mot · G5022547 · 1982-04-13 00:00:00 — Varken de internationella erfarenheterna av den nyliberala passiva politiken eller dess tillämpning i ger nämligen anledning till en ändrad grundläggande tilltro till möjligheterna att genom en aktiv politik attackera de strukturella problem vi står inför. Socialdemokraterna har i det s. k. krisprogrammet Framtid för anvisat en väg till full sysselsättning och ekonomisk balans just genom en aktiv politik på en lång rad områden. Det är med utgångspunkt i krisprogrammet som den socialdemokratiska ekonomiska politiken formulerats i våra motioner och . Krisprogrammet utgör även nu grunden för våra förslag på det ekonomisk-politiska området. Riktlinjer för den ekonomiska politiken Den ekonomiska politik socialdemokraterna förordar utgår från den allmänna bedömning av ekonomin som gjorts ovan: sysselsättningsläget fortsätter att försvagas, kapacitetsutnyttjandet är rekordlågt, investeringarna sjunker och klyftorna mellan olika grupper i samhället vidgas. Socialdemokraterna avvisar den arbetslöshets- och stagnationspolitik som den borgerliga regeringen står för. De omedelbara målen för den ekonomiska politiken måste i stället vara följande o Åtgärder måste vidtas för att öka aktiviteten i ekonomin och därmed skapa sysselsättning. Detta kan av strukturella skäl inte ske genom någon allmän stimulans av konsumtionen utan måste åstadkommas genom att öka investeringarnas och exportens andel av efterfrågan, o Arbetsmarknadspolitiken sätts in med full kraft till dess att en ökad aktivitet leder till ökad efterfrågan på arbetskraft, o Den nuvarande investeringsnedgången motverkas genom åtgärder som direkt ökar investeringsverksamheten och därmed kapacitetsutnyttjandet, i väntan på att industrin vid en återhämtning av kapacitetsutnyttjandet börjar att öka sina investeringar, o Verksamma åtgärder måste sättas in för att öka virkesutbudet från skogen och minska olje- och energiberoende, o Den ekonomiska politiken inriktas på att skapa förutsättningar för att varaktigt nedbringa inflationstakten, o Fördelningspolitiken utformas i syfte att minska klyftorna i samhället, o De orättfärdiga sociala nedskärningarna i fråga om pensionernas värdesäkring, karensdagarna i sjukförsäkringen, urholkningen av arbetslöshetsförsäkringen och försämringen av barnomsorgens villkor återställs. Socialdemokraternas arbetsmarknadspolitik De borgerligas oförmåga att häva stagnationen i den svenska ekonomin har lett till ökande arbetslöshet. Den öppna arbetslösheten har stegrats till följd av regeringens alltmera passiva hållning inom arbetsmarknadspolitiken. I denna motion framlägger socialdemokraterna sin politik för investering, produktion och därmed varaktig sysselsättning. Åtgärderna får full effekt på arbetsmarknaden först . Vill man göra sitt yttersta för att omgående pressa ned den öppna arbetslösheten återstår bara att sätta in arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Först sedan beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning etc. satts in i all den utsträckning som är möjlig kan det hävdas att samhället gjort sitt yttersta i kampen mot arbetslösheten. Detta är utgångspunkten för våra förslag i det följande. Beredskapsarbeten Skall en fortsatt stegring av den öppna arbetslösheten kunna undvikas räknar AMS med att beredskapsarbeten motsvarande 8 miljoner dagsverken behöver anordnas under /83. Socialdemokraterna finner AMS prognoser rörande den fortsatta utvecklingen på arbetsmarknaden väl underbyggda. Med hänsyn härtill och med hänvisnng till vad vi ovan anfört om största möjliga ansträngningar i kampen mot arbetslösheten föreslår vi att medel nu tillförs AMS för att anordna beredskapsarbeten motsvarande 8 miljoner dagsverken. Mot bakgrund av den fortsatta försvagning av byggarbetsmarknaden som allmänt förväntas finner AMS det angeläget att andelen byggnads- och anläggningsarbeten i beredskapsarbetena ökas. Styrelsen förordar en andelsökning under /83 från . Detta torde dock förutsätta en höjning av