mot · G502479 · 1982-01-18 00:00:00 — m. fl. Ökad offentlig insyn i vissa företag Den offentliga granskningen av myndighetsutövning av olika slag är en hörnsten i vårt demokratiska system. Det är därför av central betydelse att beslutsunderlag för olika myndighetsbeslut är tillgängliga för allmänheten i största möjliga utsträckning. Detta synsätt utgör en grund för den svenska offentlighetsprincipen. Olika hänsyn framtvingar dock inskränkningar i denna offentlighetsprincip. Detta regleras i sekretesslagen (1980:100) och sekretessförordningen (1980:657) Ett motiv för begränsningar i offentlighetsprincipen kan vara att handlingar, som t. ex. utgör beslutsunderlag hos en myndighet, innehåller uppgifter om den enskildes affärs- eller driftsförhållanden och det kan antas att den enskilde lider skada om uppgifterna röjs. Med begreppet enskild kan t. ex. avses ett företag. Tyvärr kan det ibland uppstå konfliktförhållanden mellan viktiga demokratiska kontrollfunktioner och t. ex. enskilda företags i och för sig förståeliga sekretessintresse. Detta kan illustreras av händelser som rör tillämpningen av lagen om förbud mot investeringar i och . begärde Afrikagrupperna i (AGIS) och () att få ta del av handlingar rörande dispensansökningar från , SKF m. fl. företag som ansökt om dispens för att genomföra investeringar i . , som är den handläggande myndigheten, utlämnade de uppgifter som enligt kollegiets bedömning inte var sekretessbelagda. AGIS och kunde konstatera att dessa handlingar var helt otillräckliga för att bedöma grunden för företagens dispensansökningar och därmed kommerskollegiets och regeringens ställningstaganden till dessa ansökningar. En tvist uppstod dessutom mellan föreningarna och kollegiet angående tillämpningen av sekretessreglerna som fördes upp till regeringsrätten. Föreningens rätt att utbekomma handlingar utvidgades något, men fortfarande förblev viktiga delar av beslutsunderlaget otillgängliga. Det här anförda exemplet visar hur sekretesslagstiftningen i praktiken hindrar en på tillräckliga fakta grundad offentlig debatt om regeringens ställningstagande i en fråga av stort allmänt intresse. Liknande exempel står givetvis att finna också på andra områden. Detta är givetvis mycket beklagligt ur allmänt demokratisk synpunkt. I den nu gällande lagstiftningen och dess tillämpning synes i fall av det här aktuella slaget företagets ekonomiska intresse av att hemlighålla vissa uppgifter regelmässigt ha företräde framför det allmänna insynsintresset. Det är t. o. m. så att sekretess skall tillämpas även om det inte står helt klart att det föreligger risk för skada i det enskilda fallet, vilket framgår av följande citat ur proposition 1979/80:2 del A, s. 80, där föredraganden anför att frågan huruvida sekretess gäller eller inte i första hand inte behöver knytas till en skadebedömning i det enskilda fallet. Avgörande bör i stället vara om uppgiften som sådan är av den arten att ett utlämnande typiskt sett kan vara ägnat att medföra skada för det intresse som skall skyddas genom bestämmelsen. Frågan är om inte det allmänna insynsintresset bör få tillmätas en större betydelse . Det finns starka skäl som talar för att ett företag som vill ha en favör av samhället, t. ex. en dispens från gällande lagstiftning, bör tåla en viss ökad offentlig insyn i sin verksamhet, även om det kan leda till viss skada förutsatt att den är av måttlig omfattning. Det finns därför enligt vår uppfattning anledning att se över de gällande sekretessreglerna i ärenden av den här aktuella typen i syfte att stärka möjligheterna till offentlig insyn. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om en översyn av gällande sekretessregler i enlighet med vad som anförs i motionen. () () ()