mot · G5022148 · 1982-01-29 00:00:00 — Lag om förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark (prop. 1981/82:91) I proposition 1981/82:91 föreslår regeringen en lag om förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark. Förbudet avses gälla i avvaktan på kommande, mera långsiktiga beslut om bekämpningsmedlens användning i skogsbruket. Det torde vara realistiskt att räkna med att ett sådant beslut kommer att dröja - kanske betydligt längre. Eftersom nu gällande förbudslag inneburit en minst sagt oroväckande eftersläpning i skogsvården i landet skulle den nu föreslagna förbudslagen komma att leda till svåra konsekvenser för skogsåterväxten. Man talar redan nu i skogsbruket. Skall totalförbudet fortfara att gälla ökar de förlorade åren i antal. Vi motionärer grundar dessa bedömningar på dels de iakttagelser vi själva gjort i skogsbruket i , dels den redovisning som föreligger från riksskogstaxeringen, dels de fakta som redovisas i utredningsbetänkandet Ds Jo 1980:11 och i virkesförsörjningsutredningens betänkande (SOU 1981:81), dels de uttalanden som gjorts från skogsbrukets sida samt den skrift om lövslyproblemet som utgavs av . Ett faktum torde allt fackfolk inom skogsbruket vara helt överens om: Det finns inget så effektivt sätt att bekämpa lövslyet som att använda kemisk bekämpning. Det är dessutom billigt när bekämpningen sker genom flygbesprutning. Alternativen mekanisk och röjning är mångdubbelt dyrare. När man bekämpar lövsly manuellt måste man göra detta 2-3 gånger på grund av nya stubbskott. Vid kemisk lövslybekämpning krävs åtgärden endast en gång under en 100-årig omloppstid. Dessutom framgår det att sådan (motormanuell) röjning i praktiken inte kommer att kunna utföras i alla skogsbestånd. Ett annat problem är arbetskraftsbehovet. Skogsföretagen anser att skogsvården kan ge arbete maximalt . Ett säsongarbete således. Svårigheten att få arbetskraft som accepterar detta är minst sagt påtaglig. Från skogsbrukets sida frågar man sig också vem som tar arbetsgivaransvaret och vem som svarar för kostnadsökningarna vid mekanisk och röjning. skogspolitiska beslut sägs att skogsskötseln skall inriktas på en hög volymproduktion med huvudsakligen barrträdsvirke av hög kvalitet. I föreskrifterna till skogsvårdslagens 7 § har detta formulerats på följande sätt: Normalt skall ny skog anläggas med inriktning på produktion av barrvirke. Vi motionärer har i likhet med fackfolk den bestämda uppfattningen att detta skogspolitiska beslut ej kan omsättas i praktiskt handlande utan att kemiska medel får användas. Ett totalförbud innebär att skogsägaren fråntas möjligheten att använda det mest effektiva medlet för att omföra sina plantoch ungskogar till det tillstånd skogsvårdslagen kräver. Skulle ett totalförbud nu beslutas måste det i logikens namn följas av en ändring i skogsvårdslagen. Lövslyet i våra skogar är på flera håll i så stark ökning att inte ens det mest angelägna röjningsbehovet kan tillgodoses om förbudet mot kemisk bekämpning skall fortsätta. Riksskogstaxeringen visar hur gällande förbudslagstiftning medfört en omfattande eftersläpning i skogsvården. Röjningsbehovet är enormt. Från fram till har .antalet lövstammar i planteringar i det närmaste tredubblats! Vi återger i tabellform den aktuella bilden: Röjningsbehov i procent av totala arealen inom resp. huggningsklass (enl. riksskogS' taxeringen) Region 1-3: , , Region 4-5: Övriga Huggningsklass Bl, plantskog, medelhöjd < 1,3 m Huggningsklass B2, ungskog, medelhöjd 1,3-3 m Huggningsklass B3, ungskog, medelhöjd > 3 m Vi vill även redovisa ett lokalt material från som i länet tagit fram 1981. Det visar att röjningsproblemet är verkligt akut. genomförde en stickprovsmässig röjningsinventering i hela länet utom i där motsvarande material tidigare tagits fram. Inventeringen omfattade totalt på privat mark. Detta utgör av den privatägda skogsmarken utanför . Resultatet visar att röjningsbehovet är akut på av skogsarealen. På av skogsarealen är behovet så starkt att skogsvårdslagen föreskriver röjning. På minst en tredjedel av röjningsarealerna är det lövslyet som gör röjningsbehovet så akut. Situationen är likartad inom . Statistiken visar att röjningsbehovet ökat starkt år - som det råder skrämmande stor arbetslöshet i kommunen! Behovet av skogsvårdande åtgärder i form av motormanuell röjning uppgick till 61 000 dagsverken enbart i . Denna eftersläpning kvarstår. Det visar sig således att mekanisk och röjning endast fått en blygsam omfattning i jämförelse med behovet av skogsvårdsåtgärder. Detta trots det ökande sysselsättningsbehovet och de ansträngningar som såväl som länsarbetsnämnden i länet gjort. Hos i gör man den bedömningen att även om all disponibel arbetskraft utnyttjas för motormanuell röjning räcker det ändå inte för att inom acceptabel tid råda bot på eftersläpningen och svara mot det nytillkommande behovet av skogsvård Detta innebär att det som föreskrivs om röjningsplikt i 9 § i skogsvårdslagen inte kommer att kunna uppfyllas inom angiven tid. Eftersläpning i röjningen skall vara inhämtad . Denna skyldighet torde vara omöjlig att uppfylla för många skogsägare och på stora arealer utan användande av kemiska bekämpningsmedel. Skulle beslut fattas om kemiskt bekämpningsförbud enligt propositionen är det nödvändigt att regeringen även ändrar 9 § i skogsvårdslagen så att kraven anpassas till de svårigheter som uppstår om enbart mekanisk och röjning tillåts. är det nödvändigt att undanröja det nämnda kravet på att anvisade röjningsåtgärder skall vara fullgjorda . Skulle trots allt besluta om totalförbud utan att hos regeringen begära förslag och ändring av 9 § i skogsvårdslagen är det nödvändigt att regeringen meddelar regler för generös dispensgivning när det gäller röjningsplikten. kom en statlig utredning med ett betänkande om användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket m. m. (Ds Jo 1980:11). Där föreslår samtliga demokratiska partiers representanter således även socialdemokraterna - att en s. k. anpassad lövslyreglering läggs till grund för ett riksdagsbeslut. Det är utredningens alternativ 2, vilket innebär att kemisk bekämpning tillåts, dock med rätt för kommunerna att förbjuda sådan bekämpning inom känsliga områden. Vi motionärer anser att detta utredningsförslag bör förverkligas genom beslut. Följaktligen anser vi att regeringens proposition 1981/ 82:91 skall avslås av . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att med avslag på regeringens proposition 1981/82:91 hos regeringen begär förslag till ny lag i enlighet med alternativ 2 i utredningsförslaget (Ds Jo 1981:11) innebärande att kemisk bekämpning tillåts, dock med rätt för kommunerna att förbjuda sådan bekämpning inom känsliga områden, 2. att i den händelse vår hemställan under 1. icke bifalls av beslutar att hos regeringen begära förslag till skogsvårdande åtgärder som utan användande av kemiska bekämpningsmedel gör det möjligt för skogsägare att uppfylla de krav som ställs i skogsvårdslagen 1979 7 och 9 §§.