tilläggsbidraget för kommunala investeringsarbeten. Den borgerliga majoriteten i har beslutat sänka tilläggsbidraget från . Detta skedde trots att AMS i skrivelse till regeringen begärde en höjning från i syfte att förhindra den byggarbetslöshet som redan då kunde förutses. I motion till motsatte sig socialdemokraterna en sänkning av bidraget till . Den nu alltmer alarmerande utvecklingen på byggarbetsmarknaden motiverar extraordinära åtgärder . Vi föreslår därför att tilläggsbidraget för kommunala investeringsarbeten tillfälligt höjs till . Bidragshöjningen bör avse arbeten som påbörjas före . För nästa budgetår disponerar AMS 1683,5 milj. kr för beredskapsarbeten I det har vi föreslagit dels en volymökning till 8 miljoner dagsverken, dels en ökad andel investeringsarbeten, dels tillfälligt förhöjda tilläggsbidrag för kommunala investeringar som utförs som beredskapsarbeten. Härav följer ett ökat medelsbehov på 2990 milj. kr. för nästa budgetår. Mot denna bakgrund föreslår socialdemokraterna att under anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder för /83 för här angivna ändamål anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 1890 milj. kr. AMS har begärt att få planera arbetsmarknadsutbildningen /83 för i första hand 120000 deltagare. Därmed skulle antalet deltagare kunna höjas med i genomsnitt 5000 jämfört med /82. Regeringens förslag, som är oklart formulerat i propositionen, torde i realiteten innebära ett avslag på AMS begäran. Visserligen föreslås en begränsad höjning , 3 000 platser, men denna skall uppenbarligen återtas med en dubbelt så stor minskning . Socialdemokraterna avvisar regeringens förslag. Det nu akuta läget på arbetsmarknaden kräver maximal insats av arbetsmarknadspolitiska medel. Vi föreslår därför att arbetsmarknadsutbildningen /83 planeras för 120 000 deltagare. föreläde vi för övrigt förslag med denna innebörd. Även AMS hemställan om rätt att, inom ramen för tilldelade medel, tillfälligt förstärka planeringskapaciteten inom arbetsmarknadsutbildningen avvisas av regeringen. Socialdemokraterna tillmäter behovet av effektiva insatser mot arbetslösheten sådan vikt att vi finner det självklart att ett sådant medgivande skall ges. I syfte att förebygga flaskhalsproblem inom i första hand verkstadsindustrin, till följd av brist på yrkesarbetare, har AMS föreslagit en utbyggnad av bristyrkesutbildningen. En förutsättning härför anges dock vara att utbildningsbidraget höjs till /timme. Även detta krav avvisas av regeringen. Därmed torde regeringens allmänna uttalanden rörande behovet av ökad bristyrkesutbildning sakna värde. Socialdemokraterna finner AMS hemställan välgrundad. Vi föreslår därför att utbildningsbidraget vid den bristyrkesutbildning inom tillverkningsindustrin som påbörjas före fastställs till /timme. Bidrag bör utgå till anställda elever för vilka arbetsgivaren betalar utfyllnad mellan utbildningsbidraget och den ordinarie lönen. Vi vill i detta sammanhang också understryka att svenska för invandrare vid behov bör föregå bristyrkesutbildning efter prövning i varje enskilt fall. Vid upprepade tillfällen har krävts att utbildningsbidraget vid permitterings- och uppsägningshot skall höjas till /timme . Kravet har ånyo framförts till regeringen från AMS. Trots det ytterst ansträngda sysselsättningsläget och trots att genom särskilt beslut två gånger uttryckligen bemyndigat regeringen att höja ifrågavarande bidrag, avvisar regeringen hemställan även på denna punkt. föreslog socialdemokraterna en höjning av bidraget till /timme i . Behovet av förstärkta insatser för de uppsägningshotade framstår som lika stort som då. Vi återupprepar därför nu vårt förslag. Till följd av att arbetsmarknadsutbildningen under innevarande år ej uppnått budgeterad volym kommer en reservation att uppstå under såväl anslaget B 2. Arbetsmarknadsutbildning som anslaget B 3. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. I enlighet med AMS hemställan i skrivelsen till regeringen , och på samma sätt som regeringen förordar i propositionen, föreslår vi därför att de merkostnader som följer av våra förslag rörande arbetsmarknadsutbildningen täcks genom utnyttjande av ingående reservationer /83. Socialdemokraterna har i motion 1981/82:774 föreslagit ett system för inrättande av ungdomsplatser. Förslaget utgick ifrån den överenskommelse om ungdomsplatser som träffades mellan SAF, LO och PTK och som senare har följts med avtal även på det kommunala och statliga området. I motionen gavs detaljerade riktlinjer för statens och kommunernas medverkan i systemet med ungdomsplatser. a. föreslogs att skolmyndigheterna skall ges ansvaret för verksamheten som ett naturligt inslag i skolans uppföljningsansvar. Vidare borde ungdomsplatserna kombineras med olika utbildningsinslag samt resurser avsättas till detta och för planering, uppföljning och tillsyn. Regeringen har utfärdat en förordning om bidrag till ungdomsplatser som dock enbart gäller till utgången av juni . Regeringen återkommer i samband med kompletteringspropositionen med vissa förslag till modifieringar av sina tidigare ståndpunkter. I ett avseende accepteras nu helt det socialdemokratiska förslaget. Till skillnad från vad de borgerliga ledamöterna anfört i utbildningsutskottet (UbU 1981/ 82:18) anser nu regeringen i likhet med vad vi framfört i vår motion att ansvaret för ungdomsplatser bör flyttas över till skolan. Vidare sker i propositionen en viss förskjutning av synen på yrkesintroduktionen. I propositionen sägs att det normala bör vara att en ungdom genomgått yrkesintroduktion eller gymnasieutbildning innan ungdomsplats anvisas. Däremot ställs inte längre några sådana absoluta krav. Vi konstaterar med tillfredsställelse att regeringen i dessa avseenden närmat sig de socialdemokratiska ståndpunkterna. Enligt vår mening kvarstår dock på flera avgörande punkter oklarheter i regeringens förslag. Av propositionen framgår inte om statsbidrag till ungdomsplatser skall utgå även efter . Inte heller innehåller propositionen några förslag avseende kvaliteten i fråga om ungdomsplatserna. Mot denna bakgrund vidhåller vi det system med ungdomsplatser som utförligt beskrivits i den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:774 och som senare följts upp i en socialdemokratisk reservation till utbildningsutskottets betänkande 1981/82:18. Regeringen har preliminärt beräknat 60 milj. kr. för statsbidrag till ungdomsplatserna. För att alla ungdomar som saknar utbildning eller arbete och som omfattas av skolans uppföljningsansvar skall kunna erbjudas en ungdomsplats under /83 krävs dock en betydligt större medelstilldelning. Vi föreslår därför att 100 milj. utöver regeringens beräknade anslag på 60 milj. kr. avsätts för anordnande av ungdomsplatser. Eftersom behovet av ungdomsplatser är svårt att beräkna bör medel härför anvisas på ett förslagsanslag under huvudtitel. Inom ramen för detta anslag bör bidrag utgå också till kommunerna för anordnande av utbildningsinslagen i ungdomsplatserna samt för tillsyn, uppföljning och planering i enlighet med de riktlinjer som redovisats i motion 1981/82:774. Vidare bör i enlighet med motionen 1 milj. kr. avsättas för stöd till de fackliga organisationernas informationsverksamhet kring ungdomsplatsernas syfte och betydelse. För /83 bör sålunda sammanlagt 161 milj. kr. avsättas för detta ändamål. Socialdemokraterna och har gemensamt utarbetat en bred utvecklingsplan för . I en partimotion från socialdemokraterna rörande regionalpolitiken har viktiga delar av denna plan förelagts som konkreta förslag. I planen ingår krav på omedelbara sysselsättningsskapande åtgärder i form av beredskapsarbeten. Behovet av sådana insatser har ytterligare förstärkts till följd av den akuta krisen i malmfälten. En rad lämpliga objekt har presenterats för regeringen. I särskilt beredskapsprogram som framlagts av AMS finns investeringar i turistprojekt med 78 milj. kr., industriinvesteringar med 127 milj. kr. och på energiområdet med 34 milj. kr. I särskilt program för i har