ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021924 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1924 m. fl. Anpassning av de svenska avgasbestämmelserna för bilar till kommande europeisk lagstiftning De nuvarande svenska särbestämmelserna för avgasrening innebär ökad bränsleförbrukning och högre kostnad för svenska bilister än vad som gäller i andra länder. En svensk bil av senaste årsmodell drar , i vissa fall , mer bensin än motsvarande bil som fyller krav på avgasrening. För en svensk normalbilist innebär det en merkostnad på . Den speciella anpassningen av bilen till svenska avgaskrav kostar också stora pengar, t. ex. ca . extra för en . Totalt under en bils livstid rör sig alltså den sammanlagda merkostnaden om . På grund av de höga kostnaderna för att anpassa bilmotorer till svenska avgaskrav får inte tillgång till de senast utvecklade mest bränsleekonomiska motorerna i flera fabrikanters tillverkningsprogram. utfärdade reviderade tillämpningsföreskrifter till bilavgaskungörelsen. De har överklagats av och . Bilindustrin anser att de nya föreskrifterna innebär en skärpning av lagstiftningen och att förslaget leder till ökade kostnader och ytterligare ökad bränsleförbrukning. avlägsnar sig ännu mer från de stora länderna i . De nya föreskrifterna kan därför av främst uppfattas som diskriminerande och föranleda motåtgärder som skadar svensk export. Särskilt i dagens bekymmersamma ekonomiska läge är det inte rimligt att fortsätter att vidareutveckla ett speciellt regelsystem för avgasrening. För ett litet land som med stort exportberoende är det nödvändigt med en anpassning av bilavgasbestämmelserna till den europeiska utvecklingen. Mot denna bakgrund är det angeläget att de svenska bilavgasbestämmelserna möjligt anpassas till den kommande europeiska lagstiftningen, det s. k. ECE-reglementet R 15/04. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär lagstiftning om att de svenska bilavgasbestämmelserna möjligt anpassas till den kommande europeiska lagstiftningen, det s. k. ECE-reglementet R 15/04. () PER ()
mot · G5021925 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Förbud mot kaiiumbromat som livsmedelstillsats Stor del av livsmedelstillverkningen är industrialiserad. Bageribranschen använder sig t. ex. i allt större utsträckning av halvfabrikat. Tillsatser har blivit något av en statusfråga. Ju mer tekniskt avancerade hjälpmedel desto mer tillsatser. Bagaren med sin yrkesskicklighet har alltmer blivit maskinskötare och känner sällan till sammansättningen av bakhjälpmedel som inte behöver deklareras på brödpåsarna. Den pulvriserade surdegen, som uppges vara helt naturlig innehåller torrmjölk eller sojamjöl. I färdig rågskållning ingår ofta inte någon råg alls. Torrmjölk görs inte alltid av mjölk utan av vassla, socker och soja. Konsistensgivare kan bestå av socker, dvs. dextros (druvsocker), emulgeringsmedel (fett), fruktos (fruktsocker), stärkelse, salter, sojafett, protein och askorbinsyra. Det är av bekvämlighet och arbetstidsskäl som man använder de industritillverkade bakhjälpmedlen. Till så gott som allt bagerimjöl tillsätts kaiiumbromat för att ge vetet snabbare mognad och för att få ett högt och fint bröd. Kaiiumbromat är förbjudet i alla länder utom , och . Det är kvarnarna som bestämmer hur mjölet skall vara och där har man anfört att kaiiumbromat måste tillsättas då den svenska höstsäden inte har tillräcklig kvalitet. Spannmålsförädlingen har oftare inriktningen att ta fram högproduktiva sorter än sorter med kvalitet. Kvaliteten får med olika tillsatser därefter förbättras. Från sakkunnigt bagerihåll vill man gärna i stället se en utveckling mot hög kvalitet utan behov av förbättrande tillsatser. Två skäl anförs från kvarnhåll för tillsats av kaiiumbromat: dels att då vetet fått för litet sol blir proteinhalten låg och den förbättras av kaiiumbromat, dels att lagringstiden kan förkortas. Kaiiumbromat kan emellertid ersättas med askorbinsyra, som ger samma effekter utan de negativa som kaiiumbromat uppgivits ha. Så har t. ex. Konsumbagerierna i och i () ersatt kaiiumbromat med askorbinsyra i det mjöl