mot · G502936 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Den svenska biståndspolitiken avlägsnar sig alltmer från de övergripande mål som gällt och som senast fastslogs i den biståndspolitiska utredningen. Vpk har påpekat detta under en följd av år och krävt en ny utredning och en förnyad prövning av vilka kriterier som skall gälla för det svenska biståndet. Som det nu är, är på väg att snabbt förlora den radikala och progressiva profil som skapats tidigare och som i många fall varit till stor nytta för landets möjligheter att komma in på nya marknader och etablera nya handelsförbindelser. De förändringar i den svenska biståndspolitiken som påvisades av vpk i motion 1980/81:1210 under föregående budgetår förstärks ytterligare i den nu framlagda budgetpropositionen. Vi närmar oss mer och mer samma modell som övriga västeuropeiska länder har när det gäller bistånd. Allt mindre vikt läggs vid hur den aktuella biståndsmottagaren använder sitt bistånd ur social rättvisesynpunkt. Betoningen av projekt som kan ge svensk industri order betonas oavsett om projekten i fråga kan beräknas komma de fattigaste befolkningsgrupperna till del. Ett talande exempel är biståndet till ett land som . Enligt vpk:s mening uppfyller inte det landet de krav på fördelning och social utjämning som skall vara en förutsättning för svenskt bistånd. Men har det stora vattenkraftsprojektet i Kotmale tydligen intressenter i form av västeuropeiska och kanadensiska företag inblandade. Följaktligen får en kraftig uppräkning av anslaget till detta projekt, medan biståndet i övrigt ligger på en mycket låg nivå. Proportionerna är 135 milj. kr. till och 20 milj. kr. till övrigt bistånd. Totalt höjs biståndet med 20 milj. kr. medan flertalet övriga länder får vidkännas en minskning eller oförändrade anslag. Fördelningen mellan multilateralt och bilateralt och bundet och obundet bistånd föreslås oförändrad. Detta trots att det i propositionen konstateras att återflödet till är lägre när det gäller multilateralt bistånd och att en betydande upphandling äger rum i oavsett om biståndet är bundet eller ej. Vpk:s gamla krav om att det bilaterala biståndet skall ökas på det multilateralas bekostnad och att allt bistånd skall lämnas obundet är därför lika aktuellt som . I det sammanhanget är engagemang och bidragsteckning i Världsbanksgruppen lika oacceptabelt som . Eftersom , som i realiteten styr gruppens utlåning, inte bidrar med det kapitaltillskott som utlovats bör bördorna inte lastas över på mindre stater som . Detta i all synnerhet som det välkända argumentet att genom sitt medlem skap skulle kunna påverka utlåningen faller på sin egen orimlighet. De få procent eller delar av procent i röstandel som erhåller genom sitt medlemskap kan inte påverka beslut om hur medlen skall fördelas. Detta har också visat sig i praktiken . bör lämna världsbanksgruppen och medlen som läggs där i stället överföras till bilateralt bistånd där självt kan bestämma över hur de används. Följande förändringar föreslås i förhållande till regeringens förslag: (milj. Internationella utvecklingsfonden () - 37,2 till 500 (IFC) -32 0 Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) - 20 100 Den reserv på 95 milj. kr. som finns för multilaterala ändamål kan minskas ytterligare. En knapp halvering till 50 milj. kr. Följande förändringar föreslås i förhållande till regeringens förslag: + 15 milj. kr. till 115 milj. kr. 25 + 15 - 20 - 25 + 20 Jernen (PDRY) + 20 (Yrkas i särskild motion) (Yrkas i särskild motion) (Yrkas i särskild motion) (Yrkas i särskild motion) (Yrkas i särskild motion) Argumenten för förändringar mellan länderna är desamma som vpk tidigare framfört. Stater som i likhet med , och andra inte arbetar för en social utjämning och en rättvis fördelning bör inte få svenskt bistånd. De bör under alla förhållanden inte erhålla ökat stöd. Motsatt bör länder som prioriterar eller åtminstone försöker prioritera de angivna målen erhålla ökat stöd. I likhet med föregående år föreslår vpk att biståndet till återupptas. Skälen för detta och för att återupptas som programland redovisas i en särskild motion. Också Demokratiska Jernen bör tas upp som programland och få ett förstahandsbistånd på 20 milj. kr. Detta lilla arabiska land har utfört fantastiska prestationer när det gällt att förbättra förhållandena för sina medborgare. Detta verifieras av Rädda barnen, som haft en framgångsrik verksamhet i landet och överlägger om ett nytt femårsavtal med PDRY. De nya rubrikerna, Humanitärt bistånd till resp. , betecknar förhoppningsvis ingen förändring från tidigare, då uttrycket Stöd till befrielserörelser ingick. Oavsett om sådana tankegångar ligger bakom, anser vpk att biståndet till dessa båda områden bör öka och att det bör komma just de olika befrielserörelserna till del. Således bör en betydande del av biståndet till kanaliseras till befrielserörelserna i och . På samma sätt bör stödet till , som vpk tidigare begärt, slussas till ANC och SACTU i och till befrielserörelsen i . Statskrediten till över katastrofbiståndet bör dräs in. Vpk motiverar och yrkar på detta i en särskild motion. Anslagen under Miljö- och markvård och under särskilt förmånliga krediter bör minskas. De speciella projekten under dessa rubriker är just sådana som inte tar tillräcklig hänsyn till fördelningsaspekter. I det senare fallet är det mera fråga om att hjälpa svenska företags export än de fattiga länderna. Mot bakgrund av det ovan framförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om att en parlamentarisk utredning tillsätts för att genomföra en översyn av svensk u-landspolitik så att de ursprungliga målsättningarna kan förverkligas, 2. att hos regeringen hemställer om förslag innebärande a) att fördelningen mellan multilaterala och bilaterala ändamål förskjuts så att det förras andel minskar till högst av hela biståndsanslaget, b) att allt bistånd skall lämnas obundet, c) att reservationsanslaget till multilateralt bistånd minskas med , d) att lämnar Världsbanksgruppen och att anslagen i årets budget minskas med . till IFC och med . e) att biståndet till höjs till , till till , till till , till till , f) att anslaget Humanitärt bistånd till höjs till . och anslaget till Humanitärt bistånd till till , g) att anslaget till sänks till , till till , till till , till till , till till . och att biståndet till och upphör och minskar med 10 000 000 resp. , h) att anslaget till Miljö- och markvård samt energi sänks till . och till Särskilt förmånlig kreditgivning till u-land till , i) att upptas som programland och beviljas bistånd med , j) att Demokratiska Jernen upptas som programland och beviljas bistånd med , k) att uttalar att anslaget Humanitärt bistånd till resp. i första hand skall kanaliseras till befrielserörelsema i och resp. ANC, SACTU och SWAPO. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)