mot · G5021966 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1966 m. fl. har liksom hela landet undergått stora sysselsättningsförändringar . De råvarubaserade näringarna har starkt minskat sin andel av sysselsättningen först till förmån för industriell tillverkning och förädling, senare för tjänster. Tillväxten av tjänstesektorn accelererade efter medan industrisysselsättningen nådde sin högsta nivå . Nedanstående tablå beskriver i stora drag sysselsättningsförändringarna . Privata och offentliga tjänster Sysselsättningstillväxten var betydligt snabbare i än i hela landet . Då skedde en förändring. På grund av bl. a. varvskrisen avstannade tillväxten, och sysselsättningsnivån var relativt oförändrad i under senare halvan av . Det privata näringslivet minskade med i storleksordningen 15000 arbetstillfällen, och den offentliga sektorn ökade med ungefär lika mycket på en arbetsmarknad som omfattar ca 325000 personer. Förutom de nämnda förändringarna en kraftigt ökad total sysselsättning och övergången mot ett tjänstesamhälle - har utvecklingen kännetecknats av kvinnornas kraftigt ökade inträde på arbetsmarknaden och en allt högre andel deltidsarbetande. Kvinnorna har svarat för hela sysselsättningstillväxten i medan männens förvärvsfrekvens har minskat, särskilt bland de äldre. Hela nettoökningen av kvinnor på arbetsmarknaden består av deltidsarbetande. Ökningen har dock skett bland dem som arbetar lång deltid (minst halvtid). Trots att totalsysselsättningen ökat kan man hävda att det fortfarande finns potentiella arbetskraftsresurser i regionen. Om förvärvsfrekvenserna för män och kvinnor hade varit lika höga i A-region 1979 som i A-region skulle ytterligare närmare 11000 män och ca 17000 kvinnor ha varit sysselsatta här. Den tidigare nämnda brytpunkten har haft effekter för arbetslösheten. över har arbetslösheten ökat. För varje ny högkonjunktur har den kvarvarande arbetslösheten visat sig ligga på en högre nivå än under föregående konjunkturtopp, som antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat. var summan av arbetslösa och personer i åtgärder ca 10000 och ca 17000 18000 i . fördubblades dessutom antalet förtidspensionerade från 10000 till 20000. Vad som skett på arbetsmarknaden är sannolikt förändringar av långsiktig karaktär. Bakom nettosiffror över arbetslösa och lediga platser döljer sig omfattande bruttoströmmar i arbetskraften. Man kan räkna med att omsättningen på arbetsmarknaden ligger en bra bit . Ungdomar och hemmafruar inträder i arbetslivet och äldre pensioneras. En annan del av de s.k. bruttoströmmarna består av arbetsgivarbyten. Dessa visar en nedåtgående tendens. Företagens och myndigheternas interna arbetsmarknader blir i stället allt viktigare, åtminstone relativt sett. Där så är möjligt väljer arbetsgivarna att internrekrytera. Rekryteringen utifrån sker därför främst i toppen och botten medan möjligheterna att få arbete på mellannivå blir begränsade. Det finns betydande obalanser mellan de lediga platserna och de arbetssökande. Bland de arbetssökande finner man i första hand ungdomar, äldre som blivit friställda i samband med personalinskränkningar vid företag, handikappade samt tidigare hemarbetande kvinnor. Dessa grupper är inte de som i första hand efterfrågas. Efterfrågan på arbetskraft riktar sig främst mot yrkesarbetare inom verkstadsindustrin och vårdpersonal. Det råder oavsett konjunkturläge en ständig brist på industriarbetare med yrkesutbildning och vissa tempoarbetare med yrkesvana. Sådan arbetskraft kan företagen endast rekrytera genom att stjäla från varandra, rekrytera från yrkesskolan, AMU eller egen internutbildning. Bristen på denna typ av arbetskraft kunde uppskattas till 250-300 i vid början av 1980. Den ökade troligen något mot sommaren för att åter minska i takt med en allmän försämring av arbetsmarknadsläget. Å andra sidan är möjligheterna att få arbete för personer utan speciella kunskaper eller färdigheter eller utan yrkeslivserfarenheter begränsade. Genom