ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502600 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Inplacering av och i transportstödszon Transportstödet är bl. a. avsett att stimulera företag att vidmakthålla produktionen inom stödområdet samt stimulera företagen att höja förädlingsvärdet i produktionen. Vid behandling av transportstödet 1981 beslutades att bidraget skulle fördelas i fem zoner med följande bidragssatser: T ransportstödszon 3 4 I beslut placerades samtliga Dalakommuner, utom och , i stödzon 1. Andelen arbetslösa är i bland de högsta i landet. var 1 140 personer anmälda som arbetslösa för omedelbar placering. Arbetslösheten beror till stor del på att företag lagt ned produktionen i regionen och att ingen ersättningsindustri tillkommit. Av denna anledning har regeringen beslutat att och i vissa avseenden skall betraktas som ingående i stödområde 4 vad gäller lokaliseringsstöd. ERU har i sin utvärdering av stödformernas effekter kommit till den slutsatsen att det vanliga lokaliseringsstödet har liten effekt under lågkonjunkturen då investeringsviljan är liten. Transportstödet har däremot ett permanent positivt inflytande på industrin i stödområdet enligt ERU. Ytterligare skäl kan anföras - samtliga kommuner i utom och är inplacerade i zon med transportstöd, - arbetslöshetsandelen i och är bland de högsta i landet, - regeringen har beslutat att och i vissa avseenden skall betraktas som tillhörande stödområde 4, - ERU har visat att transportstödet under lågkonjunktur har ett positivt inflytande på näringslivet. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna om transportstödszoner så att och kan införlivas i stödet. () () () ()
mot · G502601 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:601 m. fl. Geologiska undersökningar för att förebygga rasolyckor har varit drabbade av både stora och små ras eller skred, när den kvicklera som det finns så stora mängder av i området kommer på glid. () har av regeringen fått i uppdrag att utföra en lerkartering, dvs. att områden med lutande lerterräng anges på karta. Lerkarteringen har till följd av begränsade resurser fått inskränkas till att omfatta kommuner som enligt tillgänglig statistik har haft skred. Dessa är i Ale, , , , och . I är det , , , , och . Inom dessa kommuner har lerkarteringen i sin tur måst begränsas till redan bebyggda områden. Lerkarteringen visar att en stor del av tätortsarealen ligger på lutande lerterräng. I fortsättningen avser SGI att bl. a. genom studier av byggnadsnämndernas handlingar klarlägga var det är mest angeläget att utföra detaljerade undersökningar angående stabilitetsförhållanden. I och med att karteringen har begränsats att omfatta redan bebyggda områden kunde man tro att det inte skulle innebära några svårigheter för byggnadsnämnderna ute i kommunerna. Från många håll har det emellertid påtalats att byggnadsnämnderna har ett stort antal ärenden som berör den befintliga bebyggelsen med i många fall äldre detaljplaner. Inte minst den senaste tidens önskemål om en förtätning av bebyggelsen inom sådana områden har gett bekymmer. Naturligtvis kan inte byggnadsnämnderna stoppa all nybyggnation inom tätortsområden tills de har hunnit göra upp en ny detaljplan. Man har inte heller den geotekniska sakkunskapen inom kommunerna som är erforderlig för att kunna avgöra var bebyggelse kan medges. Därför bör regeringen ge SGI i uppdrag att biträda kommunerna med råd och anvisningar till dess att utredningen om skredriskerna inom berörda områden avslutats. De berörda länsstyrelserna har inte heller denna sakkunskap och har därför på konsultbasis anlitat SGI även för områden där ny detaljplan eller planändring skall göras. Det åligger att vid fastställelseprövningen ta ställning till om utredningarna som gjorts om bl. a. grundens beskaffenhet är till fyllest. har länsstyrelserna ingen möjlighet att fortsätta med detta då inga pengar finns för ändamålet. Därför borde SGI få i uppdrag att ge denna service till berörda länsstyrelser i väntan på att en fullständig kartering av riskområdena är klar. Med anledning av vad här anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående betydelsen av SGI:s fortsatta arbete för förebyggande av rasolyckor i . () () GOTAB 70228 Slockholm 1982
