ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021150 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Enligt traditionen ägde första riksdag rum i . tiders historieforskning har ifrågasatt om detta skulle kunna betraktas som en riksdag i ordets nutida betydelse. En av huvudinvändningarna var att bönderna icke torde ha varit representerade. Ur författningshistorisk synpunkt har man därför velat karakterisera möte som en herredag till vilken även representanter för städerna inbjudits. Traditionen har emellertid levat så starkt att fann anledning att fira 500-årsminnet av första riksdag. Minnesfesten ägde rum i i närvaro av kungahuset, och riksdag, representanter för de nordiska ländernas regeringar och parlament samt ett stort antal särskilt inbjudna, sammanlagt över 700 personer. En närmare beskrivning av riksdagsjubileet finns i ett utdrag ur den officiella minnesskriften om , HildebrandHallin. Enligt traditionen har även betecknats som den svenska demokratins födelsestad. Traditionen sitter djupt rotad, och när det gäller demokratins framväxt i saknar det större betydelse om detta skedde vid mötet i eller om vårt riksdagsinstitut har sina djupaste rötter i kungavalnämnden som den utbildades under de yngre landskapslagarnas tid. Vad det däremot kan vara värdefullt att konstatera är att den svenska parlamentarismen vuxit fram genom ett demokratiskt utvecklingsskede . Det torde inte sakna betydelse att den svenska demokratin utvecklats . tiders erfarenhet har visat att alltför snabbt framväxande demokratiska styrelseskick utan djupare förankring ofta visar sig inte ha tillräcklig stabilitet och i alltför många fall ersätts av andra mindre demokratiska styrelseskick. Det kan därför vara motiverat att vi inte bara slår vakt om det demokratiska system som vuxit sig starkt under århundraden och som även väckt internationellt intresse, utan att man också markerar detta genom ett jubileumsfirande då enligt traditionen har bestått under . Liksom 500-årsjubileet bör detta jubileum förläggas till men kanske få en något annan utformning än jubileet . var en idyllisk småstad med i stort sett oförändrat invånarantal . Näringslivet dominerades av köpenskap, småindustri och handel, och inom den nu dominerande metall- och verkstadsindustrin fanns endast enstaka större företag etablerade i staden. förändrades förutsättningarna för stadens utveckling radikalt genom att man då till staden förläde Centrala Flygverkstäderna i en bergrumsanläggning strax utanför det egentliga stadsområde!. präglades av fortsatt industriell utveckling med tyngdpunkten lagd på metall- och verkstadsindustrin. Dagens med sina 15 000 invånare är trots att den gamla staden fortfarande behållit sin idylliska prägel en modern industriort och torde som kommun vara ganska ordinär och representativ för de många mindre kommuner som berörs av den nu så aktuella dragkampen mellan stat och kommun. bör även kunna vara mötesplatsen för ett liksom 1935 och 1435. Med hänvisning till vad ovan anförts anhåller vi att tar de nödvändiga initiativ som krävs för att firande av i skall komma till stånd. () () () () () () HANS (vpk) () ()
mot · G5021151 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1151-1156 Verksamheten vid vissa regionala alarmeringscentraler Verksamheten vid vissa regionala alarmeringscentraler har, inte minst ur integritetsynpunkt, ifrågasatts . behandlade förslag till lag om verksamheten vid dessa alarmeringscentraler. Lagförslaget behandlade emellertid endast de mer tekniska aspekterna av verksamheten och inte skyddet för den personliga integriteten m. m. Propositionen förutsatte sålunda att () skulle ges rätt att både avlyssna och banda samtal, som kopplats till ett hjälporgan, alltså även samtal till Jourhavande präst, kurator och Jourhavande medmänniska. kommunisterna yrkade återremiss på regeringens proposition då vi ansåg såväl förslaget som trafikutskottets betänkande ofullständiga ur rättslig synpunkt. Regeringen lovade i debatten att återkomma till denna fråga. Så har skett, men endast i form av regler för verksamhet vid SOSAB, utfärdade . Dessa regler är också de ofullständiga och måste kompletteras. För enskilda medborgare så viktiga integritetsfrågor bör få ta ställning till. Reglerna måste kompleteras eller förtydligas på en rad punkter. Här skall endast några anges: Avlyssnade bör alltid få veta om samtalet spelas in. Sekretessbestämmelserna för personalen vid alarmeringscentralerna är annorlunda än den tystnadsplikt som gäller t. ex. för personal inom socialvårdens område. Detta är otillfredsställande. Kontrollen av SOSAB:s verksamhet är inte tillräckligt klargjord, ej heller hur förvaring av band m. m. skall ske och granskas. Uppräkningen skulle kunna göras längre. Påtalade exempel visar emellertid redan de på behovet av ett ur integritetssynpunkt säkrare skydd för medborgarna. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till lag om verksamheten vid vissa regionala alarmeringscentraler vari kraven om integritetsskydd och tystnadsplikt tillgodoses. (vpk) (vpk) 1 1981/82.
