mot · G5022349 · 1982-03-25 00:00:00 — 1981/82: 2349 m. fl. Program för regional utveckling och resurshushållning (prop. 1981/ 82:113) i framför länsplaneringsrapport att utvecklingen i länet varit i högsta grad problematisk. Det finns tydliga tecken på att den alltmer börjar likna utvecklingen , dvs: o nettoutflyttning, o sysselsättningsminskning, O hög öppen arbetslöshet. Situationen i länet motiverar därför enligt bestämda uppfattning att ägnas särskild uppmärksamhet från regeringens sida. Det allt aktivare arbetet på regional och lokal nivå måste följas upp och kompletteras med en positiv och konkret central behandling av åtgärdsförslag och krav på insatser från länets sida. De av särskilt beviljade anslagen på 12 och 20 milj. kr. för att främja den industriella utvecklingen är tecken på att man från länets sida rönt framgång när det gäller att föra fram behovet av insatser i länet. Länsplaneringsarbetet har här enligt mening spelat en viktig roll. vill också understryka att det råder stor osäkerhet i länet om den framtida sysselsättnings-, arbetsmarknads- och befolkningsutvecklingen. Enligt uppfattning är risken mycket stor för att utvecklingen blir väsentligt mer negativ än vad prognoser i länsplanering 1980 antyder. Den totala sysselsättningen i länet minskade . Därmed bröts en positiv utvecklingstrend som gällt under större delen av . Minskningen av den totala sysselsättningen har fortsatt och ökat i omfattning . Det är framför allt inom industrin som sysselsättningen minskat kraftigt. Dessutom har antalet sysselsatta inom jordoch skogsbruket samt handel minskat något. Sysselsättningen inom samfärdsel, post, tele samt privata tjänster som banker, försäkringsinstitut m.m. har däremot legat på en oförändrad nivå. Inom den offentliga sektorn har antalet arbetstillfällen ökat något mer än . Ökningen är dock avsevärt mindre än . Lågkonjunkturen samt de pågående strukturrationaliseringarna inom länets industri avspeglar sig tydligt sysselsättningsstatistik, som enligt arbetskraftsundersökningarna minskat med 2 700 anställda. Den största minskningen har skett inom verkstadsindustrin med en minskning 1 I98II82. på 2000 anställda. Jämfört med övriga år är detta den största minskning som skett inom verstadsindustrin . Det finns också en tendens till att verkstadsindustrins andel av den totala minskningen inom industrin ökar. Svårigheterna för länets företag har också visat sig i ett ökat antal konkurser. utbetalningar enligt reglerna för lönegaranti uppgick till ca 24 milj. kr. avseende 100 företag. Sysselsättningsutvecklingen är mycket oroande, och det är fortfarande svårt att bedöma effekterna av de pågående förändringarna. Detta gäller såväl i skogsindustrin som i järn- och stålindustrin och i industrin i övrigt. Situationens inom skogsindustrin är kanske särskilt oviss, inte minst beroende på att konsekvenserna av Vänerskogskonkursen ännu ej kan överblickas. Det finns emellertid också positiva drag i länets utveckling. Genom riksdagsbeslut har länet tillförts särskilda resurser för att främja den industriella utvecklingen. Detta har gjort det möjligt att bl. a. bilda investmentbolaget . bör detta bolag kunna bidra till en behövlig förnyelse av och förstärkning av näringslivet. Övriga delar av de anslagna medlen har över huvud taget möjliggjort en hög intensitet i de regionala och lokala ansträngningarna att skapa sysselsättningstillfällen i länet. Av lokaliseringsstödsverksamheten och utvecklingsfondens kreditverksamhet framgår vidare att en rad småföretag förnyats och att en väsentlig nyetablering skett. kvarstår dock faktum att sysselsättningen i länet minskar och att situationen på arbetsmarknaden är bekymmersam. Antalet arbetslösa i länet uppgick vid slutet av till drygt 7600 personer. Av dessa är en tredjedel, dvs. drygt 2500 personer, under . Utöver dessa är ca 1 300 ungdomar sysselsatta i beredskapsarbeten. Totalt innebär detta att av ungdomarna i åldern går utan arbete i . Bilden av länets mycket besvärliga arbetsmarknadsläge kan väntas bestå eller t.o. m. försämras under den närmaste framtiden enligt länsarbetsnämndens bedömning. Neddragningarna inom tillverkningsindustrin tillsammans med en fortsatt restriktivitet hos de offentliga arbetsgivarna beträffande såväl ny- som ersättningsrekrytering kommer att leda till en mycket begränsad efterfrågan på arbetskraft i länet. Det är således synnerligen angeläget att kraven på att skall ägnas särskild uppmärksamhet från regeringens sida beaktas. Svårigheterna på arbetsmarknaden och speciellt då för ungdomen avspeglar sig i en fortsatt nettoutflyttning i åldersgruppen från länet. var nettoutflyttningen i denna åldersgrupp drygt 350 personer mot 1980. Den ökande nettoutflyttningen av ungdomar från länet är mycket allvarlig. Totalt var nettoutflyttningen 69 personer. Den nya situationen med nettoutflyttning från länet som inleddes under föregående år efter en ganska med nettoinflyttning har således fortsatt . minskade således folkmängden med hela födelseunderskottet plus ett underskott i flyttningsrörelserna. En sådan kraftig minskning av folkmängden i länet inger stor oro. Tendensen till en förändring från positiv till negativ nettoflyttning har dock varit tydlig. Mot bakgrund av den tidigare redovisade näringslivsutvecklingen och situationen på arbetsmarknaden i länet måste risken för ett fortsatt negativt flyttningsnetto bedömas som stor. En sådan befolkningsutveckling, skulle totalt sett uppvisa stora likheter med utvecklingen . I detta perspektiv måste det engagemang och intresse som visats i länet och de ansträngningar som görs för att vända utvecklingen vara värda all draghjälp som kan fås i form av stöd och resurser från regering och riksdag. Utan en sådan hjälp kommer det inte att vara möjligt att bryta den negativa utvecklingen i länet. länsplanering för har sammanställt förslag till åtgärder inom industrin, jord- och skogsbruket, utbildning, kommunikation osv. För att dessa åtgärder skall kunna genomföras behöver länet tillföras ökade resurser för lån och bidrag till realistiska projekt. I proposition nr 1981/82:113 föreslås att Åijängs kommun förs in i stödområde C. Denna åtgärd hälsas med tillfredsställelse. Det bör göra det möjligt för kommunen att kunna påräkna ökat stöd för att förbättra sysselsättningen. Problemen inom länet är dock som framgått av här lämnad redogörelse så stora att det motiverar starka stödinsatser även i de kommuner som inte är inplacerade i stödområdet. bör därför uttala att av de medel som ställs till länsstyrelsernas förfogande för åtgärder utanför stödområdet kommer i åtnjutande av erforderliga resurser för att kunna genomföra nödvändiga åtgärder. Med hänvisning till vad som i motionen framhållits hemställs att hos regeringen begär att de särskilda problemen i beaktas vid länsfördelningen av resurserna för regionala utvecklingsinstanser. () ()