mot · G502603 · 1982-01-21 00:00:00 — Upprättande av tågfärjeförbindelse mellan och Med stigande bensinpriser har efterfrågan på kollektiva färdmedel kontinuerligt ökat. Allt fler tar tåget i stället för bilen och SJ:s trafikunderlag har märkbart förbättrats. Motsvarande utveckling äger rum också på kontinenten. Semesterresandet kommer att i ökad utsträckning ske med kollektiva färdmedel, och olika semesterbiljetter från järnvägsbolagen kommer att underlätta dessa så som sker . Tågen har också stor betydelse för affärsresandet och med nya snabbtåg kommer allt fler att använda tåg i stället för flyg till orter utan internationell flygplats. Tågförbindelse med finns bara över samt med utnyttjande av tågfärja till för vidare resa till . En direkt tågfärjeförbindelse från till finns inte även om en sådan varit aktuell åtskilliga gånger. Mellan och Travemynde finns bilfärjeförbindelse som upprätthålls av ett tyskt rederiföretag. Vi anser att det mot bakgrund av den stigande tendensen hos resande att använda tåg borde finnas förutsättningar för att lönsamt driva en tågfärjeförbindelse mellan och . Detta är den närmaste vägen till kontinenten, och en sådan färjeförbindelse innebär därmed att den totala energiåtgången för transporten kan minskas. Tiden är mogen för att utreda möjligheten av inrättandet av en sådan tågfärjeförbindelse. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att frågan om en tågfärjeförbindelse mellan och utreds. () PER STENMARCK (m)
mot · G502607 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:607 m. fl. Ökat anslag till kollektivtrafikberedningen kommunisterna har i en motion om trafikpolitiken tagit upp frågan om en målsättning innebärande att bilismen i och mellan tätorterna minskas . En sådan relativt långsiktig målsättning förutsätter en fyrdubbling av kollektivtrafiken. Vi har i denna motion utförligt motiverat varför vårt land behöver en sådan ny politik med satsning på kollektiva trafikmedel. Tyvärr måste vi konstatera att trafikpolitiska beslut stannat på papperet då det gäller kollektivtrafikens bestämda utveckling i samhällsekonomins intresse. Ett uttryck för denna tendens att underlåta en utveckling av kollektivtrafiken är nedbantningen av anslaget till kollektivtrafikberedningen. Kollektivtrafikberedningen har i uppgift att analysera behovet av nya trafiklösningar på kollektivtrafikområdet, initiera, följa upp och utvärdera försöksverksamhet med nya trafiksystem, följa den nationella och internationella utvecklingen på området samt pröva olika utvecklingsåtgärder för den kollektiva trafikförsörjningen i tätorter och andra strukturer. För /82 uppgår anslaget till . för /83 anser sig beredningen ha behov av , men regeringen föreslår en prutning till . kommunisterna anser det vara angeläget att kollektivtrafikberedningen får erforderliga resurser för att utveckla sina projekt enligt plan. Med hänvisning till det anförda föreslås att enligt bil. 9 I 15. Transportforskningsdelegationen anvisar ytterligare . för att kollektivtrafikberedningen skall disponera ytterligare . för /83. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502608 · 1982-01-21 00:00:00 — Förbättrad information om allergiframkallande ämnen Allergi blir ett allt större problem för många människor. Vart femte barn är allergiskt. Allergi är en sjukdom, som kan yttra sig på olika sätt, t. ex. som astma, hösnuva, nässelfeber, svullnader, eksem, magbesvär och huvudvärk. Man räknar med att av alla personer har någon form av allergiska besvär. Vissa typer av allergier är ärftliga. Men även om man inte har allergi i familjen kan man ändå få allergiska besvär av t. ex. kemiska ämnen och metaller. Många yrken ger upphov till allergier. Risken för allergier ökar i takt med att luftföroreningarna och antalet kemiska ämnen ökar i vår närmiljö. De flesta som drabbas av någon allergi drabbas ganska lindrigt. En mindre del av allergikerna har dock allvarliga besvär. Astma, som är den allvarligaste formen av allergi, vållar lidande för ca 200 000 personer i vårt land. Allergi kan inte botas bara lindras. Särskilt hårt drabbade är de familjer som har ett eller flera allergiska barn. Det är svårt att förklara för små barn varför de inte får äta vissa saker, varför de inte får vistas i den eller den miljön, varför de inte får klappa hundar och katter etc. För att underlätta tillvaron för dessa människor borde det vara ett rättmätigt krav att exempelvis bostaden innehållsdeklarerades för allergiker. I , , finns landets första allergideklarerade bostadsområde. Det har skett genom samarbete mellan i , , KF:s konsumentinformation, och . Även om detta bostadsområde inte är riskfritt för allergiker, är det ändå en god början. Allergikerna borde ha rätt att få veta vad som döljer sig under skåpluckornas blankpolerade ytor, under plastmattan, under tapeter etc. Ett annat problem för många allergiker är innehållsdeklarationerna av olika födoämnen. Vad döljer sig exempelvis bakom orden konsistengivare, smakämnen och kryddor? Det finns också en stor grupp av allergier som orsakas av kontakt med kosmetiska preparat, tvättmedel, färgämnen, metaller m. m. är varudeklarationen bristfällig även på dessa produkter. Situationen för den stora grupp av människor som lider av allergi i vårt land skulle bli betydligt ljusare om bättre innehållsdeklaration av bostäder, möbler, textilier, födoämnen och kemiska preparat förekom. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att förbättra informationen om ämnen som kan förorsaka problem för allergiker.
