mot · G502834 · 1982-01-21 00:00:00 — och för stimulans av kvinnlig företagsamhet Större och/eller etablerade företag har inte alltid förmågan att assimilera nya idéer eller ens duktigt folk. Nyetablering av företag är därför en viktig bit i en marknadsekonomi och i synnerhet i ett läge som då behöver alla goda idéer och krafter. Att starta eget företag har dessutom för många människor genom tiderna varit enda möjligheten att få jobb liksom också för många enda möjligheten att få ett meningsfyllt arbete. Det är också därför som invandrarna utgör en växande andel av småföretagarna. Under olika perioder i har också småföretagandet haft stor betydelse för kvinnorna. Under strukturrationaliseringarna slogs emellertid mycket av kvinnors småföretagande sönder. Den offentliga sektorns expansion erbjöd i stället anställningar till kvinnorna. Men det betyder inte att nyetablering och småföretagande har mist sin betydelse för kvinnor. Tvärtom har detta långt större betydelse för kvinnorna . Kvinnornas utbildningsnivå har höjts kraftigt liksom beredskapen att ta ansvar för sin och andras försörjning. Arbetsmarknaden den privata långt mindre än den offentliga - har ännu inte accepterat kvinnor på arbetsuppgifter som kräver ansvar. Det finns därför anledning att tro att det just bland kvinnorna finns mycken outnyttjad kreativitet, kunskap och ansvarsvilja som man med insatser från de regionala utvecklingsfonderna borde stimulera till nyföretagande. Inom turistnäringen har det alltid funnits starka inslag av kvinnligt företagande som bör tas till vara och utvecklas parallellt med de satsningar som många län nu gör på turism. Men det får inte bli så att de samhälleliga insatserna på turism resulterar i en utslagning av kvinnors ansvarstagande på turistområdet, utan tvärtom. Åtskilliga utvecklingsfonder, som exempelvis den i , har tagit särskilda initiativ till företagarutbildningar riktade till kvinnor. Dessa kurser har varit mycket uppskattade. Men det krävs en mer medveten och målinriktad satsning från samhällets och därmed fondernas sida om resultatet skall få någon beständig effekt. De flesta utvecklingsfonder framhåller också i sina verksamhetsberättelser vikten av företags- och marknadsanalyser för att deras insatser skall ge största möjliga resultat. I petita /82 skriver statens industriverk (SIND) om utvecklingsfondernas verksamhet att den skall vara målstyrd. Man fortsätter: Härför krävs kunskap om företagen och deras servicebehov. Denna kunskap måste systematiskt dokumenteras och sammanställas på ett sådant sätt att den utgör ett användbart planeringsunderlag. Så har emellertid inte skett när det gäller kvinnligt företagande. Här går man ut med generella kampanjer utan att ha beaktat de speciella behov kvinnliga företagare har. För att rätt kunna kanalisera insatserna är det nödvändigt att man snabbt gör en översyn och kartläggning så att man t. ex. får kunskaper om i vilka branscher kvinnorna finns, vilken typ av företag de driver, vilka problem de har, vilka förutsättningar som finns för vidareutveckling, vilka som är deras speciella behov av stöd och hjälp och vad samhället kan vinna på att satsa på en ny företagartyp. En sådan undersökning kan t. ex. genomföras av SIFU och industriverket i samarbete. I andra sammanhang är man alltså oerhört angelägen om att klart definiera sin målgrupp, skaffa sig kunskaper om den och därefter planera och anpassa sina insatser. Det är uppenbart att det krävs riktade och speciella åtgärder för att få kvinnorna att ta steget ut i det okända, som det ju innebär, när man blir sin egen. De regionala utvecklingsfondernas styrelse har en uselt låg kvinnorepresentation. Detta har också varit föremål för en frågedebattt i kammaren då industriminister angav att han när det gäller statens representanter i utvecklingsfonderna överväger möjligheterna att utse kvinnor. I och för sig behövs väl inga överväganden utan ageranden. Staten kan påverka sina egna representanter. Det är viktigt att så sker. Men det borde också vara en uttalad målsättning för utvecklingsfonderna från statsmakternas sida att jämställdhet mellan kvinnor och män skall tas till vara. Inom ramen för de nuvarande och tillkommande resurserna bör också en särskild ansvarig inom varje utvecklingsfond finnas för att ge extra stöd och stimulans till nyföretagsamhet bland kvinnor samt att ägna sig åt uppsökande verksamhet. Inom ramen för befintliga resurser bör särskilda medel för detta specialdestineras. 1. att uttalar att de regionala utvecklingsfonderna skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män, 2. att hos regeringen anhåller om en undersökning av kvinnlig företagsamhet och dess framtida behov, 3. att beslutar hemställa hos regeringen om förslag som syftar till att stödja och stimulera nyföretagsamhet bland kvinnor i enlighet med motionen.