ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502699 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Av den nu gällande upphandlingskungörelsen framgår bl. a. att myndighet vid upphandling skall utnyttja förefintliga konkurrensmöjligheter och behandla anbud och anbudsgivare objektivt. I kungörelsen sägs också att någon begränsning till enbart svenska företag inte får ske om det bedöms att man kan få bättre villkor i utlandet. Upphandlingskungörelsen ger inte möjlighet att ta hänsyn till andra än strikt affärsmässiga bedömningar av en upphandling. Detta är en brist då i vissa fall andra skäl såsom regional-, försvars- eller sysselsättningspolitiska skäl borde kunna tillgodoses vid en upphandling. Speciellt med tanke på att den samlade samhälleliga kostnaden i vissa fall kan nedbringas även om inte absolut billigaste vara upphandlas. har flera fall av upphandling givit upphov till debatt. Det gäller försvarets beslut att inhandla ett radarsystem från ITT i , trots att kompetensen finns inom landet, hos . Det gäller inköp av transformatorer till kärnkraftverken vid Forsmark och från i , trots att ASEA är utmärkt lämpat för leverans av dessa transformatorer. Det gäller SJ:s inköp av lastpallar, där andelen svenska leveranser minskar till förmån för beställningar utomlands. Säkerligen finns det mängder av liknande exempel, förutom dessa stora affärer som väckt en viss uppmärksamhet. Upphandlingsreglementet för kommuner och landsting har samma sakliga innebörd som de statliga riktlinjerna för upphandling. Som det nu är kan följande situation uppkomma: Om en skyddad verkstad i tillverkar sängar, fullt jämförbara med sängar från utlandet, får inte med nu gällande regler köpa dessa sängar om de skulle råka vara något dyrare. I detta fall gäller det dessutom stöd genom köp till en verksamhet - skyddat arbete eller arbetsvärd - som ligger egen målsättning mycket nära. Mot bakgrund av ovanstående exempel står det klart att en förändring av upphandlingskungörelsen bör ske så att andra skäl än de rent affärsmässiga kan vägas in vid upphandling. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en översyn av upphandlingskungörelsen i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk)
mot · G502702 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Skogsvårdsavgiften höjdes från till av skogsvärdet. Detta förslag presenterades i det ekonomiska paket som ekonomidepartementet lade fram . Denna höjning fick ett mycket kraftigt genomslag beroende på att skogsvärdena tredubblades, i den fastighetstaxering som gäller . En så kraftig höjning som detta blev i kronor räknat, får stora konsekvenser för skogsägarnas ekonomi. Speciellt drabbade blir de som avverkat mycket skog och inte längre har så mycket att hugga. Skogsvårdsavgiften är avsedd att täcka vissa statliga utgifter för skogsbruket i sin helhet. Genom den senaste höjningen kommer statens intäkter av skogsvårdsavgifter att överstiga de utgifter som var avsedda att täckas med denna avgift. Den i årets budgetproposition föreslagna sänkningen av skogsvårdsavgiften från till är ett steg i rätt riktning. Ur vår synpunkt är det viktigt att grundtanken skogspolitiska beslut ligger fast, nämligen att skogsvårdsavgiften endast skall användas för att täcka vissa för skogsbruket gemensamma kostnader. Vi ser detta som ett första steg för att anpassa skogsvårdsavgiften så att de synpunkter som redovisats ovan blir tillgodosedda. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att uttalar att de principer som finns riksdagsbeslut vad gäller skogsvårdsavgiftens storlek ligger fast. () () () () ()
mot · G502704 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:704 Beskattningen av barnpension vid feriearbete Ett skattefall i har visat att det barn som har barnpension efter en bortgången fader behandlas skattemässigt hårdare än om fadern varit i livet. I det aktuella fallet tjänade en 17-årig pojke . under ferierna, men sedan detta tillförts barnpensionen på ca . gav det en skatt på . Om däremot fadern hade levat och bidragsförskott utgått hade detta inte varit skattepliktigt och därmed skulle det alltså inte ha utgått någon skatt på ferieinkomsten. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar begära att regeringen utreder och framlägger förslag som likställer barnpension med bidragsförskott i omnämnda avseende.