mot · G502609 · 1982-01-21 00:00:00 — och vid jakt på sädgås Varje höst flyttar omkring 60 000 sädgäss över . Det uppskattas att 40 000 av dessa fåglar har hagel i kroppen. Jägare har skjutit efter dem men befunnit sig på för långt avstånd. För varje gås som skjuts blir tre andra skadade, har en Skåneundersökning kommit fram till. Från ornitologiskt håll har frågan tagits upp men också jägare börjar ifrågasätta formen för jakten. Eftersom avståndet ofta blir för stort kan frågan om användande av hagelgevär ifrågasättas. Hur det är i andra länder borde därvid utredas. Det kan tänkas att det finns bättre jaktmetoder som vi skulle kunna ta efter. Det måste anses otillfredsställande att så många fåglar blir skadade och kanske går en plågsam död till mötes. Det är heller inte alltid möjligt att använda kulvapen eftersom jakten pågår i befolkade områden. Risken skulle då bli att människor blir träffade. hävdas att från vissa områden att sädgässen skadar grödorna som vete och råg. Andra undersökningar hävdar dock motsatsen och påstår t. o. m. att skörden blir bättre där gässen betat än i kontrollytor utan gåsbesök. Behovet av avskjutning är således f. n. inte helt klarlagt. Det borde därför tas initiativ till utredning om med vilka vapen jakt på sädgäss borde få företas. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om behovet av en utredning om vilka jaktvapen som skall användas vid jakt på sädgäss. () ()
mot · G502610 · 1982-01-20 00:00:00 — Per för s. k. vattenbruk Vattenbruk eller akvakultur är en näringsgren som har stora utvecklingsmöjligheter i . För att verksamheten skall bli samhällsekonomiskt lönsam fordras en planmässig uppläggning och drift. Denna planläggning bör ledas av samhällsorgan. Planeringen för vattenbruk knyter an till pågående verksamhet inom bland annat sysselsättning och näringsliv, fysisk planering och natur- och miljövårdsplanering. Förutsättningarna för ett konsekvent och planmässigt vattenbruk bör utredas. Ett handlingsprogram för åtgärder på olika nivåer bör upprättas. I ett första skede får utgångsförutsättningarna studeras tillsammans med en summering av svenska och utländska erfarenheter av vattenbruk. För den övergripande nivån kan vissa huvuduppgifter anges. Lämpliga vattenbruksområden får avgränsas. Dess begränsning med hänsyn till intressen av olika slag studeras. De regionala förutsättningarna varierar och därför måste olika möjligheter till specialisering, diversifiering etc. övervägas. Den regionala målsättningen för verksamhetens profil när det gäller sysselsättningseffekter, utbyggnadstakt, marknadsföring, huvudmannaskap etc. kan preciseras. Behovet av insatser inom forskning och utveckling, modellförsök m. m. kan stimuleras inom ett utredningsarbete. Ett beredningsarbete av här skisserat slag bör komma till stånd. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en beredning för vattenbruk.
