mot · G5022549 · 1982-04-13 00:00:00 — Motion 1981/82:2549 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /83, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1981/82:150) Förbättrad uppbörd av B-skatt Som vi framhållit i vår motion 1981/82:2547 om den ekonomiska politiken, i avsnittet om riktlinjer för budgetpolitiken, gör staten stora ränteförluster till följd av gällande betalningsrutiner främst i fråga om skatteuppbörden. Detta gäller bl. a. den preliminära B-skatten. B-skatt betalas i huvudsak av företag och egna företagare. Inbetalningarna av preliminär B-skatt baseras på den slutliga skatt som debiterats året innan och avser inkomsterna . inbetalningar grundas alltså förhållanden. Detta system har visat sig medföra ett betydande underuttag av skatt under löpande inkomstår. Bara för de juridiska personerna har underuttaget uppgått till i genomsnitt ca 2000 milj. kr. och 1983 beräknas underuttaget bli ungefär dubbelt så stort. Till de nu redovisade beloppen skall läggas underuttaget hos de fysiska personerna, dvs. i huvudsak egenföretagarna. Detta torde ha uppgått till inemot samma belopp som för de juridiska personerna. Även här sker en uppgång 1982 och 1983. Underuttaget i denna del innebär en fördelningspolitisk orättvisa. Företagarna får en betydande räntefri skattekredit som inte tillkommer löntagarna. Genom utformningen av A-skattesystemet överensstämmer nämligen den skatt som under inkomståret innehålls av lönen i allmänhet väl med löntagarnas slutliga skatt för perioden. () har för inkomståren 1982 och 1983 beräknat underuttaget av preliminär B-skatt sålunda (milj. Av tabellen framgår att underuttaget och 1983 totalt uppgår till drygt 50 resp. av den preliminära B-skatten. För fysiska personer är motsvarande siffror 35 resp. och för juridiska personer drygt 80 resp. . Mot den nu redovisade bakgrunden föreslår vi en höjning av uttaget av preliminär B-skatt . Höjningen bör avvägas så att preliminärt erlagd skatt så nära som möjligt ansluter till den slutliga skatten. För fysiska personer bör uttaget bestämmas till av vad som följer av nu gällande regler och för juridiska personer . Det förhöjda uttaget bör fördelas jämnt på de sex uppbördsterminerna . Den metod vi föreslår bör inte ses som en slutlig lösning på eftersläpningen av inbetalningarna av B-skatt. Förslaget utgör ett provisorium i avvaktan på närmare överväganden om hur man skall kunna uppnå bättre överensstämmelse mellan preliminärt debiterad och slutlig B-skatt. Förslaget innebär ingen skattehöjning utan bara en uppsnabbning av skatteuppbörden. Den huvudsakliga effekten på ekonomin är finansiell och inte real. Detta är en fördel jämfört med en traditionell skattehöjning. Den indragning av likvida medel som förslaget innebär kan, förutom tidigare angivna verkningar, också få en positiv stabiliseringspolitisk effekt. För att undvika icke önskvärda effekter bör finnas möjligheter till jämkning. Några nya regler torde emellertid inte behövas. Redan befintliga regler om preliminär taxering för preliminär B-skatt torde vara till fyllest i detta hänseende. Vårt förslag kan, sedan hänsyn tagits till jämkningsfall, beräknas öka statens inkomster t. o. m. med ca 5 000 milj. kr. Av detta belopp faller en tredjedel . För innebär förslaget således en inkomstförstärkning med ca 1 700 milj. kr. Förbättrad uppbörd av arbetsgivaravgifterna Det är inte bara inom skatteområdet som staten gör ränteförluster genom bristfälliga betalningsrutiner. Så är fallet även när det gäller arbetsgivaravgifterna. Också på detta område sker inbetalning med en betydande eftersläpning. Preliminär arbetsgivaravgift beräknas normalt enligt en schablonmetod på grundval av den slutliga avgift som debiterats arbetsgivaren under föregående år och som avser förhållandena . Detta system har inneburit ett underuttag av avgifter under 1977-1980 med i genomsnitt drygt 5600 milj. kr. I vissa fall bestäms inte den preliminära avgiften enligt schablonmetoden utan efter en särskild beräkning av . Överensstämmelsen mellan preliminär och slutlig avgift blir då erfarenhetsmässigt avsevärt bättre. har i ett betänkande (Ds S 1982: 3) föreslagit vissa förbättringar av debiteringen och uppbörden av socialavgifter. Utredningen föreslår bl. en utvidgning och en precisering av arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet, att arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet förenas med påföljder för de fall arbetsgivaren underlåter att lämna föreskrivna uppgifter eller lämnar samköming av källskatteregistret och arbetsgivarregistret under utgiftsåret för att kontrollera att arbetsgivarna fullgjort sin uppgiftsskyldighet och för att undersöka behovet av att höja den preliminära avgiften, samköming av arbetsgivarregistret och kontrolluppgiftsregistret efter utgiftsåret för kontroll av de slutliga arbetsgivaravgifterna, - att metoden med särskild beräkning av den preliminära avgiften används i ökad utsträckning, - samköming av delar av arbetsgivarregistret med källskatteregistret efter varje källskatteuppbörd under utgiftsåret för att motverka följderna av vissa arbetsgivares missbruk att anmäla att deras verksamhet minskat eller kommer att minska i omfattning. Utredningen har bedömt att förslagen innebär en höjning av preliminärt debiterade avgifter med 1800 milj. kr. och en räntevinst för statsverket om 180 milj. kr. Förslagen föreslås träda i kraft . Utredningens förslag är enligt vår mening väl avvägda i avvaktan på det nya system för debitering och uppbörd av socialavgifter som bör kunna börja tillämpas 1985. Förslagen bör därför genomföras i enlighet med betänkandet. Effekterna av vårt förslag blir i allt väsentligt desamma som redovisats för ett förhöjt uttag av preliminär B-skatt . Dessutom torde det allmännas förluster av slutlig avgift på grund av arbetsgivares obestånd minska genom att preliminära avgifter betalas in i större utsträckning . Ett genomförande av förslagen bör vidare få en förebyggande effekt genom att den starkare reaktionen från samhällets sida föranleder arbetsgivarna att i högre grad än f. n. fullgöra sina skyldigheter inom avgiftssystemet. Utredningen har som tidigare redovisats bedömt höjningen av preliminärt debiterade avgifter till 1 800 milj. kr. och statens räntevinst till 180 milj. kr. För nästa budgetår räknar vi med en halvårseffekt. Vårt förslag innebär således en inkomstförstärkning för /83 med ca 1000 milj. kr. Återställande av mervärdeskatten till närmast tidigare nivå Socialdemokraterna föreslog i en motion att mervärdeskatten skulle återställas till den nivå som gällde fram , dvs. en höjning från 17,7 till 19% (motsvarande höjning av pålägget från 21,51 till 23,). Förslaget avslogs av den borgerliga riksdagsmajoriteten. Vi anser att de fördelningspolitiska och statsfinansiella motiv som framfördes i den ovan nämnda motionen alltjämt äger giltighet. Genom en höjning av mervärdeskatten blir det möjligt att avvisa de socialt orättvisa förslagen om karensdagar i sjukförsäkringen, urholkade pensioner och försämrad ersättning till de arbetslösa. Vi upprepar detta förslag och föreslår nu att höjningen bör genomföras Enligt vad som kan bedömas bör detta medföra en ökning av statsinkomsterna med 3400 milj. kr. under /83. Det torde ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar om förhöjt uttag av B-skatt i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att beslutar om effektivare uppbörd av arbetsgivaravgifterna i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att beslutar om ändring i lagen (1968: 430) om mervärdeskatt i enlighet med vad som anförs i motionen. () () HANS () () () () () () i () () () () () () ()