man använder. Vid har färdiga bakhjälpmedel och onödiga tillsatser i mjölet tagits bort, t. ex. antimögelmedel. Motivet är att ett baslivsmedel som bröd måste människor kunna veta att det är rent. Enligt uppgift i internationell press kan kaiiumbromat orsaka testikelcancer hos bl. a. bagarna som via mjöldammet och andningsvägarna utsätts för kaliumbromatet. forskare i anser att detta inte är bevisat varför kaiiumbromat ännu inte har förbjudits av livsmedelsverket. Däremot är kaiiumbromat förbjudet i alla andra länder utom , och . En grundregel i stället borde vara att om en tillsats kan befaras leda till cancer skall den inte få användas om fullgod ersättning finns, även om den slutliga bevisföringen inte föreligger. Fullgod ersättning i form av askorbinsyra, som använts med utmärkt resultat , finns för kaliumbromat. Regeringen bör till livsmedelsverket därför framföra krav om förbud för användning av kaliumbromat som livsmedelstillsats. Med hänvisning till vad som anförs begär vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs om förbud mot kaliumbromat som livsmedelstillsats. MAJ () () () () () ()
mot · G5021926 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1926 och för att främja trädgårdsnäringen Trädgårdsnäringen befinner sig i en mycket besvärlig ekonomisk situation. Det har inneburit företagsnedläggelser av många företag. I ännu fler fall har nedskärningar av verksamheten skett i odlingarna. På grund av de ekonomiska svårigheterna för trädgårdsföretagen är arbetsmarknadssituationen inom näringen mycket allvarlig. redovisade i sitt huvudbetänkande att ca 17 000 personer då var stadigvarande sysselsatta som företagare eller anställda inom trädgårdsnäringen. Därtill var ca 11 500 tillfälligt sysselsatta. Genom de företagsnedläggelser och inskränkningar i driften som redan skett torde ovannämnda siffror vara något lägre. Om inga åtgärder vidtas för att lösa trädgårdsnäringens svåra ekonomiska problem kommer ytterligare ett stort antal företag att bli tvingade att lägga ner sin verksamhet. Detta och en av ekonomiska skäl förkortad odlingssäsong kommer att medföra en mycket stor arbetslöshet inom trädgårdsnäringen. De som blir utan arbete inom trädgårdsodlingen har i dagens arbetsmarknadsläge mycket svårt att få annat arbete. Detta gäller inte minst för de många kvinnor och ungdomar som är sysselsatta inom trädgårdsnäringen. Vid Svenska lantarbetareförbundets senaste kongress berörde förbundsordföranden i sitt hälsningstal den allvarliga arbetslöshetssituationen inom trädgårdsnäringen. Han framhöll därvid bl. a. att trädgårdsnäringens arbetslöshetssiffror är procentuellt de allra högsta i vårt arbetsliv. Enligt referat i tidningen framhöll han också följande: 1 regeringens proposition om trädgårdsnäringen förutsattes att den ökade konsumtion som kunde förväntas av trädgårdsprodukter till stor del borde tillgodoses genom ökad inhemsk produktion. Trots detta har vi under den gångna vinterperioden fått konstatera att arbetslösheten framför allt inom växthusodlingen varit större än någonsin förut. av de anställda inom näringen saknar arbete under fyra å av året. Det ovan anförda visar att det är synnerligen angeläget att snabba och radikala åtgärder vidtas för att reda upp trädgårdsnäringens ekonomiska situation. Efter första oljekrisen beslöt att inrätta en speciell lånefond på 20 milj. kr. Dessa medel hade onekligen stor betydelse för att klara företag och sysselsättningsmöjligheter i den då Liknande åtgärder bör återigen övervägas för att reda upp den allvarliga ekonomiska situation som drabbat trädgårdsnäringen. Det är både förvånande och allvarligt att dylika insatser inte redan gjorts från regeringens sida. Då vi är medvetna om att de åtgärder som behövs inte endast bör bestå av speciella krisanslag borde t. ex. trädgårdsnäringsutredningen få i uppdrag att föreslå vilka åtgärder som behöver vidtas. Det är angeläget att riksdagsuttalande inte bara blir ord utan verklighet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att snabba och radikala åtgärder krävs för att bevara trädgårdsnäringen och sysselsättningen inom denna.