bl. a. presenterats byggnadsprojekt av beredskapskaraktär för 340 milj. kr. I ett program för tidigareläggning av SJ-investeringar har redovisat objekt för ett sammanlagt värde av ca 170 milj. kr. Mot denna bakgrund hemställer socialdemokraterna att avslår regeringens förslag om att 150 milj. kr. bör ställas till regeringens förfogande för vissa särskilda åtgärder. I stället föreslår vi att 250 milj. kr. anvisas för beredskapsarbeten i . Medlen bör i vanlig ordning ställas till AMS förfogande, varvid styrelsen bör bemyndigas att göra de jämkningar av statsbidragssatserna som krävs för att projekten skall komma till stånd. Särskild uppmärksamhet bör ägnas möjligheterna att stödja för särskilda projekt för övertalig personal. Investeringarna i har krympt . Det gäller i stort sett alla sektorer av ekonomin. Industriinvesteringarna låg 1981 års nivå. Nybyggandet av bostäder har inte varit så lågt sedan Koreakrisen . Investeringarna inom stat och kommun dras ned till följd av den åtstramningspolitik som de borgerliga regeringarna fört. Utvecklingen av investeringarna i den svenska ekonomin kontrasterar starkt mot behoven. Behovet av ökade investeringar, särskilt inom industrin, är mycket stort, med hänsyn till de stora underskotten i bytesbalans och statsbudget. I en motion (1981/82: 2133) lade vi socialdemokrater fram förslag om ett omfattande investeringsprogram. Programmet är uppbyggt så att det skulle stimulera ekonomin på kort sikt, som det är inriktat på åtgärder som är viktiga för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Våra förslag omfattar åtgärder för att få i gång investeringarna på energiområdet, stimulanser för ett ökat bostadsbyggande, investeringar i transportsektorn, särskilda insatser för ökade industriinvesteringar, åtgärder för forskning och utveckling samt tidigareläggning av vissa kommunala investeringar på miljöområdet. Våra förslag på energiområdet syftar till att nödvändiga investeringar skall komma i gång och genomföras snabbare. De borgerligas passivitet i energipolitiken är oacceptabel och oförenlig med målen att avveckla kärnkraften och minska oljeberoendet. Bristen på kapacitet inom transport- och kommunikationssektorn är till stor nackdel för industrin som är starkt beroende av väl fungerande transporter. Våra förslag omfattar ökade insatser för vägunderhåll, vägbyggande, SJ samt kollektivtrafik. Projekten på vägområdet har valts ut främst med hänsyn till sin betydelse för industrins transporter. Den katastrofalt låga nivån på bostadsbyggandet har fått till följd att arbetslösheten bland de anställda i bygg- och byggmaterialindustrin har stigit till rekordhöga tal. Omfattande industriell kapacitet har slagits ut, vilket fått till följd att importberoendet ökar. Våra förslag omfattar åtgärder både för ett högre nybyggande och för ökade insatser i reparations-, ombyggnads- och tillbyggnadssektorn. För att utnyttja ledig kapacitet i industrin och skapa ett antal nya arbetstillfällen ingår i investeringsprogrammet också förslag till tidigareläggning av vissa kommunala investeringar på miljöområdet. Den ökning av efterfrågan som följer av satsningarna på energi-, transportoch byggandeområdet leder till en ökad efterfrågan på industriprodukter. Den ökade efterfrågan kommer, genom att kapacitetsutnyttjande och lönsamhet förbättras, att stimulera till ökade industriinvesteringar. En ytterligare stimulans av industriinvesteringarna följer av våra övriga förslag på det industripolitiska området: inrättandet av en struktur- och utvecklingsfond, utarbetande av ett investeringsprogram för de statliga företagen, ökade anslag för de särskilda branschprogrammen inom statens industriverk m. m. I vårt investeringsprogram ingår också förslag till utbyggnad av lokaler för teknisk forskning och utveckling, ökade anslag till teknikupphandling, stipendier till uppfinnare och ökade anslag till de tekniska fakulteterna. Sammanställning av vårt investerings- och åtgärdsprogram i motion 1981/ 82:2133 Ökade resurser till oljeersättningsfonden 