mot · G502941 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Delpensionsförsäkringen för arbetstagare trädde i kraft . Syftet var att få en rörlig pensionsålder ; den enskilde skulle kunna välja att begränsa sin arbetsinsats efter sin arbetsförmåga. Reformen blev snabbt uppskattad och fick omkring 100 000 personer kortare arbetstid och beviljades delpension i samband härmed. Den positiva bilden av delpensioneringen framgår också av den rapport (Delpension, en väg till ökad valfrihet och ökad välfärd) som presenterat. Av rapporten framgår bl. a. att var det av det presumtiva antalet delpensionärer som hade sökt och fått pension. Delpensioneringen har, enligt undersökningen, minskat risken för förtidspensionering. Den har i stället inneburit positiva förändringar, som bättre hälsa, aktivare fritid, ökat umgänge med släkt och vänner etc. Den skedda inkomstminskningen tycks inte ha upplevts som problematisk. Denna positiva bild av delpensioneringen framträdde även av den rapport som gav in till regeringen . Den har redovisats bl. a. i vår motion 1980/81:75. En viktig förutsättning för att reformen gett dessa resultat har säkerligen varit kompensationsnivån, vilken fram till utgick av den försäkrades pensionsunderlag. Från denna dag sänktes nivån till . Vi har i tidigare motioner motsatt oss dessa förändringar. Enligt vår mening bör siktet vara inställt på en successiv höjning av kompensationsnivån. Av statsfinansiella skäl bör en första höjning göras till . Den bör också omfatt dem som f. n. har den lägre nivån . Höjningen bör avgränsas till att omfatta anställda. I särskild motion kommer vi att behandla värdesäkringen av bl. a. delpensioneringen. Det kan i sammanhanget påpekas att, vilket framgår av budgetpropositionen, den sänkning som den borgerliga riksdagsmajoriteten genomdrav på kort sikt kraftigt ökade kostnaderna för delpensioneringen. Den höjda kompensationsnivån bör genomföras . I tidigare motioner (1980/81:75 och 1980/81:298) har vi pekat på vissa möjligheter till besparingar inom delpensioneringen. Vi har således i motion 1978/79:183 förordat vissa restriktioner i fråga om delpension till egenföretagare. Vi föreslog således att endast den som är ansluten till ATP-systemet skall kunna få delpension, att egenföretagares 1 1981/82. och uppdragstagares genomsnittliga förvärvsinkomst före arbetstidsminskningen beräknas med ledning av de pensionspoäng som kan tillgodoräknas före arbetstidsminskningen samt att avgiften från dessa kategorier skall tillgodoföras en särskild fond, från vilken delpensioner jämte administrativa kostnader skall betalas. Med hänvisning till vad vi anfört i nämnda motion förordar vi att begär förslag av regeringen i enlighet härmed, vilket bör träda i kraft . Vi beräknar den kostnadsmässiga besparingen i ett fullfunktionsstadium till ca 5 milj. kr. De administrativa kostnaderna för delpensioneringen åvilar och försäkringskassorna. Delpensionsfonden går däremot fri från dessa utgifter. Det är enligt vår mening rimligt att fonden ersätter verket och kassorna för deras kostnader. Enligt verkets rapport rör det sig (1979) för om 4 milj. kr. och för försäkringskassorna om ca 25 milj. kr. Under anlsaget till () bör därför uppföras en ny inkomstpost, benämnd Ersättning från delpensionsfonden. För nästa budgetår bör posten uppföras med 5 milj. kr. Härav följer att anslaget till verket kan minskas med ett lika stort belopp. Beträffande försäkringskassorna bör på motsvarande sätt en ny inkomstpost uppföras under anslaget till allmänna försäkringskassor. För nästa budgetår bör posten uppföras med 35 milj. kr. Delpensionsförsäkringen finansieras helt av avgiftsmedel. F.n. är uttagsprocenten . Av den redovisning som lämnade till regeringen framgick bl.a. att delpensionsfonden skulle uppvisa ett växande underskott . Enligt budgetpropositionen var underskottet 784 milj. kr. Regeringen räknar med att det skall växa ytterligare men därefter minska. Vi har ovan föreslagit vissa ändringar av delpensionsförsäkringen, vilka medför ökade utgifter. Oaktat dessa förslag skulle dock behovet av att höja delpensionsavgiften, i varje fall under , kvarstå. Det är angeläget att försäkringens kostnader kan täckas genom avgifter. En avgiftshöjning behövs alltså. Antalet personer som beviljas delpension kan beräknas till ca 12 000 . Det totala antalet torde dock bli tämligen oförändrat i förhållande till nuläget (ca 68 1981). Vi beräknar att den av oss föreslagna förbättrade kompensationsnivån av delpensionsförsäkringen kostar ca 35 milj. kr. Därtill skall läggas kostnaderna för förslagen under p. Vidare bör hänsyn tas till behovet av att täcka underskottet i delpensionsfonden. Avgiften bör därför höjas . Detta medför ett ökat avgiftsinflöde med 450 milj. kr. Hemställan avseende våra förslag beträffande och försäkringskassorna görs i särskild motion. Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med stöd av det anförda hemställs att 1. beslutar att delpension för anställda från skall utgå med ett belopp som motsvarar av den försäkrades pensionsunderlag i det fall kompensationsnivån inte redan är 2. begär förslag av regeringen om ändrade regler för delpension tillk egenföretagare i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. beslutar att avgiften till delpensionsförsäkringen höjs . () i Kumla () () () () BO FINNKVIST (s)