ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021191 · 1982-01-13 00:00:00 — Motion 1981/82:1191 och för plockning och försäljning av mossa beslutade att skattebefria inkomst vid plockning och försäljning av vilda bär och svamp, till ett belopp av . I och Särna-Idreområdet i plockas mossa som säljs till uppköpare på samma sätt som bär och svamp. Det måste därför vara rimligt att samma regler gäller vid beskattning. Plockar man mossa på ett ställe , tar man de finaste topparna. Det blir då livsrum för den mossa som är kvar och har det växt upp ny mossa igen. Mossan har de varit en viktig inkomstkälla för många invånare i de ovan nämnda bygderna. Med tanke på de svårigheter, som föreligger att skapa sysselsättning i dessa områden, är det viktigt att alla arbetstillfällen bevaras. Samma regler måste därför gälla vid beskattning av mossa som för bär och svamp. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att plockning av mossa i skattehänseende jämställs med plockning av vilda bär och.svamp.
mot · G5021192 · 1982-01-26 00:00:00 — och av ett utsjöbevakningsfartyg till i har i förslaget till näringspolitiskt program för , vilket överlämnades till regeringen , behandlat frågan om stationering av ett utsjöbevakningsfartyg (Tv 172) på . Enligt uppgift har Tv 172 levererats . sammanfattande bedömning är att en stationering till har betydelse såväl av operativa synpunkter som av kostnads- och sysselsättningsskäl. I sitt yttrande över förslaget till industridepartementet delar generaltullstyrelsen bedömning om det lämpliga i att från operativ synpunkt stationera fartyget till . För detta talar enligt generaltullstyrelsen bevakningsområdets sträckning som inte enbart omfattar fiskezonen nord, väst och ost om utan även den s. k. vita zonen ost om från territorialgränsen till mittlinjen mellan och Balticum. Denna uppfattning bekräftas i den rapport gällande övervakning av den svenska fiskezonen som redovisats i en Kustbevakningsinformation och som visar det stora insatsbehov som föreligger i tullregionens södra och östra område dvs. söder och öster om . Mot denna bakgrund ter sig en stationering till , med tanke på de uppgifter bevakningsfartyget skall lösa, som självklar. har emellertid framfört farhågor vad det gäller möjligheten att rekrytera erforderlig personal på . Vi kan i viss mån förstå om generaltullstyrelsen är något tveksam till att kunna rekrytera dubbla besättningar, över 30 personer, på , eftersom man kräver utöver vissa kompetenskrav minst 24 månaders tjänst ombord på kustbevaknings- eller miljöskyddsfartyg. Upplysningsvis kan nämnas att berörda gotländska myndigheter har vid överläggningar med generaltullstyrelsen och utlovat allt tänkbart stöd vid personalrekryteringen. Sammanfattningsvis kan vi konstatera flera sammanfallande intressen vid en stationering till . o Bevakningsverksamhetens intresse av en stationering till vilket framförts både av generaltullstyrelsen och östra tullregionen, o Den regionalpolitiska effekt en stationering till får och som framhållit i arbetet med den regionala utvecklingsplaneringen. o Militärens intresse av att både och krigstid samordna sin egen gränsbevakning med den civila. o Det nationella intresset av att inför fortsatta förhandlingar om gränsdragningen till havs mellan och konkret markera gräns österut genom en bevakningsbas vid landgränsen. Då alla skäl talar för en placering av utsjöbevakningsfartyg 172 på , där som lämpliga hamnar kan nämnas , , , och , anser vi att det nu bör fattas beslut om en sådan placering. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att uttalar sig för att utsjöbevakningsfartyg 172 placeras på .