mot · G5021927 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1927 beslutade vid behandlingen av proposition 1980/81:90 att anslå 3 milj. kr. till lantbruksverket för energirådgivningstjänster hos lantbruksnämnderna. Dessa pengar var ett nettotillskott till verkets ordinarie anslag under jordbrukshuvudtiteln. har tillsatt dessa tjänster. Av totalt 25 tjänster, 8 heltid och 17 halvtid, har inte mindre än 20 rekryterats internt, 5 heltid och 15 halvtid. De femton internrekryterade arbetar på sina gamla tjänster. De därmed lediga halvtidstjänsterna har inte i något fall täckts upp med nya tillsättningar. Med detta förfarande har lantbruksverket använt nettotillskottet till att åstadkomma en i och för sig lovvärd minskning av verkets kostnader. Detta har verksamt bidragit till att uppnå det föreskrivna huvudalternativet. Detta torde dock inte ha varit mening när man beslutade de extra pengarna för energirådgivning. Vid behandlingen av lantbruksverkets ordinarie anslag beslutades en viss minskning av antalet tjänster. har lantbruksverket således använt de extra pengarna till att åstadkomma en del av denna minskning. Förfaringssättet har dessutom kommit att drabba mekaniseringsrådgivningen. Detta är allvarligt i när mekaniseringsfrågorna blir alltmer komplexa och kapitalkrävande. De tjänster inom mekaniseringsrådgivningen som blivit vakanta bör därför återbesättas. Detta torde kunna ske utan total ökning av antalet tjänster, främst genom en minskning inom den administrativa verksamheten. Även strukturverksamheten torde tåla en minskning utan olägenhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av anslag till lantbruksverket beslutar att vakanssatta tjänster inom mekaniseringsrådgivningen hos lantbruksnämnderna skall återbesättas genom omprioritering av verksamheten enligt vad som anförts i motionen.
mot · G5021928 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1928 i m. fl. Översyn av choklad- och konfektyrindustrins struktur beslut att höja skatten för choklad och konfektyrvaror har enligt branschen skapat problem. På grund av att moms utgår på den särskilda varuskatten, dvs. ett slags dubbelbeskattning, fördubblas därigenom skatten i konsumentledet. På detta sätt innebar beslut att konsumentpriserna ökade med . Detta har inneburit en volymminskning i kilo med . Dessutom har ett nytt råvaruprisutjämningssystem införts för branschen med höjning av prisnivån som följd. Inga svenska företag kan bära volymminskningar i alltför stor utsträckning utan att det påverkar lönsamhet och sysselsättning . Antalet sysselsättningstillfällen har sjunkit med ca 300. Detta skapar också en risk för att de nödvändiga investeringar som var tänkta att genomföras inte blir av samt att framtida investeringar inte kommer till stånd med de effekter detta har för branschen . Den konkurrenssituation som f. n. råder skapar också behov av ett samlat grepp på branschens problem. Då en mer samlad bedömning av branschen inte gjorts på länge samt då nya konkurrensproblem uppstått för branschen som helhet vore det värdefullt att en samlad strukturbedömning görs. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om strukturproblemen inom konfektyroch chokladvaruindustrin. () HANS ()
mot · G502193 · 1982-01-12 00:00:00 — Motion 1981/82:193 m. fl. Regeringen föreslår i årets budget att ansvaret för rekreationsfrågor läggs på ett fristående organ, rekreationsrådet. är ett väl utvecklat område för rekreation där turismen har en framträdande roll i näringslivet. Vid högskolan i finns en två-årig turism- och rekreationslinje. Den är inriktad på ekonomiska, personaladministrativa, och planeringsmässiga uppgifter inom turistnäringen. Utbildningen är inriktad på kommuner, länsstyrelse och organ med motsvarande uppgifter. Andra avnämargrupper är enskilda företag och turistföreningar av olika slag. Den första utexaminerade gruppen från turism- och rekreationslinjen gick direkt ut på arbetsmarknaden inom turistnäringens olika organ. är vidare inkopplad på