mot · G502701 · 1982-01-21 00:00:00 — Marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemet är kraftiga för barnfamiljer i vanliga inkomstlägen. Vid en vanlig industriarbetarlön på . är marginaleffekten vid en inkomstökning på . om det finns två barn och hemmamake i familjen. Upptill inkomster på . är marginaleffekterna för samma familjetyp. Mot den bakgrunden är det angeläget att den överenskomna sänkningen av marginalskatten kommer. Det ger sammantaget minskade marginaleffekter men någon grundläggande förändring leder inte marginalskattesänkningen till för medelinkomsttagare med hemmamake, eftersom bidragen (bostadsbidrag och regler för existensminimum) är så starkt inkomstrelaterade. De familjeinkomstprövade förmånerna som bostadsbidrag m. m. och de inkomstprövade daghemstaxorna ger samma effekter som sambeskattningen. I den mån det inte finns tillgång till barnomsorg finns det inte några möjligheter för en vanlig barnfamilj att på privat väg betala barnomsorgen, om det ska vara med lagliga förtecken, utan att detta blir en kraftig förlust för familjen. Alltför länge och alltför ofta har kvinnor med barn fått betala för sin rätt till förvärvsarbete utanför hemmet. För större barnfamiljer har marginaleffekterna tagit sådana proportioner att en förvärvsinsats för hemmamaken utanför hemmet leder till ekonomisk förlust för familjen även om barnomsorg finns att tillgå och familjen har högre inkomster. Enligt bestämmelser om bidrag och existensminimum för en fembarnsfamilj var marginaleffekterna så kraftiga i inkomstskiktet mellan . att nettot i ökningen från . var , vilket betyder att kvinnorna (som det oftast handlar om) fick betala för en extra förvärvsinsats utanför hemmet. Detta rimmar illa med den särbeskattningsprincip som skall gälla, liksom principen att det skall löna sig att arbeta. Ännu mindre stämmer detta med kravet på valfrihet för båda makar att kombinera arbete och familj. Men det finns också anledning att se över den ekonomiska situationen för tvåbarnsfamiljen med hemmamake som till följd av bestämmelserna med bostadsbidragen och flerbarnstillägget har en sämre situation än trebarnsfamiljen med samma familjeinkomst. Att låta fler omfattas av flerbarnstillägg ger minskade marginaleffekter för stora grupper om det kan ske på bekostnad av det inkomstrelaterade stödet. Det finns också anledning att låta en särskild statlig utredning se över marginaleffekterna i det samlade familjestödet och studera dessa effekter på kvinnors förvärvsinsatser. Att låta kvinnor betala för en förvärvsinsats utanför hemmet rimmar illa med motiveringen till den stora och viktiga skatteomläggningen med sänkning av marginalskatten som s, c och fp har varit överens om och ställt sig utanför. Det är särskilt allvarligt med hänsyn till att familjer med hemmamake i låg- och medelinkomstskikt har en så kärv ekonomisk situation - dvs. de bidrag som utbetalas för att stödja familjer med hemmamakar är otillräckliga men i sin konstruktion förhindrar samma familjer att lösa sina problem med extra arbetsinsatser. Ett ekorrhjul med andra ord, som inte kan accepteras. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av utredning kring det samlade familjestödets marginaleffekter på jämställdheten.