mot · G502706 · 1982-01-22 00:00:00 — Åtgärder mot viss ekonomisk brottslighet Den totala importen till var 1980 141 332 milj. kr. och uppgick till 53 . Exporten var 130 777 milj. kr. och uppgick till 51 . Det är således avsevärda mängder gods som går över våra gränser och som skall deklareras för . infördes ett nytt deklarationssystem. Det är det s. k. hemtagningssystemet som innebär att importörer disponerar godset innan det har förtullats och att förtullningen sker i ett senare skede. Detta system innebär en snabbare tullbehandling och svarar därmed mot berättigade krav från näringslivet. Å andra sidan inbjuder systemet också till ekonomisk brottslighet. Forskaren vid , , har undersökt och i en rapport redovisat formerna för och omfattningen av ekonomisk brottslighet vid import och export. Urvalet är litet och man kan därför'inte dra alltför långtgående slutsatser. Men uppenbarligen växer den ekonomiska brottsligheten inom utrikeshandeln. Vid kontrollaktionen upptäcktes många felaktigheter. Det leder till misstanken att den ekonomiska brottsligheten - vid export, men i synnerhet vid import - kan gälla som undandras beskattning och avgiftsbeläggning. Det är nödvändigt att söka komma till rätta med denna brottslighet. Och det är nödvändigt med kontroll och regelbundna stickprovsundersökningar som får en preventiv inverkan. Alternativt måste hemtagningssystemet omprövas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten vid import och export.
mot · G502708 · 1982-01-22 00:00:00 — 1981/82 708-715 I anledning av att den värmländska skogsindustrin behöver mer virke har en kvinna skrivit följande till oss motionärer: Sorn en första åtgärd måste se till att beskattningen utformas så, att man verkligen stimulerar till att avverka skog. Hon fortsätter: Avskaffa sambeskattningen! Kvinnan syftar på det förhållandet, att B-inkomst från jordbruksfastighet sambeskattas med makes A-inkomst, om den är den högsta. , hemmafru, säljer en rotpost, B-inkomst, för 20 000:-. , yrkesverksam, tjänar 80 000:-/år. På denna rotpostförsäljning utgår en skatt, som om hade en årsinkomst på i övrigt 80000:-. Ett annat exempel: På en liten jordbruksfastighet skall röjning och gallring utföras. Lika stor arbetsinsats krävs för röjningen som för gallringen. Agaren väljer att gallra själv, men lämnar bort röjningen på uppdrag. Följder: Gallringen räknas som egen avverkning och ger A-inkomst. Kostnader för röjningen får dras i deklarationen. Ägaren väljer att röja själv, men lämnar bort gallringen pä avverkningsuppdrag. Följder: Eftersom gallringen var awerkningsuppdrag räknas inkomsten av denna som B-inkomst, - sambeskattas! Höjningen är ej avdragsgill för den har ägaren gjort själv utan kostnad! Exemplen talar för sig själva. Särskilt brännande upplevs det kanske , att många tvekar att avverka skog, därför att beskattningen inte är rimlig. Men situationen upplevs säkerligen lika orättvis för den hemarbetande, som ärvt ett litet kapital, som avkastar 5 000:-/år. Denna inkomst läggs också ovanpå makens inkomst och skatten blir därigenom betydligt högre. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär skyndsamma förslag till åtgärder ägnade att redan för motverka sambeskattningens nackdelar.
mot · G502709 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:709 Ett trygghetspaket för skogsbrukare Lantbrukarnas erfarenheter av det s. k. trygghetspaketet är mycket goda. Det har funnits som en komplettering till samhällets socialförsäkringsskydd. Många som drabbats av olyckor i lantbruket har upplevt att detta trygghetspaket varit en förutsättning för att man skulle fortsätta inom sitt yrke. Skogsbrukarna däremot har inte omfattats av lantbrukarnas trygghetspaket, då premiebetalningen sker via jordbrukets prisförhandlingar. Det har gjorts framställningar från såväl LRF som SSR att en AMFförsäkring för skogsbrukare skulle möjliggöras inom ramen för de skogsvårdsavgifter som skogsbrukarna betalar. Regeringens förslag till en sänkning av skogsvårdsavgiften från 0,6 till betraktas av många bedömare som otillräcklig. Skogsvårdsavgiften har tillkommit för att medlen helt skall disponeras för insatser, vilka kommer hela skogsbruket till godo. Eftersom en överdebitering sker bör de avgifter som är för höga återgå till skogsbruket i någon form. Ett trygghetspaket för skogsbrukare vore en sådan återföringsform. En beräkning av kostnaderna för ett trygghetspaket för landets skogsbrukare har beräknats till 15 milj. kr. En av de främsta anledningarna till ett trygghetspakets betydelse är att skogsbrukare ofta har ett otillfredsställande försäkringsskydd. Detta sammanhänger ofta med en låg inkomst. En analys hur man skall lösa finansieringsmöjligheterna för skogsbrukarnas anslutning till trygghetspaketet har utförts av LRF. Denna analys visar att det är ytterst svårt att för en rimlig kostnad nå en lösning även för skogsbrukarnas försäkringstrygghet. En kollektiv försäkring bedöms som riktigast. Eftersom skogsbrukarna betalar mera än vad som erfordras i skogsvårdsavgift skulle en återgång till brukarna genom premiebetalning av en kollektiv AMF-försäkring vara väl motiverad. Med hänsyn till vad som här anförts hemställs att hos regeringen anhåller att med skogsvårdsavgift betala premierna för en AMF-försäkring för skogsbrukare.
