mot · G502581 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Under större delen av har det i vårt land bedrivits en relativt sett betydande forskning i frågor som har samband med samhällets konsumentpolitik och med syfte att utveckla denna. Praktiskt taget all denna forskning har initierats, finansierats och på andra sätt stötts av . Vid verkets tillkomst disponerade man ett reservationsanslag för bl. a. detta ändamål, från vilket ca 1 milj. kr. kunde fördelas på forskningsprojekt vid högskolorna och likartade projekt inom folkrörelseorganisationer. har de borgerliga regeringarna på olika sätt markerat sin negativa inställning till denna typ av forskning - men knappast till den forskning som belyser liknande frågeställningar från företagens synpunkt eller på deras uppdrag. Anslaget urholkades successivt , genom direkta sänkningar och genom att det inte uppräknades i takt med kostnadsutvecklingen. Fr. o. m. /78 fick det en ny rubricering- den ändrades från Forskning m. m. till Undersökningsverksamhet m. m. - varvid handelsministern () motiverade detta med att det inte var fråga om forskning. I och med utgången av /81 har anslaget helt dragits in, varvid samma handelsminister motiverade detta med att det var fråga om forskning på ett nytt område, men att statsmakternas intentioner varit att stödja denna nya forskningsinriktning under ett inledningsskede som han menade var avslutat. kan även fortsättningsvis initiera och finansiera forskning men endast inom driftsanslagets ram. I beaktande av de jämförelsevis stora nedskärningar av driftsanslaget som gjorts, kan man säga att verket f. n. saknar reella möjligheter att vetenskapligt underbygga det arbete man bedriver eller utnyttja forskare för utvecklingsarbete. Forskningen på området har i stort sett avstannat. Den forskning på konsumentområdet som fortfarande bedrivs utgörs huvudsakligen av större projekt som tidigare fått anslag för av . Inga nya projekt av betydelse tillkommer. I det nära nog forskningsvakuum som råder röner även studentuppsatser betydande uppmärksamhet, t. o. m. om de bara bekräftar tidigare kända förhållanden. Konsumentforskningen har avstannat trots att det skapats en basorganisation för sådan forskning vid högskolan. /78 finns sålunda en professur i företagsekonomi med konsumentekonomisk inriktning vid . Vidare finns en professur i konsument- och marknadsrätt vid och fyra 1 1981/82. forskarassistenttjänster med konsumentinriktning vid samhällsvetenskaplig fakultet i , och samt vid juridisk fakultet i . Dessa - och andra forskare - kan självfallet söka forskningsanslag för konsumentforskningsprojekt från bl. a. humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Det får emellertid nu anses stå klart att konsumentforskningen behöver dels den särskilda finansieringskälla som utgjort, dels (och inte minst) den forskningsstimulans som konsumentpolitikens arbetsuppgifter och problem utgör. Det är dessa uppgifter och problem som bör vara utgångspunkten för forskningen, och det är också därigenom som samhällets forskningsresurser kommer konsumenterna bäst till godo. som vi vill fästa uppmärksamheten på denna nödvändiga anknytning till den praktiska konsumentpolitiken, vill vi understryka att forskningen på många sätt måste vara av grundläggande karaktär och syfta till att vidga kunskapen om hur marknadssystemet fungerar i de avseenden som berör konsumenterna, inbegripet hur olika samhällsåtgärder i syfte att stödja konsumenterna verkar. De problem som uppstår när resurserna för sådant forskningsarbete är otillräckliga framgår enligt vår mening av utvecklingen av den särskilda utbildningslinjen med konsumentinriktning inom högskolans ekonomiutbildning. I avsaknad av en självständig, alternativ och konsumentorienterad kunskap, har denna linje kommit att betraktas - inte minst av de studerande själva - i huvudsak som en marknadsföringsutbildning. Det föreligger nu ett förslag till omorganisation av bl. a. ekonomutbildningen, framlagt av den s. k. AU-gruppen inom UHÄ (1981:23). Förslaget remissbehandlas f. n. Oavsett hur den ifrågavarande utbildningen utformas är det angeläget att de moment som avses utgå från ett konsumentperspektiv verkligen gör detta, så att det inte även fortsättningsvis blir fråga om konsumentstudier ur ett företagsperspektiv, dvs. i realiteten en marknadsföringsutbildning. Ett sätt att uppnå detta vore en närmare kontakt mellan de kursansvariga och konsumentorganen på central, regional och lokal nivå med konsumentkooperationen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande högskoleutbildningens konsumentekonomiska moment. (s) () () ()