mot · G5022373 · 1982-03-25 00:00:00 — m. fl. Vissa musikfrågor (prop. 1981/82:128) I propositionen föreslås ökade insatser på en rad områden inom kultursektorn. Främst berörs insatser som avses kompensera de negativa effekterna vid privatkopiering av ljud- och videokassetter. Dessutom föreslås ökade anslag även till andra verksamhetsområden än de som direkt drabbas av en ökad privatkopiering. Propositionen har därmed mera fått karaktär av förslag om förstärkningar till allmänt angelägna kulturändamål som regeringen inte funnit utrymme för inom ordinarie budgetramar. Vi anser det positivt att kultursektorn kan tillföras ytterligare resurser. Vi har också med tillfredsställelse konstaterat att regeringen nu tillmötesgår flera av de förslag till ytterligare insatser inom kulturområdet som vi socialdemokrater tidigare föreslagit i samband med årets budgetproposition. De olika insatserna föreslås Finansieras genom en skatt på oinspelade ljud- och videokassetter. Förslag om införandet av en sådan skatt presenteras dock inte i samband med denna proposition. Enligt föredraganden avser regeringen att senare i vår återkomma till med en ny punktskatt på oinspelade kassettband. I propositionen hänvisas enbart till att förslag till lag om sådan skatt är på remiss hos lagrådet för yttrande. Vi finnér denna handläggning ytterst otillfredsställande. Enligt vår mening måste det anses olämpligt att regeringen först begär godkännande vad det gäller fördelning av inkomster från en skatt vars konstruktion och innehåll ännu inte presenterats för . I stället borde regeringen först underställt förslaget om kassettskatt och därefter lagt förslag om de insatser denna skatt skall finansiera. Vi förutsätter dock att vid sin behandling tar ställning till dessa propositioner vid ett och samma tillfälle. Våra förslag i det följande läggs därför under förutsättning att genom beslut om införande av en skatt på oinspelade kassetter skapar ekonomiskt utrymme för dessa ökade insatser. I propositionen föreslås att ett belopp motsvarande en tredjedel av de beräknade intäkterna från kassettskatten specialdestineras till ett nytt särskilt anslag för /83. Från anslaget skall medel fördelas till en rad ändamål som har egna anslag i budgeten. Genom denna konstruktion tillskapas i praktiken dubbla anslag för flera av verksamheterna inom kulturområdet. I samband med ordinarie budgetbehandling ges ett anslag utifrån de ekonomiska ramar som då anses möjliga. Därutöver tillförs samma verksamhet ytterligare medel i samband med fördelningen av intäkterna från kassettskatten. Enligt vår mening strider denna konstruktion mot allmänt vedertagna principer för budgetprövningen. En anslagsordning i enlighet med vad föredraganden föreslår skulle innebära att en helt ny budgetteknik tillförs det statliga budgetsystemet. Vi är inte beredda att tillstyrka en sådan nyordning särskilt som budgetsystemet har moderniserats. Dessutom medför anslagskonstruktionen med ett bidrag kopplat till skatteintäkternas storlek betydande nackdelar för de kulturverksamheter som berörs. För exempelvis författare och de fria teater-, dans- och musikgrupperna kommer deras ersättning att variera beroende på utfallet av kassettskatten. För dessa yrkesgrupper betyder det en stor osäkerhet. En anslagsutformning i enlighet med propositionernas förslag skulle innebära att en minskad försäljning av ljud- och videokassetter direkt leder till försämrade villkor för de konstnärligt verksamma vilket knappast kan anses kulturpolitiskt motiverat. Anslagskonstruktionen innebär också sämre möjligheter för myndigheter och organisationer att långsiktigt planera verksamheten. För /83 föreslås i propositionen att . av de beräknade intäkterna från kassettskatten skall tillfalla kulturområdet. Det motsvarar enligt föredraganden en tredjedel av de beräknade intäkterna /83. Vilka principer som skall vara vägledande för den framtida fördelningen nämns dock inte. Därmed riskerar förslagen till resursförstärkningar att uppfattas som rent tillfälliga bidrag. Mot denna bakgrund kan vi inte acceptera den anslagskonstruktion som förordas i propositionen. Vi yrkar därför avslag på propositionen i denna del. Den ökade användningen av ljud- och videokassetter har fått negativa konsekvenser för det levande kulturlivet. Vi anser det därför i likhet med propositionen motiverat att delar av inkomsterna från kassettskatten tillfaller kulturområdet. Vi menar däremot att detta bör ske inom ramen för ordinarie budgetbehandling. Regeringen gör vid upprättandet av budgetpropositionen en bedömning av kassettintäkternas storlek och tar då ställning till hur stor andel av skatteinkomsten som bör tillfalla kultursektorn. Vi förordar att en allmän utgångspunkt bör vara att minst en tredjedel av intäkterna fördelas till kulturändamål. Dessa resurser räknas sedan in i kulturområdets ordinarie anslagsram och fördelas till olika ändamål utifrån sedvanliga politiska prioriteringar. De behov som inte kan täckas genom tillskott från kassettskatten får då tillgodoses med sedvanliga budgetmedel. Genom denna konstruktion