forskning och praktiskt utvecklingsarbete i Utvecklingscentrum Turism. Det är ett forsknings- och utvecklingsorgan, som leds av en stiftelse, där högskolan, och Norrlandsfonden är stiftare. Denna verksamhet har medel som garanterar en verksamhet framåt. har således redan god praktisk erfarenhet av utvecklings- och forskningsarbete på turism- och rekreationsområdet och har en väl utbyggd organisation för att ytterligare kunna stå till tjänst med utvecklingsarbete inom denna sektor, exempelvis för det nya rekreationsrådet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att rekreationsrådet lokaliseras till . () () () ()
mot · G5021931 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1931-1941 Motion 1981/82:1931 redovisning av intäkter från och kostnader för kraftproduktion , som tillkallades , har som en av sina uppgifter att närmare studera hur beskattningen av elkraftsproduktionen bör vara utformad. En fråga som särskilt behandlas i utredningens direktiv är frågan om beskattning av elkraftsproduktion som sker i äldre anläggningar, främst vattenkraftverk, jämfört med modernare och dyrare produktionsanläggningar, och de s. k. övervinsterna. En viktig fråga i sammanhanget är vattenfallsverkets redovisningsprinciper. För att klarlägga produktionskostnaderna vid olika slag av produktionsanläggningar och för att närmare kunna bedöma frågor om taxesättning, produktionsutveckling och beskattning av elkraft talar starka skäl för att vattenfallsverket redovisar sina intäkter och kostnader fördelade på olika slag av kraftproduktion. bör påskynda sitt arbete så att förslag i dessa frågor kan framläggas . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att motionen överlämnas till energiskattekommittén att beaktas i kommitténs arbete.
mot · G5021932 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Stödet till små vattenkraftverk SIND har i PM 1980:23 gjort en utvärdering av stödet till små vattenkraftverk och konstaterar sammanfattningsvis: Erfarenheterna från bidragsgivningen visar att fortsatt statligt stöd till små vattenkraftverk är motiverat ur samhällsekonomisk synpunkt. Den långsiktiga marginalkostnaden för elproduktion från små vattenkraftverk är /kWh vilket är konkurrenskraftigt i förhållande till andra kraftslag. konstaterar dock att det största hindret för en fortsatt upprustning resp. nyanläggning av små vattenkraftverk är finansieringen. Även efter statsbidrag blir kapitalkostnaden för hög med den finansiering som står till förfogande på den vanliga kapitalmarknaden. föreslår därför att en fortsatt verksamhet med statligt stöd till små vattenkraftverk utformas så att små vattenkraftverk erbjuds finansieringsmöjligheter på samma villkor som övriga kraftslag. Lån bör erbjudas ur den aviserade oljeersättningsfonden av kostnaden som uppstår efter förprojektering och vattendomsbehandling. Stödet till små vattenkraftverk har numera överförts till oljeersättningsfonden. De tillämpade stödreglerna innebär ett sämre stöd än tidigare och väsentligt sämre än vad SIND ansåg lämpligt i sin utvärdering. Vi vill föreslå förbättringar enligt följande: Lån kan beviljas till högst av anläggnings- eller upprustningskostnaden. Den övre gränsen bör höjas till . Lånens amorteringstid bör förlängas så att de överensstämmer med investeringens tekniska livslängd och möjligheten till ränte- och amorteringsfrihet bör utökas. Den nedre effektgränsen för bidrag är 100 kW. finns möjligheter till bidrag för mindre vattenkraftverk, men detta har tillämpats mycket restriktivt. Vi anser att även dessa mindre verk i många fall bör få stöd och att dispens för nedre effektgränsen bör ges generöst. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen. () ()