mot · G502710 · 1982-01-20 00:00:00 — Särskild fastighetstaxering på grund av ändrat skogsbruksvärde Genom en beslutad lagändring (SFS 1981:1119) har nya regler införts för nytaxeringsgrunder vid särskild fastighetstaxering. För att ny taxering skall ske krävs i regel att taxeringsenhet under löpande taxeringsperiod ökat eller minskat i värde med minst en femtedel, dock . Ny taxering skall alltid ske om kostnader uppgående till minst 1 milj. kr. nedlagts på taxeringsenheten. Beträffande småhus med tomtmark gäller dock att varje värdeförändring om . har flera svåra stormar drabbat framför allt , och . Enskilda fastigheter har gått miste om praktiskt taget all skog. För att ny fastighetstaxering skall kunna ske på dessa fastigheter krävs att värdet på hela taxeringsenheten ändrats med minst en femtedel. Detta gör att värdet inte kan ändras i många fall trots att skog för kanske 100 gått förlorad. Möjligheterna till ny taxering påverkas av hur taxeringsenheten är sammansatt. Rör det sig om en ren skogsfastighet kan ny taxering ske. Gäller det en kombinerad fastighet kan ny taxering inte ske. Enligt vår uppfattning bör nytaxeringsgrunderna ändras så att taxering alltid kan ske om skogsbruksvärdet ändrats med minst en femtedel, dock . Vidare bör i likhet med småhusfastigheterna gälla att ny texering skall ske om värdet ändrats med . Denna utvidgning av nytaxeringsgrunderna är särskilt angelägen med hänsyn till att skogsvårdsavgift skall utgå på grundval av det taxerade skogsbruksvärdet. Skogsvårdsavgifterna har höjts kraftigt och uppgår numera till betydande belopp. Med stöd av det anförda hemställs att måtte besluta att bestämmelserna i 16 kap. fastighetstaxeringslagen ändras så att ny taxering kan ske om skogsbruksvärdet ändrats med en femtedel, dock , eller om värdeförändringen uppgår till .
mot · G502712 · 1982-01-19 00:00:00 — m. fl. Som bekant är mellanölet förbjudet i fr. o. m. . Motivet till förbudet var den ökade ölkonsumtionen bland speciellt ungdomar. Oppositionen mot förbudet var dock omfattande och det förutsågs att ett förbud knappast skulle vara effektivt mot missbrukarna eftersom det fanns små möjligheter att styra konsumtionen mot svagare drycker. En av utförd undersökning visade också att inte mindre än två tredjedelar av de ungdomar som tidigare drack mellanöl efter förbudet hade gått över till de starkare alkoholdryckerna sprit, vin och starköl. /krävdes i en motion (496) att effekterna av förbudet skulle utvärderas. majoritet avstyrkte emellertid bifall till motionen och yttrade bl. a. i sitt betänkande (33): Vad angår ungdomens alkoholvanor efter mellanölsförbudet vill utskottet uttala att resultaten av verkställda undersökningar måste betecknas som osäkra. Vidare ansåg utskottet att man inte kunde räkna med att mellanölet i ett slag skulle på något genomgripande sätt kunna förändra ungdomens alkoholvanor i övrigt, så länge man inte lyckats ändra de vuxnas dryckesvanor. Ytterligare har gått sedan behandlade denna fråga, och om det nu visar sig att den tidigare tendensen bland ungdomar att gå över till starkare drycker håller i sig, har mellanölsförbudet varit mer eller mindre verkningslöst. Därför borde det nu vara att utvärdera effekterna av förbudet i fråga. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av mellanölsförbudet. BO () ()
mot · G502716 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:716 Förenklat rättegångsförfarande i enklare brottmål I besparingssyfte har aviserats att minska antalet nämndemän i tingsrätten från nuvarande fem till tre. Besparingarna per mål torde inte bli särskilt stora. Om man däremot i stället i typiska bötesmål i större utsträckning än vad som är fallet började använda strafföreläggande skulle kostnaderna för statsverket kunna minskas kraftigt. Varje rättegångstimma drar naturligtvis stora kostnader. Många åtalade anlitar också försvarsadvokat. I en del fall får det allmänna också stå för försvarets kostnader. Hela rättsproceduren kan för många innebära stor dramatik. Vederbörande måste dessutom ta fritt från sitt arbete. Även smärre förseelser kan genom rättegångsförfarandet innebära psykiska påfrestningar för den som skall dömas. Flera domare och