mot · G502611 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Försurningen av mark och vatten Nedfallet av luftföroreningar, främst svavel och kväveoxider, gör att försurningen av vatten och mark är det största miljöproblemet här i landet. I norra är av alla sjöar starkt försurade och har ett PH-värde som ligger betydligt under det som är önskvärt (7,0). I hela finns ca 18 000 försurade sjöar vilket innebär att av alla Sveriges sjöar är drabbade av försurning. Man kan genom kalkning förbättra situationen och i gynnsamma fall även återställa balansen i en del sjösystem. Detta görs om än i begränsad omfattning. Vi måste dock på alla sätt försöka motverka roten till det onda och även detta arbete har påbörjats, men det går alltför långsamt. Här i landet har vi restriktioner vad gäller svavelhalt i olja som eldas inom landet. Detta räcker tyvärr inte utan nu brådskar det verkligen att få till stånd överenskommelser med övriga länder ute i . Det är konstaterat att exempelvis får sitt huvudsakliga sura nedfall utifrån. Detta motsvarar av det lokala nedfallet. Det är därför mycket viktigt att den som undertecknades 1979 med det snaraste följs upp med ytterligare kontakter med de närmast berörda länderna, så att man kan få de 24 underskrifter som behövs för att den här konventionen ska träda i kraft. Regeringen måste söka alla framkomliga vägar för att nå överenskommelser med andra länder om en begränsning av svavelutsläpp och därigenom kanske rädda en del av våra sjöar. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av internationella överenskommelser i syfte att begränsa de negativa miljöeffekter som uppstår av svavelutsläpp. () ()
mot · G502612 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Ökat anslag till skogsvårdsstyrelserna Skogsvårdsstyrelserna har som grunduppgift att utöva tillsyn över skogsvårdslagens efterlevnad. Den nya skogsvårdslagen och statsmakternas beslut om högre ambitionsnivå i skogsvården innebär en stor efterfrågan på tillsyn. Vid senaste återväxttaxering var inte av den taxerade skogsodlade arealen av sådan beskaffenhet att den uppfyllde skogsvårdslagens krav. Självsådderna höll inte måttet på av den taxerade självsådda arealen. Ca två miljoner hektar plant- och ungskogar är i behov av röjning under . Detta ställer självfallet inte bara krav på en effektiv tillsyn. Det kräver också ökad information och rådgivning. Med tanke på skogsnäringens betydelse för landets ekonomi, och på den viktiga arbetsuppgift som har, är det anslag som föreslås i budgetpropositionen till skogsvårdsstyrelserna oacceptabelt lågt. För att finansiera ett av oss föreslaget större anslag har vi i en särskild motion föreslagit en höjning av skogsvårdsavgiften. Med hänvisning till det anförda och med ändring i proposition 1981/82:100 föreslås att under bil. 13, D 3 Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter beslutar anvisa ett med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502613 · 1982-01-20 00:00:00 — Stöd till turistnäringen kan utgå i form av hotellgarantilån. Beslut härom fattas av statens industriverk. Underlag för besluten inhämtas i form av yttrande från regionkontor. Det kan ifrågasättas om dessa kontor sitter inne med den särskilda företagsekonomiska kompetens som det i dessa fall är frågan om. Lånen kan anses ingå som ett led i regionalpolitiken, varför de instanser som regelmässigt handlägger ärenden av denna karaktär är mest lämpade att även behandla dessa. Lämpligt vore att beredningen överfördes antingen till länsstyrelserna eller till utvecklingsfonderna. På så sätt skulle en samordning kunna ske med övrig regionalpolitik och dess olika stödformer. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar uttala sig för att handläggningen av hotellgarantilån överförs till den instans som på länsnivå normalt behandlar regionalpolitiska frågor.
mot · G502614 · 1982-01-19 00:00:00 — Ökat tillvaratagande av småskalig elproduktion Det finns starka skäl att uppmuntra en elproduktion men många lokala producenter som ett komplement till de stora produktionsanläggningarna. Små produktionsanläggningarn har som regel klara fördelar från miljösynpunkt. Ett decentraliserat system är också mindre sårbart. Från ekonomisk synpunkt kan mindre anläggningar ofta hävda sig väl, i synnerhet om man också beaktar de mindre kraven på distributionsnät. Inför den beslutade kärnkraftsavvecklingen är det dessutom viktigt att också den småskaliga el-produktionskapaciteten tas till vara. En viktig förutsättning för att man skall våga investera i små produktionsanläggningar är dock att man har ringa garantier för avsättningen. Där är man dock beroende av distributionsföretagen, som ofta är kommunala men i vissa fall tillhör stora elproducenter. Någon lagfäst skyldighet för distributören att ta emot lokalt producerad el finns inte. Däremot finns en rekommendation från . Detta innebär ändå att producenten är beroende av distributörens intresse att köpa strömmen . Frågan om lagstadgad skyldighet för distributören att ta emot lokalt producerat el har behandlats i vid ett flertal tillfällen och senast vid behandlingen av den energipolitiska propositionen . Något positivt beslut har dock inte kommit till stånd. I sitt