mot · G502503 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Rätt till avdrag vid inkomsttaxeringen för visst sparande Vid föregående lämnade vi en motion med yrkande om en parlamentarisk utredning rörande progressiv utgiftsskatt. Motionen blev sedermera helt tillgodosedd genom regeringens beslut att tillkalla en kommitté med uppdrag att belysa konsekvenserna av att införa en utgiftsskatt. Frågan är självfallet av mycket stor komplexitet och utredningen kan därför i likhet med de flesta andra skatteutredningar beräknas ta avsevärd tid i anspråk. På ett område borde det dock utan att föregripa utredningarnas resultat gå att göra förändringar i de gällande skattereglerna för att uppnå önskvärda effekter. Det gäller det produktiva sparandet. I förra årets motion anförde vi bl. a. följande: För det tredje missgynnas produktivt sparande som ett av samhällsekonomins största problem är ett för lågt totalt sparande. Sparande i improduktiva men värdebeständiga tillgångar som diamanter och konst lönar sig däremot bra. Detta leder till snedvridning av placeringsvalet mellan olika investeringsformer. Vid föregående behandlades även flera motioner om sparstimulanser. lämnade i sitt betänkande (SkU 1980/81:36) följande översikt över gällande bestämmelser på området: Med sparavdraget avses det extra avdrag som medges fysisk person i inkomstkällan kapital under förutsättning att bruttointäkten överstiger avdragsgilla kostnader. för ensamstående och . för makar tillsammans. Avdraget får dock inte överstiga skillnaden mellan bruttointäkterna och kostnaderna för inkomstkällan. infördes en ny sparform i syfte att stimulera till regelbundet och långsiktigt sparande. Löntagare och andra som har A-inkomst kan genom att spara i bank eller i aktiesparfonder erhålla vissa skatteförmåner, som gör sparandet mer värdesäkert. Banksparandet sker genom insättningar på särskilt lönsparkonto. Minst sex månadsinsättningar på lägst 75 och högst . ger rätt till skattereduktion av det sammanlagda sparbeloppet för året, s. k. sparskattereduktion. Räntan på kontomedlen är skattefri och sparmedlen binds efter sparårets utgång. Om spararen tar ut sparbeloppet, skall dras av från utbetalningen och återföras till staten. Sparandet i aktiesparfonder och skattelättnader i detta system har konstruerats på likartat sätt. Även här medges således skattereduktion. Denna utgör av sparbeloppet. För att få en motsvarighet till skattefriheten för räntan på lönsparkontot gäller bl. a. att avkastning och utdelning som tillfaller aktiesparfonderna inte skall träffas av inkomstskatt. Avkastningen av fondens tillgångar tillfaller andelsägaren endast i form av värdeökning av andelarna i fonden eller genom att han erhåller ytterligare andelar i fonden. Värdestegringen på andelarna undantas från realisationsvinstbeskattning under förutsättning att andelarna inte avyttras före femårsperiodens utgång. Avdraget vid förtida uttag av sparbelopp utgör i detta fall . Genom riksdagsbeslut genomfördes ytterligare sparstimulerande åtgärder (prop. 1980/81:39, SkU 12). Syftet med de nya reglerna är att ytterligare stimulera aktiesparandet och därigenom främja tillgången på riskkapital i näringslivet. Bestämmelserna innbär i huvudsak följande. Fysiska personer och dödsbon medges en skattereduktion, dvs. ett avdrag från inkomstskatten av mottagen utdelning till den del denna inte överstiger . för ensamstående och . för makar gemensamt. Den maximala skattereduktionen är således . Skattereduktionen beräknas på utdelning på svenska börsnoterade aktier och andelar i svensk aktiefond som till minst två tredjedelar består av sådana aktier. Vidare har det s. k. schablonavdraget vid beräkning av skattepliktig realisationsvinst för aktier som har innehafts höjts från . till 3 000 kr.Även möjligheterna att aktiespara inom ramen för det s. k. skattesparandet har förbättrats genom höjning av det högsta sparbeloppet från . Som framgår av redogörelse har det uppkommit ett stort antal regler på detta område. Det kan med fog ifrågasättas om de goda målsättningar som uppställts för att öka småspararnas sparbenägenhet i realiteten uppnås. Visserligen har vi med stor tillfredsställelse kunnat notera att intresset för aktiesparandet ökat kraftigt det gångna året, men om denna ökning består av nysparande är inte utrett. var vid föregående behandling av sparstimulerande åtgärder, mot bakgrund av det stora antal stimulansåtgärder för att öka sparandet som tidigare fattats beslut om, inte berett att medverka till ytterligare sparstimulerande åtgärder. Vi anser dock att det finns starka skäl att göra en total översyn av införda sparstimulanserna. Översynen bör eftersträva en samordning och förenkling av dessa regler. En förändring av reglerna för att stimulera sparandet måste enligt vår uppfattning syfta till mer generella regler som på ett bättre sätt än de nuvarande kan få med alla inkomsttagare i sparandet. Ett nytt system för att öka sparandet skulle kunna vara inrättandet av ett sparkonto enligt i princip samma modell som skogskonto, uppfinnarkonto och upphovsmannakonto. Insättning upp till ett belopp om . på sparkontot skall således vara avdragsgillt mot A-inkomster. Kapitalbelopp och räntor skall ej beskattas förrän de lyfts från kontot. Avdragsreglerna bör gälla sparande både i bank och i aktiesparfonder. bör det också vara möjligt att införa regler som medger att de sparade medlen utan skattekonsekvenser kan överföras till annat produktivt sparande såsom direktägda aktier, obligationer, skattkammarväxlar, bostad och eget företag. De på detta sätt överförda sparmedlen skall sedan beskattas vid realiserandet av den produktiva investeringen/värdepapperet. En översyn av sparstimulanserna och införandet av den förenklade modellen enligt ovan kan enligt vår uppfattning införas omgående och oavsett vad som utgiftsskatteutredningen kommer fram till. Den utgör dock inget hinder för ett utökande av utgiftsskatteprincipen i full skala när utredningsarbetet är slutfört i enlighet med vad som anförts ovan. Det skulle tvärtemot kunna underlätta ett sådant införande, eftersom de skattskyldiga får utökade möjligheter att ställa in sin ekonomi mot ett både privat- och nationalekonomiskt mer fördelaktigt beteende. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär översyn av de sparstimulerande reglerna syftande till förenklade och mer generella regler i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () ()