mot · G5022120 · 1982-01-26 00:00:00 — i m. fl. Utvecklingen för arbetsmarknaden i är dyster. En summering av 1981 visar en fortsättning på de negativa trender som för länets del inleddes . En läsning av bl. a. länsarbetsnämndens prognoser visar att ingen ljusning kan skönjas. Snarare en förvärring av rådande läge med inte bara en ytterligare fortsatt bekymmersam ungdomsarbetslöshet utan också en ökad arbetslöshet bland samtliga arbetslöshetskategorier i länet. var 15 350 personer i länet öppet arbetslösa. beräknas den siffran ha stigit till 17 000. Den stigande arbetslösheten är ett problem som delar med andra län. Men det är inte orimligt att påstå att är ett av de absolut hårdast drabbade länen i hela landet, Norrlandslänen inräknade. Osedvanligt hårt har t. ex. strukturproblemen inom så väsentliga grenar av svensk industri som t. ex.teko-, byggmaterial och varvsbranscherna drabbat länet. Men även inom de för stora basnäringarna inom trädgårds- och livsmedelsindustriområdet dras man nu med stora problem. Till detta kommer att den redan tidigare restriktiva rekryteringspolitiken inom stat och kommun ytterligare kommer att skärpas . har till viss del arbetslösheten, främst bland ungdomen, kunnat hejdas genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sådana insatser kan dock inte bli mer än tillräckliga då det för inte handlar om konjunkturmässiga problem utan fastmer strukturella sådana. Vad som måste till för är statliga stödåtgärder för dels kortsiktiga mål, för att klara den akuta arbetslöshetskrisen, dels mer långsiktiga mål där efter en väl genomarbetad plan förutsättningar skapas för ett rikt förgrenat näringsliv anpassat efter de för länet specifika möjligheterna för att utveckla näringslivet och därmed också trygga den framtida sysselsättningen. Till kortsiktiga men i dagens läge ändå betydelsefulla bidrag till ökad sysselsättning hör t. ex. tidigareläggning av planerade statliga byggobjekt och upprustning av vägar och järnvägar. skall en översyn av hela järnvägsnät göras. Vi förutsätter att några ytterligare indragningar av bandelar eller försämringar av den tågbundna trafiken inte kommer att accepteras. Tvärtom menar vi att en satsning på en rejäl upprustning av befintliga bandelar och en satsning på att öppna vilande delar görs, då detta dels ger sysselsättning, dels är en förutsättning för att företag skall kunna lokaliseras till de olika kommunerna och pendlingen som är utbredd mellan de olika skånska kommunerna skall kunna underlättas. En fast förbindelse över har diskuterats . Diskussionen tycks fortsätta, och turerna har varit många i denna för regionen så viktiga fråga. För kommunernas fortsatta planering är det angeläget med ett snabbt beslut om hur förbindelserna skall lösas. En viktig resurs för näringslivet i regionen är . Industrier med stark anknytning till forskning har visat sig vara framgångsrika i , vilket gäller inte minst för framtiden så viktiga områden som energiteknologi, växtförädling samt jordbruksteknik. Ett utvecklat forskningsarbete mellan universitet och näringsliv i regionen har kommit igång och bör uppmuntras och stödjas. UHÄ föreslår i sina anslagsäskande /83 inrättande av en grafisk högskoleutbildning fr. o. m. i form av en allmän linje med benämningen grafisk industrilinje, omfattande 60 poäng och förlagd till KTH i . gjorde skolstyrelsen i på uppdrag av kommunfullmäktige en framställning till UHÄ om lokalisering fr. o. m. /79 till av yrkesteknisk högskoleutbildning i första hand med grafisk inriktning. I skrivelse till UHÄ säger styrelsen för /högskoleregion bl. a. följande. Inom gymnasieskolan i finns en tvåårig specialkurs med inriktning mot grafisk verksamhet. Denna utbildning finns bara i och . Skolan anges också vara landets modernaste för grafisk utbildning. Utbildningen i förutsätts knytas till i . Av ovanstående redovisning framgår att stöder en förläggning av grafisk högskoleutbildning till . På i finns utrustning för grafisk utbildning till ett värde av 8 milj. kr. Såväl denna utrustning som lokaler vari den finns placerad skulle på ett utmärkt sätt kunna användas för grafisk högskoleutbildning utan att den nu där bedrivna utbildningen skulle behöva inskränkas. Ur samhällsekonomisk synpunkt skulle det vara klokt att utnyttja de möjligheter som här finns att ordna denna utbildning. I finns också en väl utvecklad och differentierad grafisk industri och genom närheten till ges möjligheter till ett givande samarbete med Grafisk Höj skole. Vi föreslår att dessa synpunkter beaktas och att en grafisk högskoleutbildning i första hand måtte förläggas till . har alltid haft en relativt stor trädgårdsnäring. brottas också denna bransch med väsentliga lönsamhetsbekymmer bl. a. beroende på den allt dyrare oljan. Förutsättningarna för denna bransch måste noga undersökas. Den torde t. ex. vara både tekniskt och ekonomiskt möjligt att för uppvärmning av skilda trädgårdsanläggningar kunna utnyttja den spillvärme från kärnkraftverket i som går ut i . Nylokalisering av statlig verksamhet till regionen måste övervägas. Om man i enlighet med den av ofta uttalade meningen vill ge människor i olika delar av landet den möjlighet till yrkesval och trygghet som ett allsidigt näringsliv kan erbjuda är det nödvändigt att sprida anhopningen av statlig verksamhet inom även till andra delar av landet. Detta bör beaktas vid den förestående lokaliseringen av statens energiverk. Bland de orter som därvid bör prövas som förläggningsort för eller delar därav är . Ett annat önskvärt projekt är ett energitekniskt centrum. Detta skulle ge möjlighet till sysselsättning för en del friställd personal. har hårdare än någon annan kommun drabbats av industrinedläggningar, först inom tekoindustrin och genom avvecklingen av Öresundsvarvet som är den helt dominerande arbetsplatsen i kommun. Denna redogörelse för arbetsmarknadssituationen och framtidsutsikterna i kan synas dyster. Rent allmänt kan sägas att det finns fler län än som har svårigheter. Tendensen är likartad i flera andra län. Men vill vi påpeka att såväl strukturomvandlingar som en allmän lågkonjunktur har slagit osedvanligt hårt på länet. Men visst finns det utan tvivel ljuspunkter i denna mörka bild. Vi har ett bra geografiskt läge, yrkeskunnig arbetskraft, goda utbildningsmöjligheter, utvecklingsbara kommunikationer m. m. Rent konkret har vi också ovan pekat på en del områden där det finns stora utvecklingsmöjligheter. Men för att dessa möjligheter skall kunna bära frukt måste statsmakterna inse regionens nuvarande svårigheter samt på ett aktivt sätt understödja kommuner och regionala organ i deras strävan att skapa förutsättningar för ett livskraftigt näringsliv. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad sorn i motionen anförts beträffande åtgärder för att minska verkningen av den höga arbetslösheten i regionen. HANS () i () () * Se även motionerna 1981/82:2121-2123.