999 Hans Nyhage m. fl. Utvärdering av verksamheten med s. k. kvartssamtal i skolan Enligt nuvarande bestämmelser sätts betyg i i årskurserna 3,6 och 7 vid slutet av vårterminen samt i årskurserna 8 och 9 vid slutet av varje termin. Skolstyrelsen får besluta att betyg i årskurserna 3 och 6 skall ersättas med annan form av besked. Så har i stor utsträckning skett vilket inneburit att betygen i dessa årskurser ersatts med enskilda samtal, där elev, föräldrar och lärare deltar. Enligt betygsutredningen (BU 73) är syftena med betygsättningen att tillgodose behovet av information och av motivation och att utgöra grund för urval till arbetsliv och till fortsatt utbildning. Föredraganden i proposition 1978/79:180 ansåg att det finns brister i betygen som informationsförmedlare och underkände också betygens motivationsskapande roll. Motivet för bibehållande av betyg i var enligt föredraganden endast deras roll som grund för urval till fortsatt utbildning. har också beslutat att betyg fr. o. m. /83 endast skall ges på höst- och vårterminerna i årskurserna 8 och 9. Behovet av motivation och information kvarstår dock och måste därmed i årskurserna 1-7 fyllas på annat sätt. Vi delar den uppfattning som framfördes i proposition 1978/79:180 att väsentligast för elevers motivation är att skolarbetet upplevs som meningsfullt. Vi menar att betygen är en förstärkande faktor i detta avseende. Vad vi i denna motion särskilt vill peka på är behovet av information till elever och föräldrar. Alternativen till betyg berördes inte i nämnda proposition och heller inte i utbildningsutskottets betänkande. I årets budgetproposition bil. 12 avvisar föredraganden förslaget i Utredningen om förstärkta kontakter mellan hem och skola att ålägga skolan att anordna ett enskilt samtal per elev och termin i varje årskurs men betonar vikten av klassmöten och enskilda samtal när betygstillfällena nu är få. Några synpunkter på hur enskilda samtal kan fylla behovet av information framförs däremot inte. Ingen utvärdering har gjorts av de hittillsvarande erfarenheterna av enskilda samtal och av i vilken utsträckning de enskilda samtalen ger entydig och relevant information om elevens prestationer. Det förhållandet att enligt flera undersökningar en överväldigande majoritet av föräldrar och elever vill ha betygen kvar på samtliga stadier ger anledning misstänka att de enskilda samtalen uppvisar brister i detta avseende. Många lärare finner det vanskligt att informera föräldrarna på ett sätt som inte kan missuppfattas. En utvärdering av de enskilda samtalens utformning och resultat skulle kunna leda till att underlag för formaliserade samtal utarbetades där det angavs vilka omständigheter som under alla förhållanden vid varje samtal måste behandlas. Med hänvisning till vad här anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa att en utvärdering av de hittillsvarande erfarenheterna av enskilda samtal görs. HANS NYHAGE (m) G. () i () () () PER STENMARCK (m) ()
mot · G6021082 · 1982-01-01 00:00:00 — Förste vice talmannen m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1081 hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag till lag där kommunerna åläggs att pröva även andra alternativ än med kommunalt huvudmannaskap när det gäller service, vård och omvårdnad i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () BO () ()
mot · G6021113 · 1982-01-01 00:00:00 — Motion 1982/83: 1113 m. fl. Regler i byggnadslagstiftningen sorn befrämjar jämställdhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/3: lill hemställs att beslutar att hos regeringen begära att det i kommande byggnadslagstiftning klart kommer till uttryck att en av utgångspunkterna för samhällsplaneringen skall vara att skapa förutsättningar för jämställdhet. () () () Printed in , , Gbg 1983
