mot · G5021449 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1449 Per m. fl. Åtgärder för att stimulera jordbruket i norra En huvudinriktning för den svenska jordbrukspolitiken har varit att jordbruk på något så när lika villkor skall kunna bedrivas i hela landet. För att åstadkomma detta har olika former av stöd måst sättas in, etableringsstöd för att underlätta den allt svårare kapitalanskaffningen och prisstöd för att utjämna skillnaderna i lönsamhet beroende på geografiskt läge och klimat. Den förda politiken har medfört att ett levande jordbruk finns inom alla regioner av landet även om nedläggningar av gått längre i skogsbygderna än i slättbygderna. En huvudmålsättning för den förda jordbrukspolitiken är att skall vara i stort sett självförsörjande på livsmedel, men att vi så långt som möjligt skall undvika att exportera jordbruksprodukter. För att uppnå denna målsättning har alla avtal som slutits inneburit att en hotande överskottssituation har bemötts med en prissänkning eller i varje fall utebliven prishöjning på jordbrukets produkter. Jordbruket har självt fått svara för exportförlusterna. Motiven för att hålla jordbruket i gång - främst i norra - har ändrats . I skogsbygderna är huvudmotivet för jordbruksetableringar att trygga sysselsättningen inom området, för att behålla och utveckla en existerande infrastruktur, för att klara försörjningsläget i händelse av orostider osv. En utebliven höjning av t. ex. mjölkpriset kan kanske av inom områden där resurserna kan flyttas över på annan alternativ produktion. Inom skogsområdena, dit större delen av hör, är detta inte möjligt, och effekten kan bli förödande. Inom dessa områden är det, främst av befolkningspolitiska skäl, man vill hålla jordbruksproduktionen i gång. Ett jordbruk som och med stora samhällskostnader byggts upp riskerar att raseras om inte den dåliga överensstämmelsen i befolkningspolitik och jordbrukspolitik utjämnas. F. n. bestäms avräkningsprisema på jordbruksprodukter av den effektivitet som jordbrukarna och deras organisationer kan uppnå. Till detta pris kommer så det Norrlandstillägg som beslutats av statsmakterna och där medlen tas ur budgeten. Norrlandstillägget är ett fast belopp och har till uppgift att utjämna de geografiska och klimatiska skillnaderna. Om priset relativt sett sänks i jordbruksbygderna så sänks det alltså lika mycket i stödområdena. För att inte spoliera de satsningar som gjorts av huvudsakligen befolkningspolitiska skäl skulle utöver Norrlandstillägget ett regionalpolitiskt tillägg behövas. Hur detta skulle kunna genomföras rent praktiskt är svårare att precisera, men bör på regional nivå kunna ske på ungefär samma sätt som sker på riksnivå. Mjölkpriset i t. ex. skulle kunna räknas fram ur följande komponenter. Det avräkningspris som mejeriets försäljning kan åstadkomma 2,13 Norrlandstillägg (nuvarande) 0,27 De två första komponenterna existerar redan och måste naturligtvis bibehållas. Den tredje finns inte. För att bestämma denna skulle man som utgångspunkt ha en normkalkyl för området. Den typgård som används för andra övergripande beräkningar skulle kunna tjäna som underlag. Om en kalkyl görs upp för denna med normtal för kostnader så kan man som slutresultat fastställa det mjölkpris som erfordras för att beräkningarna skall gå ihop på ett tillfredsställande sätt. Mellanskillnaden mellan detta pris och det som annars skulle gälla blir det regionala pristillägget. Det finns en utredning som arbetar med Norrlandsjordbrukets framtida problem, Översyn av stödet till jordbruket i norra m. m., tillsatt . Det vore enligt vår mening av värde om förslagen i denna motion snabbt kunde prövas. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar hos regeringen anhålla att motionen skall överlämnas till utredningen för översyn av stödet till jordbruket i norra m. m. för beaktande. () ()