mot · G602124 · 1982-11-25 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) För att åstadkomma socialt acceptabla hyror och större rättvisa i boendet måste det ske en omfördelning av samhällets bostadsstöd, från den privata ägarsektorn till allmännyttiga hyreshus. En husavgift för alla äldre hus som inte finansierats med hjälp av statliga lån och räntestöd - men med undantag för allmännyttans hus - är ett bra sätt att komma en bit på väg. gäller emellertid att betydligt snabbare och effektivare åtgärder måste till än vad som blir resultatet av vissa avdragsbegränsningar och en eventuell husavgift. En omfördelning av samhällets bostadsstöd genom att minska de mest gynnade villaägarnas skattesubventioner med bara en fjärdedel skulle ge tillräckligt utrymme för betydande hyressänkningar. Det gäller främst rika villaägare med höga inkomster och förmögenheter, med stora och dyra s. k. lyxvillor och höga ränteavdrag, dvs. den del av villaägarna som beräknas utgöra omkring en fjärdedel men som tillgodogör sig tre fjärdedelar av villaägarnas skattesubventioner på totalt ca . Ett av huvudmotiven för regeringsförslaget om hyreshusavgift är att motverka en förmögenhetsomfördelning till förmån för vissa fastighetsägare. Hyreslagens bruksvärdesregler har som bekant medfört en allmän höjning av hyresnivån bl. a. beroende på höjningen av den garanterade räntan på bostadslånen. Privata fastighetsägare har haft stora fördelar genom att de fått jämföra med allmännyttiga bostadsföretags hyror trots att man generellt sett inte har samma kostnader. Man har kunnat tillgodogöra sig oförtjänta vinster av de kostnadsökningar som drabbat allmännyttan. Liksom tidigare ansluter sig vpk nu till förslaget om en speciell skatt som kan ge staten intäkter att användas för en omfördelning och kostnadsutjämning på bostadsmarknaden, för att stoppa hyreshöjningarna och skapa större ekonomisk rättvisa mellan olika upplåtelse- och boendeformer. Vj är däremot inte överens om att avgiften skall omfatta även allmännyttiga bostadsföretags hus och att avgiften för privata fastighetsägare skall vara avdragsgill vid inkomsttaxering. Vi delar inte heller regeringens förslag att vissa rad- och kedjehus och äldre egnahem inte skall omfattas av förslaget, som anges som ett system för kostnadsutjämning. Omfördelning och kost1 1982183. nadsutjämning bland bostadskonsumenterna skall enligt vår mening inte begränsas bara till flerbostadshusen! Om allmännyttans hus påförs en husavgift kommer bl. a. den hyresdämpande effekten av underhållslån och stöd i andra former att minska eller försvinna i företag med en stor andel äldre bostäder. Dessutom kommer bruksvärdesnivån att höjas ytterligare och privata fastighetsägare kunna ta ut ännu högre hyra. Privata fastighetsägare kompenseras på detta sätt för den avgift de betalar. Genom att undanta allmännyttan från hyreshusavgift kan man bidra till att stoppa höjningarna av bruksvärdesnivån och kanske t.o.m. sänka den något. I allmännyttans hus tillämpas en ganska långt driven hyresutjämning som betyder att de som bor i äldre hus betalar en stor del av kostnaderna i nyproduktionen, och dessa hyresgäster omfattas alltså redan av ett system för kostnadsutjämning. Vpk anser inte att hyreshusavgiften skall vara neutral med hänsyn till ägandeförhållandena och därför vara avdragsgill för konventionellt beskattade fastigheter. Inte heller delar vi en annan uppfattning som kommer till uttryck i propositionen att införandet av en sådan avgift inte skall kunna få försämra resultatet av privat fastighetsförvaltning. Tvärtom menar vi att just möjligheten att använda hyreshusavgiften för att förhindra nya hyreshöjningar, en allmän höjning av hyresnivån och fortsatta höga vinster på ägande och förvaltning av hyreshus är värdefull. Man bör inte längre utgå från något som självklart, att ägande och förvaltande av bostadsfastigheter alltid skall bära sig och gå med vinst! Ur rättvisesynpunkt är det svårt att förstå varför vissa äldre hus egnahem och vissa rad- och kedjehus - skall undantas från husavgift. I propositionen konstateras också att rent principiellt borde också dessa hus träffas av avgift, och beträffande de hus som betecknas som egnahem sägs att en avgift även på dessa ligger i linje med bostadspolitiska strävanden. Motiven för att inte ta med dessa hus är den beslutade marginalskatte- och avdragsreformen och administrativa svårigheter. Med ändring av regeringens förslag föreslår vi en utvidgning av de hus som skall omfattas av en husavgift till att avse även äldre småhus med undantag av sådana hus som har byggts eller byggts 1957 med stöd av statliga bostadslån eller som utan sådana lån har fått statliga ränt elån. Eftersom samma princip bör gälla beträffande årgångar och kopplingen till statliga lån kommer husavgiften på vad som betecknas som småhusenhet