mot · G6021169 · 1982-01-01 00:00:00 — Motion 1982/83:1169 revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) revisorer har granskat regionala organisation och föreslår att denna ges ny utformning. Detta framgår av förslag 1982/83:11. Förslaget innebär att av bankens 23 avdelningskontor blir 8 kvar i oförändrat skick, 10 omvandlas till kassakontor. Detta innebär att fem län blir helt utan kontor. Som komplement för att klara betalningsmedelsförsörjningen föreslås inrättande av postala sedeldepåer. Av förslaget framgår inte att någon grundligare utredning gjorts över vilka kontor som bör läggas ned och varför. Någon mer utförlig redovisning av vilka bedömningar som legat till grund för lokaliseringen av avdelningskontoren och kassakontoren har icke givits. Man har inte valt att lägga ned de minsta kontoren. I föreslås kontoret i att bli helt nedlagt, trots att det ingalunda hör till de minsta avdelningskontoren. Tvärtom har kontoret i sysslat med ett par specialiteter som borde vara anledning att bygga vidare på. Man har sålunda medverkat med förvaltningen av Utvecklingsfondens lån till olika företag. Detta är en verksamhet som bör få fortsätta för att utröna om den kan vidareutvecklas även i andra län. Nyköpingskontoret har också gjort insatser för att marknadsföra statens premieobligationer. Detta har lyckats mycket bra , och man ligger där på andra plats bland regionala kontor. Just verksamheten försäljning av statens obligationer borde kunna vidareutvecklas vid kontoren. Det medför att även kassakontoren är öppna för allmänheten, vilket enligt vår mening är nödvändigt om de skall kunna ge en fullgod service. För ett för allmänheten öppet kontor i varje län talar också det förhållanden att riksbankskontoren har hand om in- och utbetalningar på företagens investeringskonton. Det är för näringslivet viktigt att avståndet till kontoret inte är alltför långt. Företagen kan därmed få en snabb lokal service, vilket är angeläget då handläggare ofta får spela rollen som lokala konsulter, då mindre företag saknar kompetens på detta område. Den organisation som är tänkt för sedel- och mynthanteringen har åtskilliga brister. Det är visserligen bra att via sedeldepåerna få en decentralisering av betalningsmedelsförsörjning, men vid dessa skall ingen sedelvård och ingen mynthantering förekomma. I de län som enligt förslaget inte kommer att få några kontor kommer alltså dessa rutiner att saknas. På samma sätt förhåller det sig med beredskapsplaneringen i kristid, denna är uppbyggd på kontorsorganisation i länen. Det synes oss finnas åtskilliga frågeställningar att utreda innan man beslutar om en organisation som inte bygger på ett kontor i varje län. När det gäller har vi visat på att just detta kontor har speciella verksamheter som bör fortsättas; man har också goda lokaler i eget hus. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett kassakontor i .
mot · G602118 · 1982-01-01 00:00:00 — Motion 1982/83:118 Upphävande av beslut om karensdagar, m. m. 1982/83:55) Med stöd av vad som anförts i motion 1982/83:112 hemställs att avslår vad som anförts om samlad finansiering av de aktuella åtgärderna. () () () () () () . () () () () N. ÅSLING (c)
mot · G602121 · 1982-01-01 00:00:00 — m. fl. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/83:55) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:120 av m.fl. hemställer vi 1. att avvisar vad i propositionen anförts om återgång till tidigare beräkningsgrunder för basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring, 2. att avslår i propositionen framlagt förslag till lag om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m. m., 3. att avslår förslaget att till Folkpensioner på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under femte huvudtiteln anvisa ett förslaganslag av 300 milj. 4. att avslår förslagen till a) lag om ändring i lagen (1982:368) om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring, b) lag om ändring i lagen (1982:369) om ändring i lagen (1981: 691) om socialavgifter, c) lag om upphävande av lagen (1982:370) om ändring i lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, 5. att avslår förslaget att till Bidrag till sjukförsäkringen på tilläggsbudget I till statsbudgeten /83 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 130 milj. 6. att avslår det inom budgetdepartementet upprättade förslaget till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 7. att avslår förslaget till lag om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel, 8. att antar i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349). () () () () () BJORN () () ()