åklagare hävdar att ett strafföreläggande med böter, som per post når den tilltalade, är en mera human och framför allt en billigare form av påföljd. Ett godkännande av ett strafföreläggande är liktydigt med en dom som vunnit laga kraft. I enlighet med lag, direktiv och praxis bör åklagaren göra allt för att den felande skall få tillfälle att utan åtal och rättegång godkänna en förenklad bötesdom, som skickas till önskad adress. Före varje strafföreläggande har åklagaren, när det kan finnas anspråk på skadestånd, tillskrivit måslägaren (den misshandlade, varuhuset vid snatteri, taxiägaren eller restaurangen då betalning ej erlagts osv.). Åklagaren initierar de båda parterna att göra upp i skadeståndsfrågan. Först därefter skrivs bötesdomen. Sker inte frivillig uppgörelse väcks åtal i vanlig ordning. Bestrids strafföreläggandet väcks åtal och den misstänkte får den process han önskar. Trots att strafförelägganden har blivit allt vanligare i svensk rättskipning så förekommer fortfarande mängder av småmål vid våra tingsrätter, där den tilltalade redan i polisförhöret medgett gärningen. Kostnaderna för dessa småmål brukar sällan täckas av de böter som utmäts. För den åtalade innebär inställelsen också förlorad arbetsförtjänst, reskostnader och eventuella advokatarvoden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förenklad handläggning av enklare brottmål genom strafföreläggande i stället för domstolsförhandlingar.
mot · G502717 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Den centrala polisutbildningen sker numera vid och med som huvudman. Skolan är eftergymnasial i likhet med all annan högskoleutbildning. Samordning och samverkan med övrig sådan utbildning kan ske även om inte sorterar under UHÄ. Enligt vår uppfattning finns det ett stort behov av forskning också kring polisarbetet. Sådan forskning finns ännu inte i . Detta är en brist, eftersom polisarbetet utgör en mycket viktig funktion i samhället och därtill ständigt är föremål för debatt i såväl positiva som negativa tongångar. Några empiriska undersökningar, som därvid kan åberopas, finns knappast. Därför finns det ett behov av direkta forskningsinsatser på det här området, ett krav som mer och mer har rests från olika håll. Härför krävs emellertid inrättandet av en professur i polisforskning direkt knuten till . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om anordnandet av polisforskning vid och att i anledning härav inrättas en professur i ämnet. () ()
mot · G502718 · 1982-01-22 00:00:00 — och information om brottsskadeersättning Den som tillfogats skada till följd av brott kan bli tilldömd skadestånd. Skadeståndet skall i princip ge full ersättning för den lidna skadan. Skadeståndsreglernas effektivitet är emellertid beroende av den skadeståndsskyldiges betalningsförmåga. I vissa fall kan dock skadan till följd av brott ersättas av statliga medel. Ersättningsanspråken prövas fr. o. m. brottsskadelagens ikraftträdande av brottsskadenämnden. Ansökan om brottsskadeersättning skall i princip göras från det brottet begicks. Från brottsskadenämndens sida har information gått ut till berörda myndigheter, advokater och allmänhet via massmedia, broschyrer och på annat sätt. Trots detta har det dock visat sig att kännedom om denna möjlighet att få ersättning för brottsskada inte trängt igenom på ett tillfredsställande sätt. För att förbättra informationen till dem som tilldömts skadestånd i brottmål har vissa tingsrätter i samband med domen underrättat den skadelidande om möjligheten att gå till brottsskadenämnden. Då detta synes vara ett effektivt sätt att sprida information om en viktig förmån som bör gälla lika för alla förordar vi att denna åtgärd blir rutin vid alla tingsrätter. Det bör vara regeringens sak att vidta åtgärder så att informationen blir effektiv. att beslutar att såsom sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om information om brottsskadeersättning. () ()
