mot · G5021886 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1886 m. fl. Trafikpolitiska åtgärder i Broar och vägar I motionerna 1980/81: 93 samt 1980/81: 1741 föreslog vi att färjan skulle ersättas med en bro. Detta avslogs av . 1 årets budgetproposition nämns denna bro som ett tänkbart projekt , men inga medel anvisas. Vi vidhåller vårt krav på att brobygget förverkligas. är det lönsamt med en bro med hänsyn till färjans driftkostnader. Dessutom är det så att varje driftsstörning på färjan medför utomordentligt stora olägenheter för befolkningen som är beroende av att kunna ta sig över sundet för arbete, utbildning, sjukvård m. m. Brobyggen är, som sägs i budgetpropositionen, sysselsättningsintensiva. Det råder en svår situation på byggarbetsmarknaden i Eskilstunaområdet. Arbetslösheten för byggnadsarbetare beräknas bli detta kvartal och allt tyder på att situationen blir avsevärt svårare . Det finns stora behov av vägförbättringar i . Vi vill särskilt peka på riksväg 55:s förbifart i . Riksvägtrafiken passerar genom centrala , vilket ger både olycksrisker och miljöstörningar. En ökande trafik kan dessutom väntas i och med att bron på vid blivit klar. Vi anser att man allvarligt bör pröva en tidigareläggning av förbifart . I länsrapport -81 har pekat på att detta projekt med hänsyn till bl. a. behovet av stora bergsskärningar skulle vara lämpligt både som beredskapsarbete och utbildning av bergsarbetare. har varannantimmestrafik med tåg på /. På denna bana ansluter också trafik från kommuns olika tätorter som fått en mycket stor arbetspendling på / . Den tidtabell som gäller är inte tillfredsställande. Ankomst på morgnarna och avgång till och från sker på sådana tider att arbetspendling är omöjlig för stora grupper. På grund av banans dåliga skick är dessutom hastigheten maximerad varför restiden är lång i förhållande till sträckans längd. 1 SJ:s investeringsprogram finns en upprustning av banan inplanerad för perioden 19861991. Först då skulle alltså restiden kunna nedkortas. Vi anser att det är angeläget att denna upprustning kan tidigareläggas. enligt SJ endast kunna ske om särskilda medel härför beviljas från . Det finns goda skäl att överväga detta också ur sysselsättningssynpunkt i regionen. Enligt gällande ortsplan är ett primärt centrum och skall som sådant kunna fylla högt ställda krav på regionala och interregionala kommunikationer. Till detta kommer att det av flera olika skäl - t. ex. energioch trafiksäkerhetsskäl - är viktigt att möta den stora arbetspendlingen från kommun med en väl fungerande tågtrafik. Förutom kortare restid är det också angeläget att får entimmestrafik, åtminstone i de tidslägen som används för arbetspendling. Snabba förbindelser med framförallt är en förutsättning för att näringslivet i regionen skall kunna utvecklas. har tidigare framförts tanken på ett snabbtåg runt . Vi skall inte nu upprepa detta krav då snabbtågen om de förverkligas inte ens på huvudlinjerna kommer förrän tidigast . Kvar står dock det faktum att ett snabbtåg runt skulle vara en bra "injektion" för hela . Vi vill understryka vikten av att man redan vid den planerade upprustningen av också förbereder möjligheten att använda banan för snabbtåg. hamn är centralt belägen på ostkusten mot öppna havet i en naturlig vik, som är skyddad mot de flesta vindar. Den är känd som en av de bästa ostkusthamnarna när det gäller kontinuerlig vintersjöfart. Från havet är infartsleden kort, lättnavigerad samt med stort vattendjup i inseglingsrännan. Hamnens kajer har en sammanlagd längd av ca 1 400 m. Kajerna och de övriga anläggningarna har byggts ut, för att resurserna skall motsvara sjöfartens krav på snabb lastning och lossning samt möjlighet till godslagring. I linje därmed har hamnanläggningarna anpassats till de olika godsslagens krav på utrustning. kan hamnens anläggningar uppdelas i tre enheter, nämligen styckegods-, massgods- och oljehamn. I en särskild motion har vi belyst stålindustrins problem i . Situationen inom stålindustrin har satt djupa spår i kommun. Kommunen har förlorat närmare 1 000 arbetstillfällen. De fortsatta svårigheterna för stålindustrin på orten, innebär också konsekvenser för hamnen i och med dess tidigare inriktning på malm och andra förnödenheter till järnverket. Vi anser att hamnen ger kommun möjlighet att utvecklas vidare. För att närmare belysa detta, har kommunen tillsammans med tagit initiativ till en utredning kring utvecklingsmöjligheterna för hamn. Hamnens betydelse för regionen har också understrukits i den näringslivsutredning som genomfört i . I det utredningsarbete som just pågår om järnvägsfärjeläge för trafik på () har med sina goda naturliga förutsättningar nämnts som en lämplig etableringsort. I utredningen om hamn konstateras att utvecklingsmöjligheterna är stora. Detta gäller såväl vad beträffar massgodshantering som styckegodshantering. finns en viss överkapacitet vad beträffar styckegodshanteringen, vilken direkt kan utnyttjas om hamnen kan sälja sina tjänster. För en utveckling av massgodshantering krävs vissa investeringar, vilka kan ske etappvis. 1 hamnutredningen har beträffande massgods närmare studerats en ökad kolimport. Kol är, såvitt man kan se , det massgods sorn kommer att öka snabbast i omfattning , vilket bl. a. framgår av regeringens framlagda energipolitiska proposition. är en kolhamn av betydenhet. Med mycket måttliga investeringar kan hamnen byggas ut till en kapacitet som svarar mot förväntad kolimport i hela . Av den tidigare nämnda utredningen framgår att kommunen har god beredskap vad beträffar den fysiska planeringen. Vi vill understryka att den ovan relaterade utredningen mycket väl stämmer överens med intentionerna i perspektivplan, och vi vill därför förorda hamn som en bashamn. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av trafikpolitiska åtgärder i . () ()