250 milj. kr. Ökat stöd till miljöinvesteringar 200 milj. kr. Ökad takt i energihushållningsprogrammet Samhällsägt utvecklings- och upphandlingsbolag Plan för vattenkraftens utbyggnad Plan för utbyggnaden av raffinaderier och petrokemisk industri 1982/83 Tot. Vägar och broar 400 900 SJ: vagnar och lok (inkl. särskilt vinterprogram 200 485 tågstopp) 10 460 10 1335 Hyresrabatter 40 2 000 Reparationer och underhåll 205 400 Tidigareläggning av kommunala investeringar inom miljöområdet Industriinvesteringar Struktur- och utvecklingsfond Investerings- och utvecklingsprogram för de statliga företagen Gruvprogrammet Rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin Branschprogrammet SIND Kreditgarantier sågverken 1982/83 milj. kr. Ökat anslag till de tekn. Ökat anslag till stipendier för uppfinnare för forskn. Till detta kommer de investeringar i industrin som bör bli följden av den ökade efterfrågan. Beräkningar gjorda inom de fackliga organisationerna och näringslivet visar att investeringar i byggsektorn på ger 5 000-6000 sysselsättningstillfällen. Vi har beräknat att våra förslag medför investeringar , förutom de följdinvesteringar som väntas inom industrin. bär att sysselsättningseffekten av vårt program skulle bli 35 000-40000 jobb . I detta är endast inberäknat energiinvesteringar på . Under resten av 1980-talet väntas våra satsningar på energiområdet skapa ytterligare mellan 30000-40000 arbetstillfällen. För den närmare utformningen och motiveringen till våra förslag hänvisar vi till den nämnda motionen (1981/82:2133). En del av våra förslag har behandlats av och avslagits av den borgerliga riksdagsmajoriteten. Andra förslag har ännu inte behandlats. Vi lägger inte nu nya yrkanden om vårt investeringsprogram men redovisar ändå detta som en viktig del av vår ekonomiska politik. På ett pär områden har emellertid regeringen i ett sysselsättningspolitiskt paket tagit med en del av våra förslag, som man lagt till en del nya projekt. Vi finner det självfallet tillfredsställande att regeringen numera delvis har accepterat våra förslag. De insatser som regeringen har beslutat om är emellertid klart otillräckliga. På bostadsområdet hade vi som en stimulans för reparations-, ombyggnads- och tillbyggnadssektorn föreslagit att de tidsbegränsade bidragen och lånen för ombyggnader resp. reparationer skulle förlängas och även gälla och /83. föreslog vi att det maximala bidragsbeloppet per lägenhet skulle höjas från . borgerliga majoritet har avslagit detta förslag. I kompletteringspropositionen återkommer emellertid regeringen och föreslår att åtgärderna förlängs att gälla arbeten som påbörjas 1 augusti 1982-31 mars 1983. föreslår regeringen att beloppsgränsen sänks från . Här upprepar vi vårt förslag om en höjning av beloppsgränsen till . Regeringens förslag om en höjning med 20 milj. kr. av ramen för ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse tillstyrker vi, även om detta knappast kan ge någon större vare sig bostadspolitisk eller sysselsättningsmässig effekt. Då våra beräkningar av insatserna på bostadsområdet kräver vissa justeringar redovisas nedan en ny sammanställning. Kostnad, milj. kr. Reparation, ombyggn. (250)' byggnader (nytt) 'Ingen budgetbelastning. Vi beräknar, som tidigare, den sammanlagda investeringseffekten av våra förslag på bostadsområdet till mellan 2,5 och . På transport- och kommunikationsområdet har regeringen beslutat om genomförande av vissa av de projekt vi föreslog . Det gäller dels omläggning av järnvägen BodenÄlvsbyn till en kostnad av 53 milj. kr., dels ett antal väg- och broprojekt till en kostnad av 104,7 milj. kr. Regeringen har dessutom beslutat tidigarelägga investeringsprojekt på detta område som vi för vår del accepterar, även om de inte har utvalts med samma inriktning som när vårt program fastställdes. Avgörande för vårt val av investeringsprojekt är deras betydelse för industrins transporter, medan regeringen inte tycks ha tillämpat någon sådan prioritering. Av våra förslag till