strukturomvandlingen blir antalet enkla arbeten utan krav på förkunskaper allt mindre. Det försvårar för handikappade och äldre att behålla fotfästet på arbetsmarknaden då de friställs i samband med företagskriser. För ungdomar som endast har grundskola eller avbruten sådan föreligger stora svårigheter att över huvud taget fa arbete. Inte minst invandrarungdomar har en svår situation. Genom att statistiken beträffande sysselsättning är betydligt mera utbyggd och etablerad än ekonomiska tal kommer ofta industrins ekonomiska styrka i bakgrunden. Ekonomisk statistik pekar på att har en jämförelsevis stark industri. växte både saluvärdet och förädlingsvärdet i industrin snabbare i än i både övriga storstadslän och riksgenomsnittet. Produktiviteten mätt i förädlingsvärde är hög och har ökat snabbare än i de nämnda jämförelseområdena . Visserligen har ett högt löneläge, men avståndet till andra regioner har minskat. Genom den höga produktiviteten kan också ett högre löneläge motiveras. Den genomsnittliga lönsamheten i industrin är högre i än riksgenomsnittet. Men industrin är här kraftigare uppdelad i en mycket lönsam och en olönsam del än på andra håll. fanns i ca 17000 personer i industri som löpte uppenbar risk att slås ut på grund av minimal lönsamhet. Investeringsutvecklingen inom industrin har varit otillfredsställande . var medelåldern i realkapitalet relativt hög i . nådde investeringarna en höjdpunkt men därefter har investeringsnivån sjunkit avsevärt i både absoluta och relativa tal. Man konstaterar ofta att näringslivet är ensidigt i . Naturligtvis är starkt beroende av vad som händer i storföretagen, särskilt , varven och SKF, som tillsammans svarar för av industrisysselsättningen i och av industrisysselsättningen i . och varven stod ensamma för nästan hela sysselsättningstillväxten på 20000 i verkstadsindustrin 1950-1975. Därefter har emellertid varvens sysselsättning nästan halverats. har också andra stora strukturförändringar ägt rum. Textil- och konfektionsindustrin var den delbransch som först kom i kläm för en ökande konkurrens utifrån. Följden blev en sysselsättningsminskning från 21000 till 1979. Byggnadsindustrin var en annan sektor med dramatiska förändringar. 7 500 arbetstillfällen försvann då bostadsbyggandet minskades kraftigt. En annan sektor med bekymmer är sjöfartsnäringen. Där har inte sysselsättningsminskningarna varit så kraftiga (förutom i handelsflottan) men en stark sjöfartsnäring är av strategisk betydelse för att med framgång skall kunna hävda sin roll som ett transportcentrum. Antalet arbetsställen i industrin minskar kontinuerligt genom nedläggningar och fusioner. I är både tillkomstfrekvensen och avgångsfrekvensen större än i landet som helhet. Också nettominskningen är större än riksgenomsnittet. En hög nyetableringstakt är nödvändig om inte glappet mellan avgående och tillkommande verksamheter skall blir orimligt stort. Det är inte bara antalet företag som minskar. har också förlorat styr- och ledningsfunktioner i befintliga företag till framför allt . Lokaliseringen av styr- och ledningsfunktioner i företag och organisationer är av flera skäl av strategisk betydelse för näringslivs- och sysselsättningsutvecklingen. Styrenheterna svarar själva för ett betydande antal sysselsättningstillfällen. Dessutom finns det mycket som talar för att deras geografiska lokalisering har stor betydelse för lokaliseringsmönstret för även andra delar av företags och organisationers verksamhet. Med några få undantag minskar betydelse som lokaliseringsort för styrenheter inom industri, handel och samfärdsel. De styrenheter som finns är ofta inte styrande mer än i ett regionalt eller västsvenskt perspektiv. Dessutom utvecklas ofta Göteborgsföretag mer negativt eller mindre positivt än andra företag som är verksamma i regionen men som styrs utifrån. Slutligen tenderar fjärrstyrningen av sysselsättningen i att öka. Också inom banksektorn har styr- och ledningsfunktioner förlorats. var tidigare ett område med