mot · G5021935 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1935 m. fl. Internationell handel med hälsovådliga varor har en rad internationella organ tagit initiativ till regler för de multinationella företagens verksamhet. a. har regler utarbetats av och . FN är också i färd med att utarbeta regler. har räknat ut att bortåt en miljon barn dör i av näringsbrist, diarréer och infektioner som har sin grund i de stora barnmatsindustriernas skrupelfria metoder när det gäller att saluföra sina produkter. Denna fråga har diskuterats . antog WHO riktlinjer för marknadsföringen av bröstmjölksersättningar och spädbarnsmat. Marknadsföringskoden fick utformningen av en rekommendation, vilket får ses som ett svaghetstecken. Det har också visat sig vara svårt att få de multinationella företagen att acceptera och tillämpa koden. Saluförsel i av i flertalet i-länder förbjudna eller starkt reglerade vådliga kemikalier och farliga farmaceutiska produkter är en annan allvarlig fråga. a. har uppmärksammats hur multinationella företag till exporterat farliga magmediciner och bekämpningsmedel. För att skydda människors liv och hälsa behövs skyndsamma åtgärder. saknar ofta egna möjligheter att reglera och kontrollera denna verksamhet. Stora multinationella företag har också starka påtryckningsmöjligheter mot små och fattiga länder vilket ytterligare försvårar deras möjligheter att värna sitt folk mot tvivelaktiga affärsmetoder. Det är nödvändigt att ett system upprättas för utbyte av information länder emellan. Internationella uppföranderegler för de multinationella företagens verksamhet inom området måste antas. Dessa skall vara bindande och bör förses med sanktionsbestämmelser. Ett arbete pågår inom FN: systemet med uppföranderegler för multinationella företag. bör arbeta för att dessa problem får en tillfredsställande lösning i detta sammanhang. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar uttala sig för att i FN och andra internationella sammanhang skall verka för regler som motverkar handel med i i-länderna förbjudna vådliga kemikalier och farliga farmaceutiska produkter och i övrigt fastlägger normer för marknadsföring av varor som kan vara hälsovådliga. () () () () () ()
mot · G5021936 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1936 Samarbete mellan och andra länder som producerar skogsråvaror m. m. Hoten mot miljön på grund av utvinning av råvaror som skog, malm, vatten, luft etc. blir alltmer uppenbara. Inte minst gäller det arbetstillfällen men även ekonomiska intressen, när man av ren rovdrift förstör värdefull och oersättlig natur och liv. Rapporter når oss om att monsunskogarna exploateras urskillningslöst. Inblandade är ofta multinationella företag som inte har ansvar för miljö och liv i området. En omfattande brytning av ytförekommande , kol men också uran förstör oersättliga värden i naturen. Ofta föreligger konkurrensskäl mellan nationer men även rena överlevnadsskäl anges som försvar för att utvinningen får förekomma. Det faktum att de råvaruproducerande länderna själva inte har det nödvändiga inflytandet över sina råvarutillgångar kan vara orsak till naturförstörelsen. Så var förhållandet med de oljeproducerande länderna ända tills deras gemensamma organisation - OPEC - fick ett mera avgörande inflytande över de gemensamma oljetillgångarna. Även om man kan säga att de ännu inte nått fram till ansvarsfulla utvinningar av sina tillgångar på olja - delvis beroende på världskrisen - finns dock målet att åstadkomma en ansvarsfull utvinning av ändliga resurser. Det borde kunna gå att resonera på samma sätt när det gäller råvaruutvinningen på andra områden. I har vi intresse av skogsråvaran och malmerna men även andra naturråvaror. Ett OPEC på skogens och malmens områden torde därför vara ett uppslag som skulle ställa upp på. borde aktivt arbeta för att en sådan organisation för de råvaruproducerande länderna på t. ex. skogens och malmens områden kom till stånd. En organisation här skulle ta sig an råvarubehovet men också väva in miljöhoten i sammanhanget. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts beträffande att svenskt initiativ tas till bildande av en organisation liknande OPEC på t. ex. skogens och malmens områden för att nå målet av en ansvarsfull utvinning av världens naturråvaror. () ()