mot · G602123 · 1982-01-01 00:00:00 — Motion 1982/83:123 m. fl. Upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. 1982/83:55) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:120 av m.fl. hemställer vi 1. att avslår inom upprättade förslag till a) lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, b) lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 2. att avvisar a) de i propositionen förordade riktlinjerna för statsbidrag till de erkända arbetslöshetskassorna, b) de i propositionen förordade riktlinjerna för finansiering av arbetslöshetsersättningarna och utbildningsbidragen, c) förslaget att till Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . () () () () () BJORN () () ()
mot · G6021236 · 1982-01-01 00:00:00 — Motion 1982/83: 1236 m. fl. Åtgärder mot militärregeringen i Den turkiska militärjuntan har ytterligare stärkt sin ställning. Den arbetar på samma sätt som motsvarande juntor på andra håll t. ex. i , eller . Det är besvärande för dem att inte ha någon konstitutionell status och därför försöker de genom folkomröstningar eller andra val ge sig själva ett drag av legalitet. Så har också skett i . Där har genomförts en folkomröstning om en ny konstitution, en ny grundlag som i den formen skall legalisera alla övergrepp och allt förtryck som i verkligheten redan genomförts från juntans första dag vid makten. Denna konstitution ger de styrande militärerna alla rättigheter och upphöjer alla orättvisor till lag. Röstningen var obligatorisk och det fanns inga alternativ, bara att rösta för eller emot den nya konstitutionen. Av de många som deltog i valet var det endast enstaka som röstade nej. Juntan kunde därefter gå ut och påstå att de stöddes av ett överväldigande flertal av den turkiska befolkningen. Ingen med någon kännedom om de verkliga förhållandena låter lura sig av detta, men de som i likhet med t. ex. vill stödja diktaturen i drar sig inte för att hänvisa till dylika valfraser för att rättfärdiga detta stöd. De turkiska militärerna skulle inte kunna behålla makten många dagar om de inte backades upp av och NATO. har blivit ett nyckelland för i , efter att positionerna i förlorades . Samma orsaker som ligger bakom förtrycket i vidmakthåller också delningen av , åstadkommen genom en turkisk invasion med goda minne. Den invasionen genomfördes medan Biilent var premiärminister. Han betraktades som socialdemokrat och progressiv och är nu närmast en hjältegestalt efter flera kortvariga fängelsestraff efter att ha opponerat sig mot juntan. Men också vid makten förtrycktes den kurdiska befolkningen, han var ett troget redskap för och bär framför alla andra ansvaret för tragedi. Den turkiska militärjuntans terrorregim måste bekämpas med alla medel. De aktioner som genomförts av Amnesty visar att den inte är opåverkbar. Även om många fackföreningsledare, advokater och andra turkiska medborgare har torterats till döds, skjutits på gatorna eller avrättats efter laglösa domslut, har också några få genom internationella aktioner kunnat räddas. En del av dem finns här i och har kunnat ge direkta skildringar av hur de själva torterats och hur andra dödats i de turkiska fängelserna. De aktioner och försök som de svenska regeringarna prövat för att försvaga den turkiska militärjuntans ställning har inte haft framgång. måste i samarbete med andra stater som är kritiskt inställda inleda ett aktivt arbete för att föra upp frågan om förtrycket i i Fn. Arbetet i , för att sätta press på , måste naturligtvis också fortsätta och bör i övrigt inte försitta några möjligheter att i internationella sammanhang verka aktivt för att isolera regimen i . Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om initiativ till att den turkis ka frågan tas upp i FN. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) I* 1982/83.