betänkande 1980/81:60 hänvisar näringsutskottet till en utvärdering av industriverket. har genomfört denna utvärdering . Enligt underhandsuppgifter är det inte sannolikt att verket kommer att föreslå lagstiftning. Detta vore otillfredsställande. Även om flertalet småproducenter får avsättning för sin kraft innebär en linje baserad på frivilliga överenskommelser en osäkerhet för framtiden både om avsättningen kommer att finnas och om de ekonomiska villkor som kommer att gälla. Detta i sin tur kan verka hämmande på investeringsviljan. Det är därför fortfarande angeläget med en lagstiftning som ålägger distributören att ta emot lokalt producerad el och garanterar producenten en skälig ersättning. Eftersom eldistribution är en monopolverksamhet bör det inte finnas några principiella hinder mot en sådan reglering. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om ett förslag till lag som ålägger eldistributörer att ta emot lokalt producerad el och garanterar producenten en skälig ersättning. () () () () () ()
mot · G502616 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till av statens energiverk I proposition 1981/82:100 bil. 17 föreslås att tillfälligt förläggs till i avvaktan på slutligt ställningstagande. Vi anser att nu bör uttala att lokalisering beslutas och att det bör lokaliseras till , som väl fyller kraven för lokalisering av statlig verksamhet. Goda kommunikationer och låga lokalkostnader är tunga faktorer. Regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska skäl talar också för en sådan lokalisering. Nytillkommande statlig verksamhet skall enligt riktlinjerna för regionalpolitiken förläggas utanför . Omlokalisering av statliga myndigheter har tidigare skett i två huvudetapper. De redan stora orterna har därvid i hög grad gynnats. har ej kommit i fråga trots att en lokalisering till skulle få stora regionalpolitiska effekter. och kommunen har påtalat behovet av att förstärka arbetsmarknaden inom regionen med kvalificerad statlig verksamhet. Med hänvisning till att inte tidigare kommit i fråga vad det gäller utlokalisering av central statlig verksamhet bör uttala att det statliga verket för energifrågor lokaliseras till . Lokalisering av ett statligt verk för energifrågor till bidrar till att utveckla arbetsmarknaden i länet vilket ligger i linje med de av statsmakterna uttalade målen för regionalpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att statens energiverk bör förläggas till . () ()
mot · G502617 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Bidrag till oljetransporter i glesbygd Olje- och drivmedelskonsumenterna i de delar av landet som har strängt klimat och långa transportavstånd behöver mer olja och bensin än andra, men får betala ett högre kubikmeterpris. Detta har väckt protester. Såväl allmänna rättvise- som regionalpolitiska skäl har framförts som argument för en utjämning av priserna. En rad utredningar har gjorts i frågan, och har med anledning av proposition 1979/80:109 beslutat om en sänkning av de högsta ortstilläggen genom ett s. k. transportbidrag, vilket f. n. utgår med högst . kommunisterna anser att kravet på en utjämning av oljepriserna i landet är i hög grad berättigat. Det vore rimligt och rättvist att de områden av landet som har svårt klimat med stort uppvärmningsbehov och långa transportvägar skulle åtnjuta de lägre bränslepriserna. I samband med tidigare prövning av denna fråga har en rad tunga remissinstanser delat denna vår uppfattning, som innebär att en total utjämning borde genomföras genom fastställande av högstpris utan medgivande av zon- eller ortstillägg på grundpriset. I stället föreslår nu regeringen i samband med årets budgetproposition att även transportbidraget helt skall bort. Motiveringen är att oljan blivit så dyr att ortstillägget utgör av oljepriset. Enligt vår mening kan detta lika gärna utgöra ett skäl för den av vpk föreslagna totala utjämningen i hela landet. I avvaktan på en sådan utjämning hävdar vi som fullt befogat att nuvarande regler för transportbidrag bibehålls oförändrade t. v. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ortstilläggen på oljeprodukter, 2. att med anledning av propostition 1981/82:100 bil. 14 D 6. Bidrag till vissa oljeprodukter i glesbygd i överensstämmelse med anslagsframställning beslutar om ett anslag på . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502618 · 1982-01-20 00:00:00 — Enligt nu gällande planer skall naturgasen vara en etablerad energiform i . Ett intensivt planeringsarbete återstår och ledningar och övriga anordningar för distribution m. m. skall byggas. Säkerhetsfrågorna är inte lösta. Det finns inga bestämmelser för t. ex. hur nära bebyggelse mottagningsstationerna får placeras. Det tycks vidare vara så att de regler som finns mera har till uppgift att skydda anläggningarna för utifrån kommande störningar än att se till det omvända förhållandet. Enligt vad vi erfarit kommer ansökningar om koncession m. m. att behandlas. Det är därför nödvändigt att en snabb översyn sker av de bestämmelser som reglerar säkerhetsfrågorna m. m. vid bland annat gasdistribution. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av gällande säkerhetsbestämmelser vid gasdistribution m. m.