mot · G5021937 · 1982-01-26 00:00:00 — Lokalisering till av statens energiverk Det nya bör lokaliseras till . Detta med anledning av den stora avtrappningen av statlig verksamhet som länet har varit utsatt för. får ett nytt statligt verk. Då kommer olika enheter, t. ex. energisparkommittén, oljeersättningsdelegationen och statens elektriska inspektion, att slås samman till en enhet = statens energiverk. är det enda län i som haft en minskande statlig sysselsättning . Länet har också under fjärde året i följd minskat i befolkningsstatistiken. Detta beroende på en omfattande utflyttning av unga människor och ett därav följande födelseunderskott, dvs. antalet födda är mindre än antalet döda. har också bland de högsta arbetslöshetssiffrorna i . Då är det utomordentligt viktigt med alla åtgärder också från statens sida för att få en bättre arbetsmarknad till stånd. Vid överväganden om placeringsort för statens energiverk bör därför alla skäl tala för en lokalisering till . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala sig för att statens energiverk lokaliseras till .
mot · G5021939 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1939 Det är viktigt att det svenska exportfrämjandet förbättras. En sida av exportverksamhet som uppenbarligen nonchaleras från svensk sida är export till de olika internationella organisationerna. Dessa organisationer, t. ex. , , , WHO m. fl., gör mycket stora inköp. håller sig mycket dåligt framme i dessa sammanhang. I har ordnats speciell konferens för företagare beträffande upphandling till internationella organisationer. I planeras en dylik konferens, medan man i ej varit intresserad. Möjligheterna till associate experts vid internationella organisationer som betalas av bör undersökas. har f. n. en svensk associate expert. Det är också viktigt att samordnar sina exportinsatser när det gäller dessa frågor och använder de kontaktnät som t. ex. svenska delegationen vid de internationella organisationerna i byggt ut. bör också inbjuda cheferna för upphandlingsavdelningarna till seminarium tillsammans med svenska företagare. Det är också angeläget att svenska delegationen i får ökade resurser för denna form av exportfrämjande kontakter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär skyndsamma åtgärder för att främja svensk export till de internationella organisationerna.
mot · G502194 · 1982-01-13 00:00:00 — m. fl. Intagning i riksnätet av järnvägslinjen beslutade vid om en ny trafikpolitik. Detta beslut innebar att när det gäller persontrafik införs ett s. k. riksnät. Till riksnätet fördes de bandelar som tidigare tillhörde det s. k. affärsnätet. Utanför riksnätet hamnade ett stort antal banor och bandelar som för persontrafiken i de aktuella bygderna är av betydelse. reserverade sig mot detta beslut, eftersom vi ansåg att alla nu trafikerade banor skulle ha med i riksnätet. Järnvägen är en sådan bana, som inte kom med i riksnätet. Enligt vår mening borde den ha varit det. Trafiken på banan berör kommunerna . trafikeras banan mest med godstransporter. Banan borde kunna utnyttjas mycket mer än för persontrafik; åker många skolbarn med buss parallellt med järnvägen. Dessa transporter borde i stor utsträckning kunna ske på järnvägen. Också arbetsresor till och skulle kunna ske med tåg. Eftersom R 41 som går parallellt med järnvägen till stora delar är krokig och smal och erbjuder en dålig trafikmiljö, skulle en avlastning av trafiktrycket på R 41 vara i allra högsta grad motiverad. Om turtätheten ökades skulle järnvägen kunna vara ett alternativ både för lokala resor och för längre resor. Vid förra årets motionerade undertecknade om att bandelen skulle tas in i riksnätet, för att kunna ge de möjligheter som ovan skisserats. Motionen avslogs dock av majoritet; reserverade sig till förmån för motionen. Bandelen bör enligt vår mening föras till riksnätet och i ökad utsträckning användas för persontransporter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående järnvägslinjen . () MAJ ()