inlåningsöverskott. Som en följd av bl. a. bankernas koncentration av sin finansförvaltning och koncentrationen av företags huvudkontorsfunktioner till har nu utlåningsöverskott. har stärkt sin ställning som styr- och ledningscentrum inte bara för det privata näringslivet utan också i hög grad inom den offentliga sektorns nationella funktioner. Denna utveckling utgör ett starkt incitament för de verksamheter som är förlagda utanför att ständigt ompröva sin egen lokalisering. I sådana sammanhang åberopas både reella fördelar, t. ex. minskade kostnader för tjänsteresor, och psykologiska faktorer kopplade till position som huvudstad och storstad. I en analys av näringsliv är det viktigt att peka på det starka utlandsberoendet. avsattes drygt en tredjedel av landets samlade industriproduktion på utlandsmarknader. såldes hälften av produktion av industrivaror till utlandet. är också extremt utlandsberoende i jämförelse med de båda andra storstadsområdena. Utlandsberoendet har ökat och kan beräknas till i . Utlandsberoendet gör naturligtvis särskilt känsligt för förändringar i den svenska industrins internationella konkurrensförmåga och för eventuella protektionistiska störningar i omvärlden. har en styrkeposition genom sin funktion som transportcentrum. Regionen har utomordentliga resurser i sitt läge och i väl utbyggda anläggningar och förbindelser till sjöss, lands och i luften. Här finns ett stort antal transportföretag samt väl utbyggd transportutbildning och transportforskning. Det är av central betydelse för den fortsatta utvecklingen att hamn- och stuvert verksamheten fungerar väl. Kommunens prognoser över efterfrågan och utbud av arbetskraft har pekat mot en betydande brist på arbetstillfällen . Bakom prognoserna ligger föreställningar om att stora delar av det enskilda näringslivet kommer att kunna producera mer varor och tjänster utan motsvarande personalökningar. väntas de ekonomiska förutsättningarna bli mindre goda för en lika snabb utbyggnad av den offentliga sektorn som . Det totala antalet arbetstillfällen väntas därför minska något som befolkningen i de arbetsföra åldrarna ökar. Situationen väntas bli likadan i övriga landet varför ingen ökad utflyttning förutses. Den sysselsättningsprognos som presenterades pekade mot en brist på ca 25000 arbetstillfällen i . Det kan jämföras med den öppna arbetslösheten på ca 10000 personer. Några huvudpunkter i en offensiv näringspolitik för När näringslivs- och sysselsättningsfrågor uppmärksammats i har det nästan enbart rört kriser av olika slag. I många stycken har det varit en riktig bild. Vi har haft våra strukturproblem inom varvsnäringen och sjöfarten. Den stora arbetslösheten, främst bland ungdomar, är också en realitet som framtidsbedömningarna visat på ett försämrat arbetsmarknadsläge . Dagens bekymmersamma arbetsmarknadssituation och de uppenbara problem som framtiden synes innebära får dock inte skymma det faktum att intressanta utvecklingsområden finns inom regionen. Vi har därför i denna motion velat rikta intresset mot de starka sidorna och hålla fram de möjligheter till positiv utveckling som finns i . geografiska läge, regionens infrastruktur, näringslivets sammansättning samt utbildnings- och forskningsapparatens resurser är grund för massiva insatser för att utveckla som transportcentrum. Detta arbete har redan kommit en god bit på väg. Problem och möjligheter har analyserats, vissa mål preciserats och vissa organisatoriska åtgärder vidtagits. Med utgångspunkt i förutsättningar och resurser är det motiverat att diskutera utvecklingsmöjligheter på det transporttekniska området i fråga om såväl person- som godstransporter. I regionen finns förutsättningar för utveckling av både hårdvara (fordon, komponenter och annan utrustning) och mjukvara (system för planering, styrning, kontroll m.m. av transportflöden och transportutrustning). Som exempel på intressanta tekniska utvecklingsprojekt som redan pågår kan nämnas LUF, Lift Unit Frame, som drivs av Svenska , , , som drivs av , samt Broströmskoncernens utveckling av en ny generation rorofartyg med nya rutiner och servicesystem. Som ett exempel på ett samarbete på tjänstesidan kan nämnas , , där , och gått samman för att utveckla transport- och distributionssystem, i första hand i utvecklingsländerna. Potential för andra liknande projekt bör finnas i regionen. Ett systematiskt arbete har inletts med det övergripande syftet att: säkra position som ett nordiskt transportcentrum, bidra med underlag för såväl som Cityvarvets fortsatta existens, skapa nya jobb i tillverkning, reparation och underhåll av en rad produkter utöver fartyg, t. ex. fordon, påbyggnader och utrustning till fordon, truckar, lyft- och lagringsanordningar, olika former av containers och containerutrustning samt utrustningar för transport och hantering av farligt gods, främja rederiernas samt övriga transportföretags konkurrenskraft, utveckla tjänstesektorn på transportområdet. Flera faktorer - inte minst utvecklingen på energiområdet talar för att den kollektiva persontrafiken framöver kommer att vinna marknad på den individuella trafikens bekostnad såväl i som i andra länder. Nya och ökade krav kommer därmed att ställas på den kollektiva trafikapparatens konstruktion och funktion. Detta kommer att innefatta allt från linjesträckningar, turtätheter och kapacitet till styrning och ledning av trafiken och effektiv information till trafikanterna. Resurserna för att delta i detta utvecklingsarbete är - jämfört med i övrigt sällsynt goda i . Till detta bidrar framför allt den personella och materiella kapaciteten som finns vid samt och . En viktig faktor är också att det i regionen finns användare -framför allt spårvägar och kommunalförbundet med bred erfarenhet av kollektiva persontransporter och stora behov av ständig förnyelse av sin trafikapparat. Västsvenska transportsekretariatet, VTS, bildades . drevs verksamheten på försök. Försöksverksamheten var framgångsrik, och styrelsen beslöt att fr. o. m. ge verksamheten fastare former genom bildandet av Stiftelsen . I denna PM sammanfattas de långsiktiga utvecklingsmöjligheterna avseende verksamhet, ekonomi och organisation. Sekretariatet har följande långsiktiga målsättningar för sin verksamhet: att utifrån västsvensk horisont stimulera samarbetet mellan forsknings och utbildningsorgan å ena sidan och näringslivet och myndigheter å den andra inom transportområdet, att förbättra transportutbildningen i på gymnasie- och högskolenivå, att stimulera tvärvetenskapliga kontakter inom forskningens område för att därigenom få till stånd en mer omfattande transportforskning, att förmedla information om pågående eller avslutad forskning, kurser, utbildningsprogram, konferenser etc. inom transportområdet, att åstadkomma samverkan mellan olika grenar av transportnäringen i frågor som kan ha ett gemensamt intresse. Den verksamhet som bedrivs vid VTS är av utomordentlig betydelse för svenskt näringsliv och bör därför erhålla massivt stöd för sin verksamhet även från samhällets sida. En samordning inom hela trafikforskningens område är av största vikt för att optimalt utnyttja de resurser samhället ställer till förfogande för sådan forskning. En särskild utredning har därför framlagt förslag i detta syfte, men i årets budgetproposition har regeringen intagit en totalt uppgiven attityd till problemen. Vi kan inte godta regeringens sätt att behandla problemen kring transportforskningens organisation och effektivitet. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag till samordnad verksamhet inom transportforskningsområdet. och remissyttrandena över denna utredning bör utgöra grunden för regeringens förslag. Att det organ som skall svara för denna verksamhet bör förläggas till synes vara en självklarhet med tanke på den verksamhet som förekommer på transportforskningsområdet i . flygtrafiksystem påverkar regionens näringsliv dels genom de möjligheter till passagerar- och godstransporter det erbjuder, dels genom de följdverksamheter som uppstår i regionen på grund av dessa transporter. Passagerartrafiken är av stor näringspolitisk vikt framför allt genom sin betydelse för näringslivets styr- och ledningsfunktioner. Det är i det sammanhanget angeläget att flygplats får direktlinjer till så många destinationer inom och utom landet som möjligt samt att dessa matchas mot varandra och andra anslutande kommunikationer, så att onödiga tidsförluster inte uppstår. I detta sammanhang kan linjenätet behöva kompletteras. Det är obestridligt att förhållandevis svaga nät av direkta förbindelser i såväl inrikes- som utrikestrafiken är en allvarlig belastning för det befintliga näringslivet och kan leda till att beslutsfunktioner inom företagen och förvaltningarna koncentreras till . från utgångspunkter naturligt att kräva bättre flygförbindelser. har förutsättningar att bli den absolut bästa omstigningsterminalen för inte bara utan även när det gäller kombination av inrikes- och utrikesflyg. Så länge Linjeflyg ligger kvar på kan tidsvinsterna för flygning via uppskattas till 2,, och jämfört med enbart hantering på bör 3035 minuters tidsbesparing vara möjlig. Även jämfört med bör kunna åstadkomma snabbare hantering av bytespassagerare och bytesbagage. I sammanhanget bör även utomordentliga faciliteter för godshantering hållas i åtanke. Man bör följaktligen utöka trafiken till och från både på utrikes- och inrikessidan och samordna densamma från , , , (i vissa fall) samt taxiflyg från exempelvis , och . Forskning med mycket stor bredd inom energiområdet bedrivs vid där ett energitekniskt centrum (ETC) inrättas. ETC:s uppgift är att samordna och initiera forskning, skapa kontakter mellan forskare och allmänhet och mellan forskargrupper. Forskningsprogrammet berör områdena: energianvändning i industriella processer, energianvändning för transporter och samfärdsel, energianvändning i bebyggelse, energitillförsel, allmänna energisystemstudier och energirelaterad grundforskning. Forsknings- och utvecklingsresurser inom energiområdet finns även inom industriföretag, exempelvis , , Generator och raffinaderierna samt hos flera konsultföretag i regionen. naturgeografi ger förutsättningar för uttag av olika alternativa energikällor. Vågkraft och vattenströmmar i havsområdet kan bli en utnyttjningsbar energikälla. Inom kustbandet finns förutsättningar för utnyttjande av vindkraft. För geotermisk värmeutnyttjning ger lera, med större mängder bundet vatten, de bästa förutsättningarna. näringsliv och forskningsinstitutioner arbetar i stor utsträckning med projekt som rör alternativa energikällor och energisparande teknik. Satsningen inom det energitekniska området förklaras av näringslivets starka inriktning mot produkter som är beroende av energi vid användningen, att det inom regionen finns företag med goda förutsättningar att tillverka produkter med anknytning till alternativa energikällor och behovet av att bryta regionens oljeberoende. I västra och inte minst i pågår ett antal kommunala projekt som syftar till att pröva i vilken omfattning alternativa energikällor kan bidra till framför allt värmeförsöijningen. genomför landets mest ambitiösa och framgångsrika program för energihushållning i befintlig bebyggelse. Utöver dessa möjligheter till kontakt med forskning och praktisk verksamhet kan ett statens energiverk lokaliserat till erbjudas goda möjligheter att lokalt rekrytera medarbetare inom olika specialområden. Vidare kan i erbjudas funktionella kontorslokaler troligen till väsentligt lägre kostnad än i Ett intressant projekt för att kombinera ljärrvärme och kemisk industri har startats genom det s.k. Energikombinatet StockholmNynäshamn. Enligt bedömning av expertis inom finns här lovande utvecklingsmöjligheter. Kombinatidén kan också vara av intresse för . Det är för tidigt att ta ställning till frågan om energikombinat. Men vad som framkommit understryker betydelsen av en fortsatt utvärdering av förutsättningarna. Regeringen bör se till att Energikombinat grundligt prövas och att man dessutom