mot · G5021193 · 1982-01-26 00:00:00 — Befrielse från deklarationsskyldighet för ideella föreningar De nya skatteregler för ideella föreningar sorn antogs av en enig riksdag och som första gången tillämpades vid taxering har hälsats med tillfredsställelse av de berörda föreningarna. Det har medfört minskat arbete genom de förenklade regler som gäller vid tillämpningen av rådande bestämmelser. Det finns dock anledning att överväga förenklingar när det gäller upprättande av deklarationer för de föreningar som omfattas av ifrågavarande skatteregler. För att ytterligare förenkla administrationen av föreningarnas verksamhet borde man helt kunna slopa deklarationsförfarandet i de fall då det är helt uppenbart att föreningen inte har haft inkomster för vilka skattskyldighet föreligger. Föreningar som saknar anläggningar eller fastigheter vilka har åsatts taxeringsvärde och som uppenbarligen helt använder sina inkomster i det ideella arbetet borde alltså befrias från tvånget att inlämna deklarationer. Det skulle också medföra lättnader för taxeringsnämnderna som slipper att distribuera blanketter, kanske sända påminnelser osv. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om befrielse från deklarationsskyldighet för ideella föreningar. () ()
mot · G5021196 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1196 m. fl. Skattebefrielse för aktie sorn utgör gåva av arbetsgivare från arbetsgivare skall i princip jämställas med ersättning för utfört arbete. Sådan gåva utgör alltid skattepliktig intäkt för mottagaren och värderas med utgångspunkt i vad det skulle ha kostat mottagaren att skaffa sig något motsvarande för pengar. Undantagna från skatteplikt är sedvanliga gåvor av minneskaraktär från arbetsgivare. Med sedvanliga gåvor anses gåvor som har karaktär av personalomkostnader, t. ex. klocka, medalj, smycke efter längre tids anställning. Innebörden av dessa anvisningar är att ett företag som vill hedra sina anställda med aktier i stället för en klocka eller medalj för lång och trogen tjänst inte kan göra detta utan att mottagaren tvingas ta upp gåvans värde som inkomst. Ett av skälen till att aktier inte jämställs med exempelvis klockor och medaljer sägs vara att aktierna är lättare realiserbara. Detta kan vara sant men bara till en del. Praktiskt taget allt går att avyttra . Vi anser att flera skäl talar för att även aktier skall få samma skattemässiga behandling som sedvanliga gåvor av minneskaraktär. Ett av skälen är att produktivt sparande bör uppmuntras, ett annat är att aktier i det egna företaget för många kan tänkas utgöra en värdefullare minnesgåva än klockor och medaljer. Naturligtvis skall gåvans värde inte överstiga det för skattefria minnesgåvor maximerade beloppet. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av kommunalskattelagen så att aktier som gåva från arbetsgivaren jämställs med övriga minnesgåvor vid beskattningen. () ()
mot · G5021197 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Skatten på metanol och etanol Vid behandlingen av de energipolitiska frågorna uttalade att skatten på motoralkoholer skulle vara ungefär hälften av skatten på bensin. Detta uttalande har i årets budgetproposition följts upp med förslag till höjning av skatten på metanol och etanol eftersom skatten på bensin föreslås höjd. Med ekonomiskt stöd från bl. a. oljeersättningsdelegationen pågår projekt för att utvinna metanol och etanol. Det är angeläget att utvecklingen mot en ökad produktion och konsumtion av inhemska drivmedel stimuleras. Följdaktligen bör därför inte skatten på metanol, etanol och högre alkoholer samt för etrar av metanol och etanol höjas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår förslaget om höjning av skatten på metanol och etanol. () () () ()
mot · G5021198 · 1982-01-26 00:00:00 — och tredje vice talmannen vid samåkande För den som reser i tjänsten utgår reseersättning per mil. Om man har en medåkande med sig får man en mycket låg ersättning för de ytterligare personerna. Tanken bakom den låga ersättningen för medåkande kan naturligtvis vara att de inte utgör någon extra belastning för den som kör i fråga om kostnader. Å andra sidan stimulerar inte reglerna till samåkning, eftersom ersättningen är så låg. Det finns både ekonomiska och energisparskäl för att stimulera samåkning så ofta det kan vara aktuellt. borde få i uppdrag att undersöka hur det i realiteten ser ut med fördelningen mellan ersättning för den som kör och för folk som reser med, detta för att man skall kunna pröva om man inom en oförändrad ram kan göra en annan fördelning till förmån för stimulerat samåkande. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att begär att regeringen låter utreda frågan om en omfördelning av reseersättningen till förmån för samåkande.
mot · G5021201 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1201 Befrielse från mervärdeskatt för vissa tidningar En tidning kan erhålla etableringslån och produktionsstöd om den är en allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär. kan samma tidning få avslag på en ansökan om befrielse från mervärdeskatt, trots att bestämmelserna också där är att det skall vara en allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär. Sålunda kan och göra helt motsatta bedömningar. För att illustrera detta vill vi anföra följande exempel. kristna socialdemokraters förbund utger tidningen . Tidningen får produktionsstöd enligt de regler för presstöd som avser allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär. Tidningen har också ansökt om mervärdeskatteregistrering som allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär (mervärdesskattelagens definition). Ansökan har avslagits av . Efter överklagande har Regeringsrätten fastställt beslut. Till grund för beslut ligger allmänna ombudets bedömning av tidningens karaktär. Ombudet ansåg icke att presstödsnämndens beslut behövde påverka skatteverkets bedömning. Detta är naturligtvis en helt orimlig ståndpunkt. För att i fortsättningen undvika att två samhällsorgan gör olika bedömning utifrån samma grundläggande bestämmelser bör regler skapas så att endast ett av organen tar det avgörande beslutet. Ar en tidning godkänd som allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär så bör detta också gälla i fråga om bedömningen om mervärdesskatt. Statens fackorgan i presstödsfrågor är presstödsnämnden. Följdaktligen är det presstödsnämndens bedömning som bör gälla. bör därför i en skrivelse till regeringen göra ett klarläggande. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att som sin mening ger regeringen till känna att presstödsnämndens beslut om vilken tidning som skall anses vara allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär skall vara grundläggande och att skattemyndigheterna bör följa denna bedömning i sitt beslut om mervärdeskatt skall utgå eller ej.
mot · G5021204 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1204 förste vice talmannen m. fl. Åtgärder mot sambeskattningens negativa effekter I motion 1980/81:1173 (m) har vi, liksom i en rad tidigare motioner, redogjort för ett antal exempel på sambeskattningsregler som missgynnar äktenskapet och i fråga om samboende, ej gifta par, tillkomsten av gemensamt barn. a. nämndes sambeskattningen av förmögenheter. Till makars (motsvarande) sammanlagda förmögenheter läggs också eventuella barns, styvbarns och fosterbarns förmögenheter. Gränsen för skattefrihet har därvid inte satts högre för de sammanlagda förmögenheterna än för ensamstående. Ej heller sker beskattningen efter lägre skattesats. Den s. k. 80185-procentsregeln kan få nära nog konfiskatoriska effekter för den som gifter sig med en person som faller under denna begränsningsregel. Via reavinstbeskattning av äldre aktier medges schablonavdrag med . Makar får dock endast tillgodogöra sig högst . tillsammans mot det dubbla beloppet om de taxeras var för sig. S. k. B-inkomster hos makar och jämställda sambeskattas vidare genom att de - så snart de överstiger . - från första kronan skatteberäknas på toppen av inkomsten hos den make som har högst inkomst. Denna frigräns har varit oförändrad , då den individuella beskattningen infördes. Inflationen och ränteutvecklingen har lett till att det realkapital vars avkastning undantas från sambeskattning kan sägas uppgå till endast en femtedel av det som gällde 1971. I Reformerad inkomstbeskattning (Ds B 1981:16) föreslås bl. a. att frigränsen skall ersättas med ett fribelopp och att beloppet skall höjas till . Detta förslag överensstämmer med vad i tidigare väckta motioner föreslagit som ett provisorium. I avvaktan på en mer långsiktig lösning bör frigränsen ersättas med ett till . höjt fribelopp inkomster. Nettointäkt av annan fastighet behandlas alltid som B-inkomst, även i de inte ovanliga fall då ägaren och/eller dennes make helt eller delvis har sin dagliga gärning förlagd till arbete i och med fastigheten. Detta leder dels till att hela intäkten sambeskattas, dels till att ägaren - och i förekommande fall medhjälpande make - inte har möjlighet till ATP eller sjukpenning på den del av inkomsten som härrör från arbetet med fastigheten, dels till att avdrag inte medges för premie för frivillig pensionsförsäkring, eftersom sådan avdragsrätt numera är begränsad till A-inkomster. På ifrågavarande utskott torde det ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. 