mot · G5021152 · 1982-01-26 00:00:00 — Viss ändring av presstödet Utformningen av presstödsförordningen 11 § kan i vissa fall få mycket drastiska följder, som det knappast varit lagstiftarens avsikt att framkalla. Vid sidan av den allmänna regeln att fullt produktionsbidrag får utgå om tidningens täckningstal är högst 40 och reduceras stegvis så att bidrag upphör vid 50 stadgas vad gäller tidning under 10 000 i upplaga i stället täckningstalen 51 till 60. Skillnaden i kraven på täckningstal beaktar det begränsade annonsmarknadsunderlag som präglar mindre orter. Det har visat sig att en tidning kan komma att träffas av båda här angivna gränsregler genom sin upplageutveckling. Detta inträffar lätt om utgivningsorten har lågt antal hushåll. Såväl totalupplagan 10 000 som täckningstalet 50 kan passeras och det torde inte ens i gynnsamt fall vara möjligt att tillräckligt snabbt genom ökade annonsintäkter motväga bortfallet av produktionsbidrag. En förändring i förordningen som bättre beaktar i det föregående antydda förhållanden synes starkt motiverad för att undvika att en tidning alltför brådstörtat faller utanför stöd med hänsyn till de begränsade möjligheterna att via upplageutvecklingen någorlunda snabbt förbättra sina annonsintäkter. Flera vägar att lösa svårigheten kan finnas. En förändring av det område som räknas som utgivningsort så att även närliggande tätorter får ingå synes vara en möjlighet. Härigenom neutraliseras i någon mån den egentliga och formella utgivningsortens alltför begränsade hushållsunderlag. Ett liknande alternativ kunde vara att stödmässigt betrakta en utgivningskommun med ett antal hushåll som understiger t. ex. 20 000 ändock som en ort med 20 000 hushåll. Även möjligheten att förlänga avtrappningsstegen från 40 till 60 kunde övervägas. Tänkbart kunde också vara att 11 § finge följande tillägg: Tidning som haft en upplaga på mindre än 10 000 ex. och okar denna så att 10 000-gränsen passeras omplaceras till gruppen tidningar med 10 000 ex. och över först sedan upplagan under tre på varandra följande år överstigit 10 000 ex. För att skapa ytterligare skydd mot även små marginella förändringars stora verkningar bör understrykas värdet av att upplageberäkningarna som grund för stödförändringar kan ske på genomsnitt på tre på varandra följande år. Den nu mycket markerade och stundom dubbla tröskeleffekten har visat sig i något eller några fall vara djupt olycklig. Med hänvisning till vad härovan anförts hemställs att beslutar om en sådan utformning av 11 § presstödsförordningen att upplagegränsen 10 000 jämte nu gällande hushållstäckning och reduceringstagl på orter med mindre än 20 000 hushåll kommer att mildras.