mot · G6021396 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1396 och av antalsgränsen för ekonomibrev I samband med att det nya portosystemet infördes infördes också ekonomibrevet. Ekonomibrev kan ej läggas i brevlåda utan skall lämnas in på postkontor skilda från annan post. Det kommer sedan att delas ut tredje vardagen efter inlämningsdagen. Det skall märkas med bokstaven B. Den stora fördelen med ekonomibrev är att portot är lägre än för normalbrev, t. o. m. mycket lägre i de högre viktklassema - . Villkoret för att man skall få tillämpa ekonomibrevsförfarandet är att man lämnar in minst 100 försändelser . Bestämmelsen har dock, efter påtryckningar från näringslivets organisationer, mildrats till att gälla minst 20 försändelser om detta godkänts av postchefen på resp. kontor. Denna antalsbegränsning är klart diskriminerande mot de mindre företagen som sällan kommer upp i sådana brevmängder att de kan utnyttja sig av det förmånliga system som ekonomibrevet utgör. Det är inte heller tillfredsställande att hänvisa till förhandlingar med/och skönmässiga bedömningar av postkontorets chef. Reglerna bör vara desamma i hela landet. För att komma till rätta med detta problem bör antalsgränsen helt tas bort. Förutom rättviseargumentet talar även det skälet att man med ekonomiporto erhåller en sämre service än med normalporto (utdelning respektive ). För denna lägre servicegrad har posten också lägre kostnader som företagsekonomiskt sett borde motsvara de minskade intäkterna. I den beräkning av intäktsbortfallet vid ändring av antalsgränsen för ekonomibrev som posten gjorde 1982.08.19 framgår inte denna kostnadsminskning. Överföringen från normalbrev till ekonomibrev beräknades ge ett bortfall på närmare 100 milj. kr. Om postens minskade kostnader, åtminstone , inte täcker hela det förväntade intäktsbortfallet kan andra omdisponeringar i portosystemet genomföras. I första hand bör av rabatter och specialrabatter minskas eller helt avskaffas. Alla rabattsystem grundar sig på skönmässiga bedömningar och leder till ökat krångel och oönskade trappstegseffekter. Exempelvis kan de särskilda småföretagsportona avskaffas. Nästan alla företag har frankeringsmaskiner och kan därmed inte utnyttja småföretagsrabatter. För de allra minsta företagen, som inte ansett det lönt att investera i en frankeringsmaskin, torde frankeringskostnaderna vara så små att rabatterna inte kan ha någon nämnvärd ekonomisk betydelse. En annan rabatt sorn kan avskaffas är den sorn gäller ideella föreningar. I stället kan dessa tillgodogöra sig den rabatt som ingår i ekonomibrevsportot. Genom att antalsgränsen avskaffas kommer föreningarna att kunna tillgodogöra sig de rabatter som de inte kan med nuvarande miniantal vid 20 för föreningsbrev. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening uttalar att posten avskaffar antalsgränsen för ekonomibrev och kompenserar därav föranledda inkomstbortfall med indragningar i rabattsystemet.
mot · G6021456 · 1982-01-01 00:00:00 — Det tunna ozonskit som omsluter jorden är allvarligt hotat. Ozonskiktet skyddar jorden från den ultravioletta strålningen. Skadas ozonskiktet kan det ge allvarliga skador på både människor och växtlighet. hämmar den ultravioletta strålningen tillväxten av alger. Hos människor kan cellernas arvsanlag skadas och olika typer av cancer kan uppstå. Freon som används som drivgas i sprayflaskor och i kylanläggningar kan skada ozonskiktet. Vid en amerikansk vetenskapskonferens upplystes om att freonet ökat . Det allvarliga med freonet är att det inte bryts ned utan finns kvar i luften. har gått före med gott exempel när det gäller förbud mot freon som drivgas i spray flaskor. , och har också förbud. Ozonfrågan är ett globalt problem och måste lösas globalt. Inom FN:s miljöprogram () antogs 1977 en global aktionsplan om ozonlagret. Det är mycket angeläget att få till stånd en internationell konvention till skydd för ozonlagret. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att åstadkomma en internationell konvention till skydd för ozonlagret.