investeringar i lokaler för teknisk forskning och utveckling har regeringen tagit ett enda projekt, Jonosfärobservatoriet i till en kostnad på 5,3 milj. kr. Förutom de projekt som sammanfaller med våra har regeringen beslutat tidigarelägga ytterligare ett antal projekt till en kostnad av 437,25 milj. kr. Projekten är hämtade från en rad olika myndigheter. Vi välkomnar för vår del dessa förslag, även om besluten borde ha kommit med hänsyn till sysselsättningssituationen och behovet av stimulanser till industrin. Bland de projekt som regeringen beslutat om ingår dock ombyggnad av flygstationen i Kallax, . Vi har i motionerna 1981/82:2178 och 1981/ 82: 2352 förordat att den planerade nybyggnaden av en flygterminal i skall fullföljas och att projektet, som kostnadsberäknats till 95,5 milj. kr., skall påbörjas möjligt. Vi vidhåller att flygplatsfrågan i bör lösas på detta sätt och inte genom en sådan provisorisk ombyggnad som ingår i regeringens sysselsättningspaket. Vad vi nu har anfört om nybyggnad av en flygterminal i bör av ges regeringen till känna. Dessutom täcker inte regeringens förslag på långt när behovet. Vi menar att de förslag vi lade fram borde genomföras tillsammans med regeringens för att få den stimulans för industrin som är nödvändig. Med den nya beräkningen för bostadsområdet ser vårt investeringsprogram i sammanställning ut på följande sätt (milj. Av dessa satsningar har regeringen nu accepterat förslag uppgående till en kostnad på totalt 428 milj. kr. (bostäder 265, kommunikationer 157,7, lokaler för forskning och utveckling 5,3). Med de tillkommande projekten uppgår den totala kostnaden för regeringens förslag till 885,25 milj. kr. Vi förordar nu att vårt förslag till investeringsprogram genomförs tillsammans med regeringens nya förslag uppgående till totalt 437,25 milj. kr., (exkl. ombyggnad av flygstationen i Kallax). Det totala investeringsprogrammet blir då (2335,5+437,25 milj. kr.=) 2772,75 milj. kr. Skillnaden mellan vårt förslag och regeringens uppgår därmed till (2772,75-885,25 = ) 1887,5 milj. kr. Tillvaratagande av vära resurser Mot regeringens för landet utomordentligt dyrbara passivitet när det gäller att utnyttja våra råvaruresurser ställer vi konkreta förslag till åtgärder på detta område. När det gäller virkesförsörjningen har socialdemokraterna föreslagit kraftfulla åtgärder för att öka utbudet. Dessa bygger på en kombination av bestämmelser om avverkningar i skogsvårdslagen och ekonomiska styrmedel i form av ett avgifts- och stödsystem. Avgifts- och stödsystemet är utformat så att det skulle gynna den skogsägare som driver ett aktivt skogsbruk men blir en belastning för den inaktive. Tillsammans skulle avverkningsbestämmelserna i skogsvårdslagen och avgifts- och stödsystemet ge en aktiv skogspolitik som på både kort och lång sikt tryggar skogsindustrins råvarubehov. Dessa förslag har vi senast lagt fram i våra motioner 1981/82:2484 och 2520 med anledning av de tidigare nämnda propositionerna 1981/82:177 och 182. Förslagen har ännu inte behandlats av . Ett annat område där vi fört fram en rad förslag, som skulle öka vår produktionskapacitet, är energipolitiken. Våra förslag omfattar bl. a. ökat stöd till oljeersättningsfonden, förbättrade möjligheter för kommunerna att skärpa hushållningen med energi i byggnader och lokaler, samhälleliga initiativ för en kraftfull teknikupphandling, en plan för vattenkraftens utbyggnad upp till de av beslutade 66TWh, en utvecklingsplan för raffinaderier och petrokemisk industri samt statliga initiativ för att skapa bolagsbildningar för bl. a. skogsbränslen och torv. Den politik som socialdemokratin förespråkar kräver uppoffringar av vårt lands medborgare. Det kommer att bli nödvändigt att skapa utrymme för nya satsningar på industriell utveckling och förnyelse i enlighet med de förslag vi lägger fram. Därigenom kommer det att bli mycket begränsade möjligheter att få utrymme för nya åtaganden inom den offentliga sektorn. I detta läge skärps kraven på fördelningspolitiken.