mot · G5021154 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1154 En av viktigaste funktioner är att granska rikets styrelse och förvaltning (RF 1 kap. 3 §, RF 12 kap.). Detta sker genom en råd olika institut: JO, revisorer, fråge- och interpellationsinstituten, dechargegranskningen, granskning av vissa redovisningar från regeringen, etc. Även i utskottens löpande behandling av budgetpropositionen och olika särpropositioner, ges i viss utsträckning tillfälle till inblick i förvaltningens verksamhet och lagstiftningens effektivitet. Med den tid och de personalresurser som står till buds för utskottens arbete blir denna kontroll emellertid mycket ojämn. Någon samlad översyn av kontrollfunktioner har aldrig utförts. De olika instituten har i stor utsträckning utvecklats oberoende av varandra. Därför har det heller aldrig skett någon avvägning där skilda kontroilbehov ställts mot varandra. På samma sätt har principerna för regeringens återrapportering till vuxit fram utan övergripande överväganden. I jämförelse med det starka flöde av beslut och tillkännagivanden som går från riksdag till regering är den lilla rännil av redovisningsinformation som rinner i motsatt riktning helt obetydlig. Regeringen meddelar hur många kronor som har spenderats men mera sällan vilka resultat som har uppnåtts. Någon samlad prövning av vilka krav som bör ställa på regeringen i detta hänseende har aldrig företagits. Dessa frågor har emellertid stor betydelse för möjligheter att fullgöra sina uppgifter. På förslag av (KU 1981/82:11) har uttalat sig för en översyn av . I detta sammanhang har hållit öppet för möjligheten att anlägga ett vidare perspektiv: (ä)ven andra frågor som kontrollmakt kan komma att aktualiseras, heter det i KU:s betänkande. Vi tror att en undersökning med detta bredare angreppssätt skulle vara att föredra och vill därför föreslå att den planerade utredningen ges ett tämligen brett mandat att överväga hur på ett mer inträngande sätt skall kunna fullgöra sin uppgift att granska regeringen och förvaltningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en samlad översyn av kontrollmakt.
mot · G5021157 · 1982-01-25 00:00:00 — 1981/82 1157-1165 Det tillämpade ceremonielet vid öppnande har inte det tidigare riksdagsöppnandets värdighet och högtidlighet. Det saknas allt det som enligt vår uppfattning av hävd hör till en så viktig händelse i statsverksamheten som öppnande. I motion 1980/81:1125 redogjordes för hur de de tidgiare formerna för högtidliga öppnande vuxit fram under århundradenas lopp. öppnande i den tidigare formen var också mycket uppskattat av huvuddelen av folk. Få TV-program har haft så hög tittarfrekvens som riksdagsöppnandet. Det råder heller inget tvivel om att en majoritet av svenska folket vill att skall återinföra ett högtidligt öppnande i stort enligt de former som tidigare tillämpades. Det är synnerligen angeläget att inledningen av får en utformning som väcker allmänhetens intresse. De tillämpade ceremonierna har icke haft förmågan att fånga svenska folket. Tvärtom är det så att många anser att det förekommer inslag i öppnandet som är mindre lämpade. Sådana intryck gagnar icke ställning bland allmänheten och skapar inte det intresse för arbete som är så viktigt och värdefullt. Det är väsentligt att inledningen av får en sådan form att den väcker svenska folkets intresse. Därför bör inför återflyttningen till låta utforma öppnande på ett sådant sätt att det ansluter till hävd och tradition och att det får sådan högtidlighet och värdighet att det väcker intresse bland allmänheten för och dess viktiga arbete. Jag vill därför med stöd av ovanstående hemställa att uppdrar åt talmannen att utarbeta former för öppnande som ansluter till dem som varit brukliga men som är anpassade till gällande riksdagsordning.
mot · G5021159 · 1982-01-26 00:00:00 — Översyn av presstödsreglerna för vissa tidningar I enlighet med förslag från pressutredningen har beslutat att statligt presstöd skall utgå till fådagarstidningar med dagspresskaraktär. Ett stort antal regionala fådagarstidningar och några fådagarstidningar med riksspridning får nu statligt produktionsstöd. För att en tidning skall vara berättigad till stöd ställs ett antal kvalitativa krav: nyhetskaraktär, periodicitet, mängd redaktionell text och den redaktionella textens andel jämfört med annonser m. m. Produktionsstödets storlek är knutet till tidningarnas abonnerade upplaga. För regionala tidningar utgår inget produktionsstöd om upplagan understiger 2 000 exemplar. Är upplagan 2 000 exemplar eller därutöver är produktionsstödet . (siffror). För fådagarstidningar med riksspridning utgår inget produktionsstöd om upplagan understiger 2 000 exemplar. För upplaga över 2 000 exemplar till 10 000 exemplar är produktionsstödet . Överstiger upplagan 10 000 exemplar fördubblas produktionsstödet till . föreslog i sitt betänkande att stödets storlek skulle anpassas till tidningarnas upplaga med ett större antal intervaller. tillämpades också fler intervaller i presstödsförordningen. Svagheterna i stödets nuvarande konstruktion har blivit allt tydligare. De ekonomiska konsekvenserna av om en tidning når upplagegränserna eller ej blir mycket drastiska. I närheten av upplagegränserna kan tidningarnas vinst eller förlust vid små upplageförändringar räknas i . Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen begär att produktionsstödet till fådagarstidningar beräknas efter förslagsvis de upplageintervaller som pressutredningen föreslog och/eller den förordning som tidigare tillämpats.