mot · G6021566 · 1982-01-01 00:00:00 — Motion 1982/83:1566 m. fl. Konkurrensvillkoret för statliga bostadslån infördes vissa tidsbegränsade ändringar i fråga om konkurrensvillkoret för statliga bostadslån. Ändringarna innebar bl. a. att produktionskostnadsbelåning infördes också för hyresoch bostadsrättshus som upphandlas efter förhandling. Genom beslut av i anledning av budgetproposition förlängdes bestämmelserna t. o. m. . utökades dispensen till att gälla också för gruppbyggda småhus som är avsedda att säljas till den som skall bebo husen. Enligt regeringens förordning och föreskrifter kan dispens från konkurrensvillkoret f. n. ges under förutsättning att ansökan om lån ges in till kommunens förmedlingsorgan , att preliminärt lånebeslut meddelas , att byggnadsarbetena påbörjas . budgetproposition behandlas inte frågan om produktionskostnadsbelåning vid förhandlingsentreprenader. En mycket stor andel av den pågående bostadsproduktionen har upphandlats genom förhandlingsentreprenader. Produktionen under det närmaste året och åren kommer också i stor utsträckning att behöva genomföras i form av förhandlingsentreprenader. Detta beror på att nyproduktionen till stor del består av s. k. kompletteringsbebyggelse på saneringsmark. I sin tur innebär det att varje projekt innehåller relativt få lägenheter samt att utformningen av hus och planlösningar är starkt begränsade med hänsyn till tomtstorlek, miljön i grannskapet, teknisk försörjning m. m. Upphandling genom förhandlingsentreprenad är i många fall den enda möjligheten för byggherrarna att genomföra dessa projekt till godtagbara kostnader. För att motverka en kraftig nedgång i bostadsbyggandet under framför allt 1983 och 1984 är det därför ytterst angeläget att möjligheten till dispens från konkurrensvillkoret förlängs . Bestämmelserna om produktionskostnadsbelåning vid upphandling efter förhandling för hyresoch bostadsrättshus samt gruppbebyggda småhus för försäljning bör därför förlängas till och med . 1* 1982/83. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om konkurrensvillkoret för statliga bostadslån. () ()
mot · G6021629 · 1982-01-01 00:00:00 — Motion 1982/83:1629 m. fl. Åtgärder för att underlätta tregenerationsboende Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1627 hemställs att begär att regeringen låter utreda förutsättningarna för att underlätta tregenerationsboende enligt motionens intentioner. () () () () ()
mot · G6021759 · 1982-01-01 00:00:00 — Motion 1982/83:1759 m. fl. Översyn av lagstiftningen rörande skadestånd vid oljeutsläpp Inom varje hamn, terminal eller annan lastnings-/lossningsplats där olja hanteras eller där risk för oljeutsläpp föreligger antingen från oljehantering eller från de fartyg, vilka som last medför oljor eller för egen förbrukning har oljor ombord, måste en oljeskyddsplan finnas. a. skall enligt denna finnas en oljeskyddsledare och oljeskyddsorganisation. Som regel är det hamnägaren som under länsstyrelserna svarar för oljeskyddsorganisationen. Den som svarar för oljeskyddet har alltid skyldighet att utan dröjsmål börja oljebekämpning och sanering så fort oljeutsläpp upptäckts. Som allmän regel gäller att den som förorsakat oljeutsläpp är skyldig att ersätta uppkomna skador och kostnaderna för sanering av oljan. Emellertid lämnar nuvarande lagar och förordningar för stort utrymme för den vållande och dennes ombud att slippa ersätta uppkomna kostnader eller att ersättning erhålls först efter långdragna processer. Det sistnämnda förutsätter att den som svarar för saneringen haft resurser att fullfölja en lång process. Avsikten är dock att genom lagar och förordningar se till att den som släppt ut oljan betalar saneringskostnaderna, i regel genom sitt försäkringsbolag. Det har tyvärr visat sig att även om