att till stor del omfatta stora en- och tvåfamiljshus, s. k. lyxvillor och liknande som inte byggts med statliga lån på grund av sin ytstorlek eller överstandard. För hus med relativt liten yta, standardutrustning och lågt taxeringsvärde blir en till hälften reducerad avgift på småhusenhet inte av någon större omfattning. Dessutom kommer pensionärer och låginkomsttagare generellt sett att kunna täcka in sådan ökning av boendekostnaderna inom ramen för vad man kan erhålla i bostadstillägg och bostadsbidrag. Vi föreslår emellertid, med hänsyn till att vissa effekter av avdragsbegränsningen av allt att döma kommer att inträda fr. o. m. , att avgiften för småhusen begränsas till hälften av vad som föreslås för övriga, dvs. till av taxeringsvärdet. Detta medför att avgiften skall utgöra 0,och 0,. Denna utvidgning av avgiften, som bör betecknas husavgift, kan enligt våra beräkningar medföra en budgetförstärkning med ytterligare omkring 600 milj. kr. för , 900 milj. kr. 1984 och 1200 milj. kr. fr. o. m. . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om hyreshusavgift, 2. att beslutar anta i bilaga till denna motion fogade förslag till a) lag om husavgift, b) förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1982:370). (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) tl 1982/83. Förslag till Lag om husavgift Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som vid taxering till inkomstskatt skall ta upp garantibelopp för annan fastighet som inkomst skall betala husavgift om fastigheten vid fastighetstaxering betecknas som hyreshusenhet eller småhusenhet och omfattar byggnad med beräknat värdeår . Från husavgift undantas dock 1. hyreshusenhet som huvudsakligen består av hotell- eller restaurangbyggnad, kioskbyggnad eller parkeringsbyggnad; hyreshusenhet eller småhusenhet som utgörs av tomtmark med saneringsbyggnad samt hyreshusenhet eller småhusenhet med ett taxeringsvärde understigande 1 000, 2. hyreshusenhet eller småhusenhet om byggnaden har uppförts eller byggts 1957 med stöd av lån enligt kungörelsen (1957:360) om tertiärlån m. m. eller kungörelsen (1962:537) om bostadslån eller bostadslånekungörelsen (1967:537) eller med stöd av lån enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) och lånet inte avser enbart följande åtgärder, nämligen åtgärder för en bättre hushållning med energi eller användning av annat energislag än olja vid uppvärmning, åtgärder vilka behövs för att minska radondotterhalten till en nivå som är godtagbar från allmän hälsovårdssynpunkt, åtgärder som avser förbättrad avfallshantering, 3. hyreshusenhet med studentbostadshus som har uppförts eller tidigare med stöd av tilläggslån för anordnande av studentbostäder, 4. annan hyreshusenhet eller småhusenhet om byggnaden har uppförts och lån har lämnats enligt räntelånekungörelsen (1967:553), 5. hyreshusenhet eller småhusenhet som ägs av staten, kommun, landstingskommun, kommunförbund, allmännyttigt bostadsföretag eller aktiebolag som helt ägs av en kommun eller landstingskommun. Husavgiften utgör för vaije beskattningsår i fråga om hyreshusenhet och ifråga om småhusenhet I procent av det taxeringsvärde som legat till grund för beräkning av garantibeloppet. Har garantibeloppet jämkats enligt bestämmelserna i 47 § sjätte stycket kommunalskattelagen (1928:370) skall också underlaget för beräkning av husavgiften jämkas. 2 § Med småhusenhet avses småhus som till övervägande delen utgör permanentbostad för högst två familjer och tomtmark för sådan byggnad. 3 § Vad som föreskrivs i 15 § 2 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt om ansvarighet för sådan skatt gäller också beträffande husavgift. 4 § Husavgift utgår i helt antal kronor. Avgiftsbeloppet avrundas vid öretal över femtio uppåt och vid annat öretal nedåt. 5 § I fråga om debitering och uppbörd av husavgift gäller bestämmelserna i uppbördslagen (1953: 272). 6 § Husavgift tillfaller staten. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Avgiften skall dock vid taxering utgöra för hyreshusenheter och för småhusenheter samt vid taxering för hyreshusenheter och för småhusenheter . I fråga om förvärvskälla för vilken beskattningsåret har böljat före ikraftträdandet skall avgiften vid taxering påföras med så stor del som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller efter ikraftträdandet och hela beskattningsåret. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 20 § kommunalskattelagen (1928: 370) skall ha nedan angiven lydelse. Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Vid beräkningen av 43 § 3 mom. Avdrag får byggande m. m.; husavgift enligt lagen (1982:000) om husavgift; belopp, för enligt 36 §. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. ' Senaste lydelse 1981: 388. Paragrafen föreslås ändrad även i prop. 1981/82: 146 och prop. 1981/82: 154.