mot · G5021160 · 1982-01-26 00:00:00 — Demokrati består inte enbart bara av formella rättigheter. Den består också i möjligheterna att begagna rättigheterna. Är möjligheterna starkt olika urholkas demokratin. Alla former av maktkoncentration tenderar att skapa sådana olikheter. har vissa begränsade grupper och etablissemang mycket stora privilegier i form av materiell överlägsenhet när det gäller att påverka opinioner, styra beslut och utöva makt. En principiellt ny typ av verksamhet med sådana syften har framväxt i - de s. k. lobby-företagen. Lobbyföretagen utnyttjas av de stora kapitalintressena. De står inte till förfogande för medborgarna i övrigt. Lobby-företagens representanter och verksamhet tränger in i förvaltningar och beslutsorgan under former och i skeden av processerna, vilka är oåtkomliga för medborgare i allmänhet. De är i stånd att utan medborgerlig insyn styra och påverka begränsade kretsar av beslutsfattare i bestämda riktningar. De driver stora, riktade kampanjer till förmån för privata maktintressen utan att detta redovisas eller framgår. De är i stånd att styra pressen och i praktiken allvarligt inkräkta på den allmänna pressfriheten genom att köpa flersidiga utrymmen i tidningar. På dessa presenteras kampanjmaterialet på ett sätt som närmast ger sken av att det handlar om ordinär journalistisk information. Lobby-företagen arbetar också med intern, mer eller mindre dold styrning och påverkan i den offentliga förvaltningens högre sfärer och i de parlamentariska kretsarna. Deras representanter bevakar . Lobbyföretagen hämtar folk till sina staber bland f. d. regeringstjänstemän och personer ur den politiska byråkratin. Lobbying i dessa former och till förmån för dessa intressen är ett hot mot demokratin. De hotar öppenheten i beslutsprocedurer och diskussion. De ger de priviligierade ännu större och speciellt utformade privilegier för påverkan. Deras verksamhet har en bestämd politisk tendens och riktning: för de mäktiga mot de små, för storfinansen mot den parlamentariska demokratin, för privatintressena mot det offentliga, för slutenhet och korridorpolitik mot medborgerlig insyn och ansvarig redovisning. Demokrati kan inte köpas. När åsiktsbildning och maktutövning tenderar att alltmer köpas, förstörs demokratin. De särskilda lobby-företagens verksamhet bör mot denna bakgrund inte vara tillåtna. 1981/82:1160 6 att hos regeringen begär utredning och förslag till förbud mot lobby-företag.
mot · G5021161 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1161 Parkeringsplatser i anslutning till hus I anslutning till det nuvarande finns goda parkeringsmöjligheter för de ledamöter och tjänstemän som av olika anledningar behöver ta egen bil till . Det har försports att det skulle bli ett minimalt antal parkeringsplatser i anslutning till det nu under byggnad varande (Bai Bang II) som förväntas ta i besittning om . Det är nödvändigt av många skäl att den möjlighet till parkering som finns inte blir allvarligt försämrad. bör därför ta ett beslut om att antalet parkeringsplatser i anslutning till skall vara minst lika många som de är . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uppdra åt förvaltningskontoret att ombesörja att antalet bilparkeringsplatser i anslutning till nya hus och för behov blir minst lika många som det finns i anslutning till nuvarande riksdagshus.
