mot · G502213 · 1982-01-12 00:00:00 — m. fl. Enligt gällande författning kan folkomröstning anordnas dels i grundlagsfrågor, dels i andra frågor. I grundlagsfrågor är omröstningarna beslutande, och det är i författningen utförligt angivet vad omröstningarna skall gälla och under vilka omständigheter de kan komma till stånd. De bestämmelser i författningen som gäller rådgivande folkomröstningar är däremot mycket kortfattade och ger inga särskilda regler för beslut utöver stadgandet att föreskrifter om rådgivande folkomröstning skall meddelas genom lag. Formuleringen av de frågor som skall gå till omröstning är förknippad med problem. Formellt kan majoritet besluta om hur frågorna skall ställas. I realiteten är det nödvändigt med förhandlingar och uppgörelser, om det sakområde som skall gå till folkomröstning är kontroversiellt. Dessa förhandlingar kan bli segslitna och komplicerade och inbjuda till taktiska överväganden av en art som inte är ägnad att främja väljarnas möjligheter till en saklig värdering av de olika alternativen. I dessa förhandlingar måste också avgöras hur många olika alternativa frågor som skall ställas. I värsta fall kan det bli lika många alternativ som det finns partier i . Flera olika alternativ försvårar det ställningstagande som väljarna skall göra. Genom förhandlingar måste också avgöras hur kampanjerna skall finansieras och hur medlen skall fördelas på olika alternativ. Även detta kan bli en besvärlig fråga. Andra svårigheter kan uppkomma vid tolkningen av omröstningsresultatet. När fler än två alternativ förekommer och inget av dessa uppnår majoritet måste osäkerhet uppstå om vad som är utfallet av omröstningen. Vidare uppkommer frågan om hur bindande folkomröstningsresultatet är för . Formellt är omröstningen enbart rådgivande, och kan således enligt författningen fatta vilket beslut som helst i den fråga som omröstningen gällt. I realiteten är dock skillnaden mellan beslutande och rådgivande omröstning i hög grad en fiktion. Väljarna förväntar sig naturligtvis att skall följa folkomröstningens utslag. Detta gäller i särskilt hög grad om partierna på förhand förklarat att omröstningsresultatet skall vara avgörande för ställningstagande. Ett brott mot detta löfte skulle ur olika aspekter vara graverande. Å andra sidan kan det när frågeformuleringen är oklar eller när många olika alternativ står mot varandra i omröstningen vara besvärligt att entydigt avgöra vad som är omröstningens resultat, även om viljan är god. Man kan således inte bortse ifrån att en folkomröstning i efterhand kan leda till utdragna tolkningstvister, vilket är olyckligt för sakfrågans lösning och för tilltron till demokratin. Den folkomröstning om atomkraftsfrågan som ägde rum har i hög grad bekräftat att de problem som vi påvisat är realiteter. har denna omröstning gett nya och färska erfarenheter av hur omröstningsinstitutet fungerar. Omröstningen har också bekräftat att institutet fortfarande kan komma till användning. Vi anser för vår del att folkomröstningar kan vara ett värdefullt komplement till den indirekta, parlamentariska beslutsformen. Det finns frågor som är av sådan karaktär att det kan vara väl befogat att låta väljarna direkt i en omröstning bestämma hur besluten skall bli. Den inriktning på en särskild sakfråga som en folkomröstning innebär medför också en omfattande redovisning av argument och faktamaterial. Genom detta och den allmänna debatten inför en folkomröstning främjas samhällsengagemanget hos gemene man, och insikten i viktiga samhällsfrågor vidgas. Men för att folkomröstningsinstitutet skall kunna användas på ett meningsfullt sätt och väcka tilltro hos allmänheten är det mycket viktigt att det är utformat på ett sådant sätt att de svårigheter och problem som vi påtalat inte behöver uppkomma. Vi har omfattande erfarenheter av rådgivande folkomröstningar. Det är enligt vår mening mycket angeläget att dessa erfarenheter sammanställs och utvärderas. En sådan utvärdering bör således komma till stånd. Men det är också angeläget att på grundval av denna utvärdering se över utformningen av folkomröstningsinstitutet som sådant. Denna översyn bör ha som syfte att få fram förslag till en mer ingående reglering så att de brister som finns kan undanröjas. Bland de frågor som särskilt bör beaktas vid en sådan översyn är om folkomröstningarna även formellt skall göras beslutande, vilka regler som skall gälla för rätten att ta initiativ till folkomröstningar samt hur informationen inför omröstningarna skall organiseras och finansieras. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära tillsättandet av en parlamentarisk utredning med uppgift att dels utvärdera erfarenheterna av de folkomröstningar vi haft, särskilt omröstningen i atomkraftsfrågan, dels överväga ändrade regler för folkomröstningar i andra ärenden än grundlagsfrågor. () () () () () () SVEN-E. () ()