mot · G502634 · 1982-01-21 00:00:00 — Axel m. fl. Ökad lokalisering av statlig verksamhet till I takt med att sysselsättningen inom jord- och skogsbruket och industrin går tillbaka måste den expansiva offentliga sektorn få en successivt ökad roll i regionalpolitiken. Sysselsättningen inom offentlig verksamhet uppgick enligt folk- och bostadsräkning till ca 46 300 arbetstillfällen i . Den offentliga sektorn svarar därmed för av sysselsättningen i länet. Sysselsättningsökningen i länet 1975-1980 beror helt på ökningen inom den offentliga verksamheten. För länet var ökningen drygt 7 000 arbetstillfällen. Den offentliga verksamheten är ojämt spridd mellan olika landsdelar och kommuner. I länen är sysselsättningen koncentrerad till ett fåtal orter och tendensen har varit att dessa orter förstärker sin dominans. I är den statliga sysselsättningen låg. Folk- och bostadsräkningen 1980 föreligger ännu inte för hela riket, men fanns i länet ca 10 000 personer i statliga jobb eller av den totala sysselsättningen. Statens andel av sysselsättningen i riket är . För att komma upp i nivå med riket behöver länet ytterligare 2 500 statliga jobb. Görs jämförelser mellan och skogslänen blir motsvarande siffra 7 900 resp. 3 400. Utlokalisering av statliga verk från dämpade tillfälligt den kraftfulla tillväxten i och förbättrade situationen ute i landet bl. a. i . fortsätter ökningen av statliga arbetstillfällen i med oförminskad styrka. Det ger motiv för att ånyo diskutera möjligheterna att kanalisera en större del av expansionen i den statliga verksamheten till områden utanför . Det arbete med den inriktning som decentraliseringsdelegationen sysslar med har inte avsatt några mera påtagliga resultat. Det är rimligt att delegationen redovisar sina förslag till decentralisering av statlig verksamhet. uttalande om att nya statliga verksamheter bara undantagsvis skall lokaliseras till har visat sig vara svårtolkat. I diskussionen om det nya statliga har det hävdats att verket inte är något organ utan bara ett sammanförande av redan befintliga verksamheter. Det har därför hävdats att verket bör kunna lokaliseras till . Vi anser att skall precisera sitt uttalande på denna punkt. Nya statliga verksamheter bör bara undantagsvis lokaliseras till . Den låga statliga sysselsättningen i måste väga tungt då man bedömer var i riket nya statliga verksamheter ska förläggas. Det är slutligen också viktigt att förändringar i den statliga verksamheten sker så att de främjar målen om regional utjämning. Staten måste även i egenskap av arbetsgivare ta ett större regionalpolitisk! ansvar än vad som har varit fallet. Den statliga verksamhet som finns i länet utsätts för stora påfrestningar. Verksamheten vid järnvägsverkstäderna i och dras ned, beträffande talas det till och med om nedläggning. Enligt vår mening borde den verksamheten i stället byggas ut och ges ökade resurser med tanke på de uppenbara problem som SJ har med sin rullande materiel. Skruvarna dras åt kring postverket och . Servicen till allmänheten försämras och antalet arbetstillfällen minskar. Som ett led i ansträngningarna att råda bot på den höga arbetslösheten i krävs att ytterligare statlig verksamhet tillförs länet samt att den redan befintliga verksamheten förstärks och utökas. Med stöd av ovanstående hemställs att uttalar att nya statliga verksamheter, oavsett om det rör sig om helt nya eller om det gäller att sammanföra befintliga i en ny organisation, bara undantagsvis bör lokaliseras till , att uttalar att decentraliseringsdelegationens arbete, som syftar till att kanalisera en större del av den statliga verksamheten till områden utanför , måste drivas hårdare samt att en redovisning av delegationens arbete sker, att uttalar att delegationen bör ägna särskild uppmärksamhet åt eftersom länet har en låg andel statligt sysselsatta, att uttalar att fördelningen av de statliga jobben mellan länets kommuner måste ske med inriktning på regional utjämning. () ()