fartyget varit ensamt i hamnen, vädret varit lugnt och olja ligger kvar längs fartyget så förnekar man ofta att oljan kommer från aktuellt fartyg. Även i sådana fall när det gått att få befälhavaren att skriva på en förbindelse att täcka kostnaderna för oljesaneringen har det i praktiken visat sig att försäkringsbolagens juridiska ombud sett till att ersättning ej betalas ut eller i varje fall att utbetalning ej skett inom rimlig tid. Svårigheterna blir givetvis avsevärt större om vind eller ström delvis fört bort oljan från fartyget och det ligger ytterligare något fartyg i hamnen. Detta förhållande gör att hamnarna i många fall i praktiken får ta på sig kostnaderna för oljeutsläpp från fartyget. Det bör i stället vara så att den som ålagts att sanera oljeutsläpp efter anora, inte själv får svara också för uppkommande kostnader. Lagstiftningen bör ses över och ändras så att ett fartyg som på sannolika grunder misstänks ha orsakat oljeutsläpp skall kunna hållas kvar i hamnen till dess förskottsbetalning motsvarande den beräknade saneringskostnaden erlagts. Denna regel bör gälla för handelsfartyg, passagerarfartyg och färjor. Med stöd av denna motivering hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av lagstiftningen rörande skadestånd vid oljeutsläpp i hamnar. () ()
mot · G6022057 · 1982-01-01 00:00:00 — Motion 1982/83:2057 m. fl. Jämställdhetsarbetet till förmån för män Betydande framsteg har gjorts i jämställdhetsarbetet. Men är det på många områden mycket trögt när det gäller att gå vidare. Jämställdhetsarbetet bedrivs under det ständiga hotet av ett kraftigt bakslag. I grunden avser jämställdhetsarbetet att skapa rimliga och rättvisa förhållanden för alla människor. För männen innebär det tillgång till arbetsområden som traditionellt varit reserverade för det motsatta könet, ökade resurser för att klara vardagsbestyr och personlig grundservice, ökade möjligheter att bli delaktiga glädjeämnen och problem med barnen, och en ökad möjlighet att tillsammans i familjen lösa alla uppkommande problem. Trots de positiva möjligheterna som finns uppfattas jämställdheten ibland fortfarande som ett hot. Det kan uppfattas som ett hot mot det egna jobbet och ev. karriärmöjligheter. Det kan uppfattas som ett hot mot friheten i fritidsverksamheten. Det kan uppfattas som ett hot mot den självklara rätten till klädvård, mathållning samt omsorg och vård av barnen utan huvudansvar. Det kan till och med uppfattas som ett hot mot en personlig överhöghet i familjen. Den traditionella mansrollen ger ofta dåligt utrymme för känslomässigt engagemang och känsloyttringar. Männens revir vid sidan av arbetslivet präglas i många familjer av omsorg om bilen, husets och trädgårdens yttre vård och ett ofta stort idrottsintresse - även om det utövas framför TV: n. Slutligen präglas männens tillvaro av umgänge i en kamratkrets av män såvida familjerna i sin helhet inte är med. Männens engagemang i barnen sker i hög utsträckning inom dessa aktiviteter. Härtill kommer barnkontakt när det gäller nattning, men det är då barnen ofta inte orkar svara mot ett känslomässigt engagemang. Den traditionella mansroll som ovan beskrivits har modifierats en hel del. Men har, sett i ett lite längre perspektiv, arbetslivets skiljande från hem och boendemiljö försvårat männens möjligheter att på traditionella domäner umgås med sina barn. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att det fortsatta jämställdhetsarbetet också syftar till att i ökad utsträckning utveckla männens möjligheter till ansvar för vardagsbestyren, engagemang i hela familjelivet och möjlighet till känslomässig tillfredsställelse. För att detta skall kunna ske måste en lång rad tabuföreställningar brytas. Jämställdhet innebär inte att man eliminerar varje arbetsfördelning i hem