mot · G5022275 · 1982-03-24 00:00:00 — m. fl. Säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1981/82:102) De strävanden till avspänning mellan öst och väst som kunde skönjas har inte fullföljts av stormakterna. Tvärtom har motsättningarna mellan supermakterna ökat , rustningar har på nytt ökat och antalet möjliga konflikthärdar i världen har blivit flera. Händelseutvecklingen i har visat att konflikter kan flamma upp, som kan beröra situationen i . På östsidan tilldrar sig den kraftiga upprustningen på och den ökade aktiviteten i stor uppmärksamhet. har haft kämvapenbestyckade ubåtar i . Och efter konstaterandet att den sovjetiska U 137, som strandade i , var utrustad med kärnvapen måste vi utgå ifrån att kärnvapen ombord på sovjetiska enheter i snarare är regel än undantag. För Nato med sina marinbaser i är operativ rörlighet i och i och omkring Östersjöutloppen ett livsvillkor, som till varje pris måste säkerställas. Om en konflikt uppstår mellan öst och väst så är Östersjöutloppen ett primärt mål för båda parter. framhöll också i sitt betänkande att vi bör eftersträva förmåga till tidig närvaro och snabb styrketillväxt i områden som kan bli särskilt betydelsefulla för en eventuell angripare, dvs. områdena kring och Östersjöutloppen. Västkustområdet utgör en väsentlig del av Östersjöutloppen. Den stormakt som avser kontrollera in- och utpassagen genom Bälten och kan inte acceptera att huvudmotståndaren behärskar den svenska med bl. a. utmärkta baseringsmöjligheter för sjöstridskrafter. Därför måste rimliga svenska resurser finnas tillgängliga på i fred för att behoven i ett skymningsläge och i krig skall kunna tillgodoses. Svårigheterna att förstärka med sjöstridskrafter, om Östersjöutloppen inte är öppna för passage, måste fullt ut beaktas. Vi kan därför inte godta den reducering av enheter på som återigen föreslås. Vi vill också i sammanhanget erinra om den betydelsefulla kust-, import- och exportsjöfarten längs och till och från , vilken ställer stora krav på marin övervakning och på marint skydd. Med en växande hotbild mot måste rörliga stridskrafter kunna omgrupperas från andra delar av landet och koncentreras till milo Förutsättningen härför är att försvaret av håller. har härvid stor operativ betydelse. I finns kajanläggningar och flygfält med stor kapacitet. Om en angripare skulle lyckas ta har han skapat förutsättningar för en snabb styrketillväxt, både över havet och genom luften. Göteborgområdets betydelse ur totalförsvarssynpunkt måste beaktas med dess talrika befolkning, varulager med olja och livsmedel, en omfattande verkstadsindustri allt med riksbetydelse sett ur totalförsvarssynpunkt. En motståndare som behärskar kan i vissa situationer svälta oss till underkastelse i stället för kostnadskrävande militära operationer. Dessa förhållanden ställer stora krav på insats- och mobiliseringsberedskapen av försvarets enheter på . Med insatsberedskap avses förmåga att med fredsorganisationens resurser smabbt kunna bemanna stridsmedlen och organisera ett försvar inför plötsligt hot om överraskande inlett anfall. Med nuvarande fredsresurser på KA 4 kan ett sådant försvar organiseras helt eller delvis vid huvuddelen av kustartilleriets grupperingsplatser. Det innebär att de väsentliga inloppen och hamnarna på försvaras, att spaningsstationer bemannas och en ledningsorganisation upprättas. Alla enheter på KA 4 utnyttjas. En relativt jämn beredskap kan hållas året runt. Med mobiliseringsberedskap avses förmåga att snabbt och säkert sammanföra personal och materiel till färdiga och insatsberedda krigsförband. Om försvarsmakten inför ett överraskande anfall måste mobilisera utan föregående höjning av insatsberedskapen intar personalen vid KA 4 en nyckelroll för att mobiliseringen skall kunna genomföras snabbt och säkert. Vi noterar med tillfredsställelse att viss utbildning inom ramen för en grundutbildningsbataljon bibehålls på KA 4, men vi kan däremot inte godta departementschefens förslag i fråga om övriga reduceringar av det försvaret av . Vi gör gällande att beredskapen icke kan hållas på godtagbar nivå med den omorganisation som propositionen förutsätter. Förflyttningen av officershögskolan från till innebär förlust av 70 kadetter, mycket användbara i insatsberedskapen. Nuvarande organisation av officershögskolorna började sin verksamhet i så sent som . För att erhålla stabilitet i organisationen bl. a. inför övergång till ny befälsordning bör officershögskolorna vara kvar på KA 4. Kostnaderna för flyttning av officershögskolan till har heller icke redovisats. Dessa torde bli avsevärda och borde under alla förhållanden utredas och redovisas innan beslut fattas. är också ur rekryteringssynpunkt en synnerligen lämplig förläggningsort för officershögskolan. I fråga om marinens sjukvårdsskola bör inte beslut om flyttning tas innan övergripande principer rörande försvarets sjukvårdsorganisation (USIK) har framlagt sitt förslag. Marinens sjukvårdsskola har ett mycket ingående och nära samarbete i fråga om utbildning med universitet och övriga utbildningsanstalter i . Detta värdefulla samarbete går förlorat vid en förflyttning av skolan till annan ort, som inte på något sätt kan ställa upp med motsvarande utbud på sjukvårdsutbildningens område. Kostnaderna för denna förflyttning har heller icke redovisats. Även om det finns andra förslag som skulle vara angelägna att föra fram i fråga om de föreslagna ändringarna av fredsorganisationen begränsar vi vår hemställan till dessa båda skolor vid MKV, som båda bör bibehållas i . Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att med ändring av proposition 1981/82:102 marinens sjukvårdsutbildning och marinens officershögskola bibehåller sin lokalisering i . () () (m) ()