mot · G502720 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Skydd för underentreprenör vid huvudentreprenörs konkurs, m. m. Genom lagen 1970:743 (proposition 1970:201, 1LU 79) har införts ett system med statlig lönegaranti vid konkurs. Lönegarantin finansieras genom arbetsgivaravgifter. En särskild lönegarantiavgift tas ut av det avgiftsunderlag som gäller för beräkning av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen. Det samhälleliga regelsystemet i samband med konkurser är utformat för att minska den ekonomiska olägenheten för tredje man. a. har den statliga lönegarantin detta motiv. När det gäller underleverantörs och underentreprenörs ställning i samband med en konkurs är emellertid situationen otillfredsställande. Detta drabbar både de anställda vid företagen och företagen som sådana. Det föreligger en betydande likhet mellan de fordringar som löntagare har vid konkurs och de fordringar som t. ex. underentreprenörer har. Båda, såväl löntagare som underentreprenörer, har genom arbetsinsatser tillfört konkursboet ekonomiska värden, som utgör tillgångar vid uppgörandet av boet. Det är otillfredsställande att underentreprenörers trygghetsproblem och sociala skydd inte beaktades vid den statliga lönegarantins införande. Enligt vår mening finns skäl att vidta åtgärder som eliminerar detta förhållande. När i början och mitten av prövade denna fråga uttrycktes förståelse för ett sådant motiv. (InU 1975/76:25). Särskilt vid stora konkurser kan många småföretagare drabbas mycket hårt. Det är inte ovanligt att också fordringsägare tvingas i konkurs och även dessas anställda blir utan arbete. Den aktuella situationen i Vänerskogskonkursen är ett sådant exempel. Såvitt man kan överblicka när denna motion skrivs kommer i detta fall åkeriägare och småföretagare utan egen förskyllan att hamna i en svår ekonomisk situation. Detta kommer då att gå ut över de anställdas trygghet på ett olyckligt sätt. Enligt vår mening bör lönegarantin utvidgas så att den täcker underentreprenörers fordran vid huvudentreprenörs och kundföretags konkurs i vad den gäller de anställdas arbetsinsats. Företagarens egen arbetsinsats kan undantas från garantin. Företagaren kan också själv stå riskerna vad gäller materialkostnader och övriga icke direkta lönekostnader för entreprenaden. Man bör också pröva möjligheten att finna ett lönegarantisystem för underleverantörer i fall där deras situation blir orimligt besvärlig till följd av konkurs. En utvidgning av lönegarantin i enlighet med det föreslagna skulle på ett fördelaktigt sätt medverka till att rädda jobben hos underentreprenörer och eventuella underleverantörer. Detta är till gagn för såväl de anställda som samhället. Om det befinns praktiska svårigheter att utvidga lönegarantin enligt ovan bör andra vägar prövas för att skydda underentreprenörer och underleverantörer vid inträffad konkurs hos huvudentreprenör eller kundföretag, t. ex. införa förmånsrätt för nämnda gruppers fordringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som syftar till att skydda underentreprenörer och underleverantörer i enlighet med vad som anförts i motionen. . () () ()
mot · G502721 · 1982-01-21 00:00:00 — Det är angeläget att det nedrustningsarbete som pågår i olika internationella sammanhang har en bred och allsidig folklig förankring. I det sammanhanget har folkrörelsearbetet för fredsfrågor en stor betydelse. De flesta fredsföreningar kämpar emellertid med mycket små knappa resurser. Det ekonomiska stöd som finns anslaget i proposition 1981/82:100 bil. 6 under punkt E 3, anslag till information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor, är av stor betydelse. Den anslagsuppräkning som föreslås är också betydelsefull. Organisationernas behov av ekonomiskt stöd är dock större. Det vore därför av värde att försöka finna ytterligare vägar att öka anslaget till fredsarbetet i organisationerna. En sådan väg kan vara att låta ge ut ytterligare ett lotteri vars vinst bör gå som bidrag till fredsföreningarna. Andra vägar kan givetvis finnas utan att nödvändigtvis skattemedel behöver tas i anspråk. Det vore därför värdefullt om regeringen kunde lämna förslag till om ytterligare möjligheter att öka stödet till den informationsspridning och opinionsbildning som fredsorganisationerna utför. att hos regeringen begär förslag om ytterligare vägar att öka stödet för fredsorganisationernas informationsspridning och opinionsbildning i nedrustningsfrågor.