1 1981/82. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att frigränsen för individuell beskattning av B-inkomster ersätts med ett till . höjt fribelopp inkomster, 2. att hos regeringen begär skyndsam översyn av de övriga skatteregler som missgynnar äktenskapet som samlevnadsform eller, för samboende par, tillkomsten av barn, 3. att hos regeringen begär skyndsamma förslag till åtgärder innebärande att den som arbetar i och med egen fastighet A-beskattas och därmed får möjlighet till ATP, sjukpenning samt avdragsrätt för frivillig pensionsförsäkring. () ()
mot · G5021205 · 1982-01-25 00:00:00 — förste vice talmannen m. fl. Arbetsgivares och egenföretagares avdragsrätt för pensioneringskostnad Från statsmakternas sida har betonats att skattereglerna bör vara neutrala såvitt gäller valet av företagsform. års taxering föreligger också en ökad neutralitet mellan skilda företagsformer vad beträffar de sociala avgifterna. Den s. k. Pomperipossaeffekten som uppkom genom att egenföretagare fick betala skatt på skatten genom att egenavgifterna inte var avdragsgilla i förvärvskällan utan endast som allmänt avdrag har därigenom avskaffats. I vissa avseenden är dock innehavare av enskild firma och delägare i handelsbolag fortfarande sämre ställda än de som driver sin verksamhet i aktiebolagsform. En anledning till detta är kvittningsförbudet mellan förvärvskällor vid beräkning av egenavgiften. Detta behandlas i särskild motion. En annan är att egenföretagare missgynnas genom att underlaget för beräkning av de sociala avgifterna är nettointäkten av rörelsen utan avdrag för pensionsförsäkringspremier. En Pomperipossaeffekt kvarstår således härvid. Trots att flera utredningar liksom LRF m. fl. remissinstanser påtalat olägenheten av detta har regeringen ännu inte anvisat något förslag till lösning på problemet. Det bör framhållas att egenföretagarna för sin pensionering - vid sidan av sedvanlig ATP - är hänvisade till privat pensionsförsäkring, medan pensionering i aktiebolag i princip kan ernås genom antingen kontomässig avsättning eller avgifter till allmän planpension eller tjänstepensionsförsäkring. Med hänsyn till att kostnaden för anställds pensionering utgör driftskostnad bör även kostnaden för egenföretagares pensionering vara avdragsgill i förvärvskällan eller frågan lösas på motsvarande sätt. Inga sakliga skäl föreligger således för att egenföretagarna skall behöva förbli skyldiga att betala högre socialförsäkringsavgifter än de som driver sin verksamhet i aktiebolagsform på grund av att pensionsförsäkringspremier för egenföretagarna enligt gällande regler alltjämt skall dras av som allmänt avdrag. Genom avvecklingen av ett stort antal aktiebolag vid utgången av 1981 är det mycket angeläget att komma till rätta med denna oförsvarliga skillnad mellan olika företagsformer. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag om likabe Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag om likabehandling mellan arbetsgivares och egenföretagares avdragsrätt för pensioneringskostnad. () PER ()
mot · G5021206 · 1982-01-21 00:00:00 — Avdragsrätten för barns arbetsinkomst i föräldrars företag Ett av vårt lands allra största problem är ungdomsarbetslösheten, och alla tänkbara möjligheter att minska denna bör tillvaratas. En hel del åtgärder har vidtagits för att åstadkomma en förbättring av sysselsättningen, bl. a. rätten till provanställning. För att öka benägenheten att ge barn arbete, feriearbete såväl som fast arbete, i den egna firman bör man ändra 20 och 65 §§ kommunalskattelagen. Enligt nuvarande bestämmelser medges avdrag för lön till rörelseidkares barn endast under den förutsättningen att barnet i fråga fyllt året före taxeringsåret. Avdragsförbudet är absolut och kan icke jämkas. För att möjliggöra för fler ungdomar att få arbete i föräldrarnas företag borde enligt min uppfattning åldersgränsen sänkas till 15. Därmed vinns att ur en hel årskull ungdomar åtskilliga kan beredas arbete utan att deras arbetsinkomst påförs faderns (modems) deklaration. Det torde ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig lagtext. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att åldersgränsen då barns arbetsinkomst i föräldrars företag blir avdragsgill för fadern (modern) sänks från 16 till .