undersöker möjligheterna till energikombinat i . Finansering av energisparande investeringar Den statliga politiken på energiområdet har varit mycket motsägelsefull. som staten ställer höga krav på en ambitiös energiplanering föreligger stora problem att finansiera klart lönsamma fjärrvärmeinvesteringar. När byggsysselsättningen sviktar kan en del oprioriterade byggen få igångsättas, medan mycket angelägna fjärrvärmeinvesteringar fortsätter att finansiellt blockeras. Det är därför nödvändigt att regeringen medverkar till att utöver låneramen och på vanliga räntevillkor kan få ta upp specialdestinerade lån till energisparande investeringar. En sektor där nationellt sett erbjuder unika förutsättningar är marin teknik. Jämfört med verksamheten på land ställer givetvis arbete i havet helt andra krav på metoder och utrustning. Detta tillsammans med den snabba expansionen av havsanknuten verksamhet öppnar vida och till väsentliga delar relativt obearbetade fält. Uppgifter i pressen har pekat på att det enbart på den norska kontinentalsockeln kommer att investeras för i genomsnitt i oljeoch gasutvinning. Den potential för utveckling av teknik och produkter som ligger i detta kommer, enligt vår bedömning, att öppna helt nya möjligheter för företag beredda att satsa på det havstekniska området, och de kommer i sin tur att behöva ett regionalt stöd av en både bred och kompetent forsknings- och utbildningssektor. har redan gjort målmedvetna satsningar för att ta till vara möjligheterna på det havstekniska området. Bland dessa företag kan nämnas och som erbjuder service på oljefälten i form av bostadsriggar resp. borr-riggar och supplyfartyg. Beställningar från liksom från Saléns och utländska beställare har gett Arendalsvarvet möjlighet att mycket snabbt nå en betydande volym på offshoremarknaden, vilket i sin tur har gett varvet en plattform för en uppbyggnad av en egen kompetens på området. En väsentlig del av uppbyggnaden av marknaderna för och kompetensen inom det göteborgska näringslivet inom den havstekniska sektorn är också engagemang i den norska oljeutvinningen. Vid sidan av de nämnda företagen finns också i regionen ett antal företag som kan komma i fråga som underleverantörer till dem som framställer och använder produkter på det havstekniska området. Vidare har det märkts ett ökat intresse från konsultföretag i att bygga upp kompetens inom havstekniksektorn. Inom forsknings- och utvecklings- och utbildningssektorn finns en rejäl bas från vilken samspel i havstekniska frågor kan ske med näringslivet. Till dessa resurser kan räknas . Dit hör också de institutioner vid och som samverkar inom forskning och teknik. Till bilden hör också att havsresursdelegationen, som bl. a. skall samordna statens insatser för forskning och utveckling inom det havstekniska området, har sitt kansli förlagt till . De naturliga förutsättningarna, näringslivets dokumenterade intresse samt tillgänglig kompetens hos företag och forskningsinstitutioner är tillräckliga förutsättningar för att i ta till vara de möjligheter som den globala expansionen på den havstekniska sektorn ger. Genom olika aktiviteter i kommer troligen allt fler företag att bli intresserade av att engagera sig inom området. Det är därför angeläget att också samhället är berett att på lämpligt sätt stötta upp den initiativ- och utvecklingsverksamhet som krävs för att skall kunna ta upp konkurrensen med andra länder inom havsteknikens område. Åtgärder inom utbildnings- och forskningssektorn är nödvändiga som led i strävanden att utveckla eller omforma näringslivsstrukturen i en region. Det är emellertid först som det blivit mer allmänt accepterat att koppla samman de utbildningspolitiska målen med sysselsättningspolitikens krav. var heller inte de olika utbildnings- och forskningsinstitutionernas bedömningar och prioriteringar kopplade till vare sig landets eller sysselsättnings- och utbildningspolitiska intressen. Det är angeläget att utbildningsväsendets inriktning och dess resurs