mot · G5021162 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. Villkoren för medlemskap i politiskt parti Grundläggande för ett demokratiskt samhälle är att varje människa äger rätt att ha en politisk uppfattning och att själv, utan inblandning av andra, avgöra vilket politiskt parti man vill ansluta sig till. Enligt svensk grundlag är vår valhemlighet skyddad. Det är därför tveksamt om det är förenligt med svensk grundlag att ett politiskt parti genom sina förankringar i fackföreningsrörelsen kan ta emot fackföreningens medlemmar som medlemmar i sitt parti, när den enskilde fackföreningsmedlemmen aldrig blivit tillfrågad, och för att få slippa sitt påtvingade politiska medlemskap måste lämna in en skriftlig reservation. Besluten om kollektivanslutning innebär i de flesta fall att en liten del av föreningens medlemmar beslutar över vad majoriteten av föreningens medlemmar skall ha för politisk åsikt. En undersökning som gjort tyder på att högst av de kollektivanslutna vet om att de blivit socialdemokratiska medlemmar genom beslut av andra. Trots att av de LO-anslutna blivit kollektivanslutna till socialdemokraterna så uppgav av de tillfrågade att de var medlemmar i ett politiskt parti, trots att några av dessa kunde beräknas vara frivilliga medlemmar i något parti. Den kollektiva anslutningen av LO-medlemmar i det socialdemokratiska partiet finns inte reglerad i LO:s eller dess medlemsförbunds stadgar, vilket är naturligt med tanke på att detta är en fråga för det socialdemokratiska partiet. har vid åtta tillfällen tagit bestämt avstånd från de svenska socialdemokraternas principer att värva medlemmar genom kollektiv anslutning av fackföreningarnas medlemmar till SAP. Trots detta så har socialdemokraterna struntat i beslut. Ledande socialdemokrater har tvärtom sagt att man inte kommer att följa beslut. När det socialdemokratiska partiets ledande personer visar detta förakt för beslut som fattats av vårt lands demokratiskt valda riksdag så visar de i grunden ett förakt för demokratiskt fattade beslut som går dem själva emot. Att ha en sådan syn på demokratin är odemokratiskt. Vi måste slå vakt om varje människas rätt att själva bestämma om han eller hon vill tillhöra ett politiskt parti och i så fall vilket. Inför socialdemokraternas förakt för uttalanden så måste besluta om en lag som förbjuder kollektiv anslutning till politiska partier. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagstadgande att politiska partier enbart får registrera de medborgare som partimedlemmar vilka personligen eller av fri vilja gått in som medlemmar. HANS NYHAGE (m) () () () () () () () () () ()
mot · G5021163 · 1982-01-26 00:00:00 — Unik i världen är den ställning i vårt land har. Det lyder direkt under . I andra länder är statsupplåningen någonting sorn normalt ankommer på regeringen. I vissa länder är statsupplåningen nära knuten till med dess ansvar för penning- och valutapolitiken. unika ställning har sina rötter i striden mot kungamakten i gångna sekler. I våra dagars parlamentariska system bör sambandet mellan regeringsutövande, statsupplåning och penning/valutapolitik ses i ett annat perspektiv. Det är då uppenbart att frågan om statsupplåningen inte kan ses som en fråga avskild från regeringsutövningen och från penning- och valutapolitikens bedrivande. Det måste finnas en mycket nära, närmast daglig, samverkan mellan dessa grenar av den ekonomiska politiken. Med de underskott vi har i statsbudgeten och den stora utlandsupplåning som vi tvingas till blir statsupplåningen i själva verket centrala element i räntepolitiken och valutapolitiken. Behovet av samordning med regeringspolitiken resp. riksbankspolitiken har kommit till uttryck i skilda sammanhang. revisorer föreslog att de uppgifter som ankom på skulle flyttas över på en myndighet underställd regeringen (statskontoret). ansåg (1963), med hänvisning till det nära samband som förelåg mellan och huvuduppgifter, att en lämplig lösning var att övertog uppgiften att förvalta statsskulden inkl. ombesörjandet av erforderlig statsupplåning. Det bör i sammanhanget uppmärksammas att de aktuella bestämmelserna i regeringsformen öppnar möjlighet att inordna under . nämns inte vid namn utan det uttrycks på så sätt att det under skall finnas en myndighet med uppgift att ta upp och förvalta lån till staten. De förslag till samordning som här refererats växte fram när ännu den inhemska statsupplåningen liksom utlandsupplåningen var ringa. Behovet av samordning av statsupplåningen med penning- och valutapolitiken gör sig gällande med helt annan kraft . Det är omöjligt att längre se dessa grenar av den ekonomiska politiken som skilda från varandra när det i själva verket föreligger behov av närmast daglig samordning. Det kan också iakttas att problem uppstått i samarbetet mellan och . Vad som framkommit i samband med remissbehandlingen av förslag till instruktion för kontoret (förslag 1980/81:19) bekräftar att man kan frukta problem om nuvarande organisation består. Med hänvisning till det anförda hemställs att - efter beredning i vederbörande utskott - beslutar om sådana ändringar i gällande lagstiftning att inordnas i .