mot · G5021207 · 1982-01-25 00:00:00 — Översyn av bestämmelserna om kvarstad Har någon en fordran på en person som beräknas få tillbaka överskjutande skatt måste denna fordran bevakas hos kronofogdemyndigheten för att utmätning skall kunna ske. Den långa tiden mellan och utbetalningen av överskjutande skatt har troligtvis tillkommit för att underlätta arbetet för de lokala skattemyndigheterna. Tidsbestämmelsen har emellertid påtagliga nackdelar. I den mångomtalade oljeskandalen i gick sålunda kommunen miste om ett avsevärt belopp därför att kvarstad begärdes först . En översyn av bestämmelserna torde vara befogad. Exempelvis borde datumet inte gälla för det fall gäldenären delgivits misstanke om brott eller om polisutredning då pågår. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av bestämmelserna om kvarstad i enlighet med vad som angetts i motionen.
mot · G5021208 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1208 m. fl. Skattefrihet för husbehovseldning med halm I görs omfattande satsningar på inhemska energikällor för att minska oljeberoendet. För att få ett bättre tillvaratagande av ved och avfall från skogsbruket beslöt att skogsägare fick använda vedbränsle från den egna fastigheten utan beskattning. Ett ytterligare motiv var att det i allmänhet var osäljbart gallrings- eller avfallsvirke som användes som bränsle och att det ur miljösynpunkt var angeläget att sådant virke avlägsnades från skogen. har man börjat intressera sig för att tillvarata den energi som finns i halm av stråsäd och oljeväxter. En del halm kan avsättas till djurfoder och andra ändamål men en icke obetydlig mängd plöjs ner i marken eller bränns t. o. m. på fälten. Det finns redan nu värmepannor, exempelvis Parca - , som är byggda för eldning med flis, ved och halm, och statsbidrag har kunnat utgå till sådana investeringar. När vedbränsle befriades från skatt hade utvecklingen inte nått så långt att det då var lika aktuellt att elda värmepannor med halm. är emellertid så fallet, och då är det också rimligt att beskattningsmässigt jämställa ved och halm, varför halm för eldning för eget bruk bör göras skattefri. Det kan tilläggas att en stor del av halmskörden är osäljbar, varjämte det ur miljösynpunkt är angeläget att minska halmbränningen. Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att halm för eldning för eget bruk befrias från beskattning. () () L. () i
mot · G5021209 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Slopande av avgiftsfriheten vid inbetalning av skatt m. m. Från anslaget C 5. (Ersättning till postverket m. fl. för bestyret med skatteuppbörd m. under åttonde huvudtiteln betalas ersättning till postverket, sparbankerna, affärsbankerna och föreningsbankerna för deras medverkan vid skatteuppbörden. Vid inbetalning av skatt är inbetalaren enligt nuvarande regler befriad från att erlägga avgift. Huvuddelen av anslaget avser ersättning till postverket m. fl. för deras kostnader på grund av detta. Ett slopande av avgiftsfriheten skulle inte innebära någon ökad kostnad för det övervägande antalet inkomsttagare, och för dem som drabbas blir kostnaden obetydlig. Postgirot och bankerna skulle göra vissa administrationsvinster. Mot bakgrund härav bör avgiftsfriheten slopas fr. o. m. . Vi beräknar att denna reform skulle innebära besparingar på ca 30 milj. kr. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att slopa avgiftsfriheten vid inbetalning av skatt fr. o. m. . BO () () () () () ()
mot · G5021211 · 1982-01-25 00:00:00 — Bättre möjligheter för lokal skattemyndighet att få tillgång till deklarationsuppgifter Åtkomsten av inkomstdeklarationerna är ett av de största problemen inom skatteförvaltningen. Särskilt besvärligt är läget för revisions- och mervärdeskatteenheterna. Dessa båda enheter rekvirerar ett mycket stort antal deklarationer för olika kontrollåtgärder. Rekvisitioner och eftersökning av deklarationer är tidsödande. Ofta kan innan en rekvirerad deklaration når rekvirenten. En stor del av rekvisitions- och eftersökningsarbetet skulle kunna undvikas, om den information som finns på arbetskorten för rörelsegranskning vore tillgänglig via terminal. Arbetskortens uppgifter angående omsättning, bruttovinst, resultatet av kontantberäkningar etc. kan ofta vara tillräckliga som underlag för ställningstaganden till om ytterligare kontrollåtgärder är nödvändiga. En sådan terminalåtkomst av arbetskortsuppgifterna är särskilt värdefull vid planläggning av kontrollaktioner och urval av skattskyldiga för revision. Då ifrågavarande uppgifter redan finns i det centrala skatteregistret, borde det rimligtvis vara ganska enkelt att också åstadkomma terminalåtkomst. 10 § tredje och fjärde stycket skatteregisterlagen skulle kunna ges följande lydelse: Länsstyrelse och lokal skattemyndighet får vidare ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 7 § 7-15 samt 17 och som hänför sig till länet. får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§ samt 7 § 1-15 och 17. Under hänvisning till vad som i motionen anförts föreslås att beslutar att ge 10 § tredje och fjärde stycket i skatteregisterlagen sådan lydelse att lokal skattemyndighet får terminalåtkomst till inkomstdeklaration i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G5021212 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Kommunalskattelagens värdegränser för vissa schablonavdrag Den skattskyldige har vid varje års inkomsttaxering rätt till vissa avdrag inom särskilt bestämda gränser. Sålunda gäller enligt 39 § 3 mom. kommunalskattelagen att den som haft inkomst av kapital får göra ett extra avdrag på . eller för makar gemensamt på . För avgifter som erlagts för vissa försäkringspremier, som t. ex. för kapitalförsäkring och arbetslöshetsförsäkring, får avdrag jämlikt 46 § 2 mom. fjärde stycket kommunalskattelagen göras, dock högst med . eller för makar gemensamt med . Vid sammanläggning av makars B-inkomster gäller jämlikt 11 § 1 mom. åttonde stycket lagen om statlig inkomstskatt att om det sammanlagda beloppet inte överstiger . skall dessa inkomster anses som Ainkomst. Samtliga här angivna värdegränser har fastställts . De har inte ändrats i förhållande till penningvärdets försämring. Det betyder att avdragens storlek och gränsen för vad som anses som A-inkomst reellt blir mindre . Den skattskyldige gör härvid en förlust och stat och kommun en förtjänst som inte skulle ske om penningvärdet var fast. En justering av dessa värdegränser bör därför ske, som gör att det ursprungliga reella värdet återställs. Åberopande det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag innebärande att i motionen angivna värdegränser uppjusteras så att de motsvarar samma reella värde som när resp. nominella belopp fastställdes. () PER ()