mot · G5021298 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1298 Vid tidigare förslag om riksdagsuttalande för en riksomfattande hälsokampanj har hänvisats till att regering och myndigheter inte är lämpliga instanser för att driva sådan verksamhet. Det bör i stället vara de frivilliga organisationernas sak att ordna sådant. Detta är väl av formella skäl riktigt. Men en väl genomförd hälsokampanj - där alla berörda parter deltar skulle förhoppningsvis inbespara så mycket pengar, och eventuella framtida lidande, att det bör vara en nationell angelägenhet som engagerar såväl regeringsorgan som myndigheter. Att från enskilt håll - eller från enskild förening - initiera och sammanhålla en verkningsfull rikskampanj i hälsofrågor torde vara svårt. Med lämpliga regeringsorgan som samverkanspartner bör det vara lättare att sprida information, sköta sammanhållningen m. m. Kostnaderna kommer ju i huvudsak att ligga på informationsområdet och dessa fördelas naturligtvis på primärkommuner, föreningar, eventuella försäkringsbolag och andra organisationsenheter. Det är främst initiativet och samordningen som behövs för att komma igång. Man borde åtminstone sammankalla en grupp av tänkbart intresserade för att diskutera frågan om ett genomförande förslagsvis 1983 eller 1984. Argument för en hälsokampanj! Sedan benämningen friskvård lanserades har stort intresse utvecklats för att i olika former bedriva friskvårdande verksamhet för bevarande och stärkande av den svenska folkhälsan. Vanligast är att man har sammankopplat friskvårdsbegreppet med de hälsoaktiviteter som innebär kroppsrörelse - främst i skog och mark. Men till det heltäckande begreppet hör naturligtvis även de mycket viktiga kostfrågorna - även om de inte har beaktats i lika hög grad. Många slarvar också med de viktiga faktorer som innefattar avkoppling, vila och sömn. Men det är ytterligare en oerhört viktig faktor i helhetsbegreppet friskvård som mycket sällan inräknas bland de olika delfunktionerna men som måste fungera väl för att hälsan skall kunna bibehållas. Det gäller människornas allmänna och enskilda sinnestillstånd - det psykiska hälsotillståndet! Sambandet mellan den psykiska belastningen - allmän stress, bekymmer på grund av relationer eller ekonomi, rädsla för något eller t. o. m. avundsjuka, icke uppfyllda prestationsbegär eller illvilja mot något eller någon i omgivningen - och därav följande organisk felfunktion blir alltmer uppenbart och erkänt. Man talar om psykisk och därmed följande total ohälsa. Sambandet klarläggs helt genom det holistiska synsättet på människan och hennes sjukdomar - dvs. helhetssynen på människan. Friskvårdsaktiviteter måste omfatta även dessa faktorer. Alla måste hjälpa till! Det bör nu vara dags för en samlad men omfattande och effektiv satsning på alla friskvårdsaktiviteter- främst genom att ge upplysning och inspiration. Hälsorörelsen i landet har målmedvetet och självuppoffrande kämpat för dessa idéer . Hälsofrämjandet har lanserat en Hälsans dag . Men dessa enskilda aktiviteter räcker inte så långt. Man når i huvudsak dem som redan är hälsomedvetna. Men samhället bör verka för hälsa åt alla medborgare. Vi kan i vårt land visa på enastående fina och dyrbara anläggningar för att ta hand om människor som har blivit sjuka. Det är naturligtvis riktigt och bra. Men ännu bättre hade det varit om vi kunde uppvisa anordningar och aktiviteter för att människorna inte skall bli sjuka! Den verkliga orsaken till dagens sjukdomssituation är ju inte att lasarettens kapacitet inte räcker till. Nej, den verkliga orsaken är att alldeles för många människor blir sjuka. Det är ju det som i första hand skall förhindras. 1984 - ett friskvårdsår? För att minska sjukvårdskostnaderna, hjälpa människorna till bättre hälsa, prestationsförmåga och förhoppningsvis även livsglädje behövs en riksomfattande upplysnings- och informationskampanj - ett friskvårdsår. En sådan kampanj får inte full effekt om inte landets alla frivilligrörelser av alla slag deltar. Härmed avses fackföreningar, idrottsföreningar, politiska partier, ideella organisationer av alla riktningar, företag samt staten och kommunerna. Givetvis måste stora positiva insatser av massmedia påräknas för att man verkligen skall nå ut med upplysningen fullständigt. Med mångårig erfarenhet av hälsoverksamhet vet motionären att det finns ett otal förhållandevis enkla förklaringar och råd i hälsofrågor som aldrig når ut till människorna såsom upplysningssituationen f. n. är. Detta kan lätt förbättras om strävan härtill finns. Det talas så mycket om livskvalitet . Vilka gör dock något realistiskt för att skapa detta tillstånd? Men människorna skulle kanske just nu - inför de ekonomiskt besvärliga år som vi går till mötes - vara särskilt mottagliga för upplysning om livsvärden som inte går att mäta med måttstock. Därför är det kanske just nu lämpligt att genomföra ett friskvårdsår. Varje person som har tillräckliga kunskaper, förståelse och entusiasm inser automatiskt hur en sådan aktivitet bör organiseras och fungera, varför skäl inte finns att ge någon sådan anvisning i denna motion. Var och en inser naturligtvis också vad en vällyckad sådan upplysningskampanj skulle kunna ge för nyttoeffekter till samhälle och enskilda. Men en viktig faktor bör dock påpekas. För att få ut den bästa effekten av en sådan hälsa till alla-kampanj bör den svenska hälsorörelsen - Hälsofrämjandet, vegetariska föreningar, frisksportförbundet m. fl. - ges ett betydande företräde i kampanjledningen. Ledningen för dessa organisationer vet vad förebyggande verksamhet innebär och är van vid att med entusiasm tala och verka för det. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en riksomfattande hälsokampanj - ett friskvårdsår - för ökad folkhälsa.