mot · G502380 · 1982-01-19 00:00:00 — m. fl. De borgerliga regeringarnas sysselsättningspolitik har kapitalt misslyckats, detta kan man se av de ständigt ökande arbetslöshetssiffrorna och de varsel om driftsinskränkningar som hopar sig hos länsarbetsnämnderna runt om i landet. har ju förklarat att arbetslösheten blir betydligt värre än vad regeringen räknat med i budgetpropositionen, och det finns all anledning att fästa större avseende vid den ansvariga myndighetens bedömningar än de fromma förhoppningar som kommer till uttryck i mittenregeringens budgetproposition. I detta bekymmersamma läge är det obegripligt att regeringen fortfarande vägrar att använda byggande och investeringar för framtiden som motor i vår stagnerande ekonomi. I tider med ökad skuldsättning utomlands och stora bekymmer med bytesbalansen gentemot vår omvärld är det viktigt att satsa på sådan verksamhet som går att klara utan nämnvärt utlandsberoende. En sådan verksamhet är utan tvivel byggande och investeringar för framtiden. Byggandet kan betraktas som den mest importsnåla verksamhet som vi i vårt land kan syssla med. Vi kan skaffa fram kapitalet, vi har gott om byggarbetskraft, och de flesta råvarorna finns inom landet. Det är i stort sett bara att bestämma sig för att sätta i gång. byggdes det bara litet drygt 40 000 lägenheter i vårt land, och regeringen räknar i budgetpropositionen med att det under innevarande år kommer att byggas ännu mindre, kanske bara 35 000 lägenheter. Detta sker som byggnadsverksamheten även på andra områden i samhället dras ned kraftigt, t. ex. väg- och brobyggnader, industribyggande och övrigt byggande inom offentlig sektor. Får denna negativa utveckling på byggområdet fortsätta riskerar vi att med tiden bli utlandsberoende även på detta område. Vi har inte längre kvar en fungerande byggindustri, den kvalificerade arbetskraften har tvingats över i annan verksamhet, rekryteringen av ny byggarbetskraft upphör, och den omfattande byggmaterialindustrin i vårt land kommer att få stora svårigheter att över huvud taget överleva. En ökad satsning på byggande har betydande spridningseffekter på annan verksamhet i samhället. Det ger jobb inom transportsektorn, metallindustrin, byggmaterialindustrin och möbeltillverkningen. Man brukar räkna med att varje byggnadsarbetare som står i produktion ger jobb åt ytterligare tre anställda inom andra sektorer av näringslivet. a. har vi en betydande koncentration av industri som är starkt beroende av verksamheten inom byggsektorn. Det alltför låga byggandet i landet har medfört inskränkningar inom möbeltillverkningen, isolermaterialindustrin, träindustrin och jord- och stenindustrin. Det bör i sammanhanget påpekas att av de varsel om driftsinskränkningar som ligger hos länsarbetsnämnden i , vilka f. n. berör 6 760 personer, återfinns över hälften i den industri som är beroende av byggnadsverksamheten. Det bör vidare påpekas att närmare 700 byggnadsarbetare f. n. går arbetslösa i , vilket innebär av samtliga byggnadsarbetare. Med hänsyn till denna dystra utveckling på byggområdet måste statsmakterna och främst regeringen ta sitt ansvar och på nytt satsa på byggandet som motor i vår ekonomi. Vi har definitivt inte råd med att göra byggnadsindustrin till en ny krisbransch. Att bygga för framtiden är ett bra sätt att börja ta vårt land ur krisen. Får den pågående negativa utvecklingen fortsätta på byggområdet gör vi oss utlandsberoende även inom denna sektor. När konjunkturen går uppåt och vi får behov av ett omfattande byggande i landet kan vi riskera att stå utan inhemsk kapacitet på detta område, såväl då det gäller byggarbetskraft, byggmaterial som tekniskt kunnande. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökat byggande och investeringar för framtiden. () ()