mot · G602883 · 1982-01-01 00:00:00 — Motion 1982/83:883 m. fl. Översyn av avdragssystemet i inkomstbeskattningen Den ursprungliga tanken, att progressiviteten i beskattningen skulle utjämna inkomstskillnaderna till viss del, har i hög grad eliminerats bl. a. genom utbredningen av underskottsavdragen. En orsak till detta är de förhållandevis höga räntorna, men huvudorsaken torde vara den stora spekulationen i mark och fastigheter främst . Ökningen av priser och lån på fastigheter med medföljande höga ränteavdrag, har urholkat en stor del av progressionen i beskattningen, vilket mest gynnat dem med höga inkomster. En annan orsak, vilken vpk påvisar i annan motion, är marginalskattesänkningarna. har underskottsavdragen ökat starkt. Från att 1955 ha uppgått till 180 milj. kr. har de ökat till uppemot 30000 milj. kr. Den kraftigaste ökningen har skett . Fr. o. m. 1983 gäller nya regler beträffande underskottsavdragen. Dessa innebär i stort sett att det skattemässiga värdet av underskottsavdraget begränsas till . Undantag finns, men merparten av underskottsavdragens effekter kvarstår. Vpk har under en rad av år krä\t förändringar av avdragssystemet som dels skulle begränsa värdet till maximalt , dels att ett tak" för avdragen borde införas och dels att en mängd av avdragsmöjligheter borde slopas. Beträffande det första kravet kan det sägas vara i stort sett tillgodosett. Vad som dock bör ifrågasättas är reglerna som möjliggör rätt till s. k. kvittning, dvs. en som har kapitalinkomst äger rätt att kvitta denna mot ett underskott av villa, dock maximalt . Detta innebär att den som har inkomster över den s.k. brytpunkten 16 basenheter, f. n. 116800. och villaunderskott och kapitalinkomst erhåller skattemässiga fördelar i skatteminskning när systemet är helt utbyggt . Detsamma gäller andra fall där s. k. kvittning medges. Ett sådant exempel är kvittning av kapitalunderskott mot s. k. näringsinkomst. Denna rätt till kvittning tillkommer bl. a. dem som lånar pengar för att bilda fåmansbolag. En bolagsform som för övrigt i stället borde drivas med direkt ägande i form av firma eller handelsbolag. Fåmansbolagskonstruktionen förekommer i mycket hög grad i fall av ekonomisk brottslighet. Flera fall av rätt till kvittning skulle kunna anges. Mycket tyder på att det genom att utnyttja rätten till kvittning går att undandra betydande belopp från viss beskattning, utan att det för den skull kan anses vara berättigat. Orsaken till transaktionerna är att komma undan beskattning. kommunisterna föreslår därför att en översyn av dessa undantag, s. k. kvittningar, kommer till stånd i avsikt att slopa desamma. Beträffande ett tak för avdragen har sådana krav rests från vpk och . Att den skattemässiga effekten av avdragen i stort har begränsats till är bra. Men det bör inte stanna härvid. är det lönande att investera i lyxboende som övriga skattebetalare får betala halva räntekostnaderna för. Ett differentierat avdragstak bör införas. Riktpunkten bör vara ett tak som motsvarar räntekostnader för ett normalt standardhus. Räntekostnader därutöver, för boende av lyxkaraktär, bör till fullo betalas av låntagaren själv, utan möjlighet till skattelättnad härför. Dessutom bör hänsyn tas till olika regioner. Det råder stora skillnader mellan exempelvis en expanderande tätort och en utflyttningsbygd vad gäller priser på fastigheter. Av den anledningen kan ett lyxboende komma i fråga i en del av landet, för samma kostnad som ett enkelt radhus i en annan del av landet. Utgångspunkten för en differentiering kan vara taxeringspoängen i fastighetsdeklarationen eller reglerna för statliga lån där olika regionala hänsyn tas. En väsentlig del av underskottsavdraget för egnahemsboende utgörs av kostnader förs. Av de mellan 13 000 och 14000 milj. kr. som utgör beräknad nettoeffekt i skattevinst tillskansar sig ca en tredjedel av villaägarna två tredjedelar av beloppet. Ur skattemoralisk och fördelningspolitisk synpunkt är detta oacceptabelt. Även vissa andra avdrag som förekommer måste saneras bort. Det är anstötligt att exempelvis konsumtionskreditkostnader skall anses som avdragsgill kostnad. Likadant är det med det s. k. sparavdraget, extraavdraget under inkomst av annan fastighet liksom rätten till underskottsavdrag i en förvärvskälla mot inkomst i annan. Beträffande representationsavdraget och rätten till avdrag för s. k. frivilliga pensionsförsäkringar läggs i andra motioner förslag om slopande av dessa förmåner. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande översyn av avdragssystemet. (vpk) C.H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)