förenklas budgettekniken avsevärt jämfört med regeringens förslag. som man därigenom skapar större trygghet för de grupper och institutioner som berörs av den statliga kulturbudgeten. I propositionen föreslås att ytterligare 31,5 miljoner anslås till insatser främst inom musik och bildområdet. Den i propositionen föreslagna fördelningen av resurserna kan vi i stort acceptera. Enligt propositionen har fördelningen föregåtts av överläggningar med representanter fiån de konstnärsgrupper som berörs. Vi finner därför anledning att inom denna ram föreslå någon annan prioritering än den som presenteras i propositionen. Vi vill i detta sammanhang erinra om de resursförstärkningar till kultursektorn som vi föreslagit i motion 1981 /82:746 om insatser för att utveckla barnkulturen samt motion 1981/82:751 om biblioteksersättning till författare. I dessa motioner föreslås dels en höjning av biblioteksersättningen till författare med per hemlån, dels ett resurstillskott om sammanlagt 20 milj. kr. för insatser som kan utveckla barnkulturen. Det senare beloppet föreslås fördelas enligt följande organisationernas verksamhet 7,5 milj. kr. folkbibliotekens verksamhet 4,0 milj. kr. 3 milj. kr. fria teater-, dans- och musikgrupper 2,5 milj. kr. kommunala projekt på barnkulturområdet 2,25 milj. kr. Vad vi ovan föreslagit i ytterligare resurser till kultursektorn står alltjämt fast och skall därför enligt vår mening utgå utöver de av regeringen föreslagna insatserna. Dessutom anser vi det motiverat att utöver regeringens förslag ta i anspråk ytterligare 10 milj. kr. av de beräknade intäkterna från kassettskattsområdet för att stimulera folkbibliotekens inköp av litteratur som får statligt litteraturstöd. Vi anser detta motiverat främst av följande skäl. I den socialdemokratiska utskottsmotionen /82:747 redovisas de svåra problem bokbranschen brottas med. Motionen pekar särskilt på de delvis negativa återverkningar som införandet av de fria bokpriserna haft för den seriösa bokdistributionen och kräver med hänsyn till problemens kulturpolitiska vikt att analysen av dessa frågor borde företas inom ramen för en parlamentarisk utredning. Vi noterar med tillfredsställelse att detta nu kommer att ske sedan den av utbildningsministern tillsatta litteraturutredningen kompletterats med parlamentariska företrädare. Arbetet med prisregleringsfrågan bör bedrivas snabbt med huvudsyftet att göra ett bredare urval av böcker bättre tillgängligt för den enskilde. Problemen inom bokområdet får emellertid inte ses isolerade. Förlag, bokhandel, bokklubbar och bibliotek är svårbalanserade kärl. Förändras villkoren på ett område påverkas övriga. Vi finnér det vara kulturpolitiskt nödvändigt att det statliga litteraturstödet dels kombineras med villkor för distribution och lagerhållning, dels förses med någon form av stimulans eller garanti för att stödda titlar finns tillgängliga på landets bibliotek. Landets bibliotekssystem är samhällets strategiska resurs i arbetet på att öppna böckernas värld för medborgarna. Bibliotekens centrala uppgift är att göra böcker tillgängliga för människorna. Biblioteken skall stimulera till läsning av ett brett urval av god litteratur. Anslagen till bokinköp måste därför vara av sådan storlek att biblioteken kan föreses med de viktigaste delarna av bokutgivningen. Bokutlåningen skall vara kostnadsfri. Samhället måste även i ekonomiskt kärvare tider garantera att människor har fri tillgång till ett rikt urval av litteratur. Nya initiativ måste tas i samverkan med skolbiblioteken för att vinna barn och ungdom för läsning av god litteratur och motverka den multinationella kulturindustrins ofta motbjudande serie- och videoprodukter. Den uppsökande verksamheten framför allt bland invandrare måste förstärkas, och arbetsplatsutlåningen måste byggas ut. I ett läge då kommunerna har svårt att ikläda sig ett vidgat ansvar för bokdistributionen senast dokumenterat i den utkomna faktarapporten från folkbiblioteksutredningen 'Folkbibliotek i tal och tankar är det oförsvarligt att drastiskt minska det statliga stödet till biblioteken. har tidigare föreslagit att det statliga litteraturstödet utvidgas till att även omfatta distributionsledet och ges en anknytning till biblioteken. Vi förutsätter att litteraturutredningen i samråd med folkbiblioteksutredningen kommer fram med ett samlat förslag i dessa frågor grundat på en litteraturpolitisk helhetssyn. I avvaktan på dessa förslag måste emellertid omedelbara åtgärder vidtas för att hejda den olyckliga utvecklingen inom biblioteksområdet. Vi föreslår därför att 10 milj. kr. avsätts redan för /83 i syfte att säkerställa att ett brett utrval av god litteratur finns tillgängligt runt om i landet också på de mindre biblioteken. Som tidigare framhållits är det ytterst väsentligt att det vidgade stödet till folkbiblioteken kan sättas in snabbt, dvs. redan fr. o. m. nästa budgetårs början. Vi förordar därför att som ett temporärt system införs en särskild stödrabatt för folkbibliotekens inköp av litteraturstödd utgivning. Systemet bör utformas så att de ca 800 folkbibliotek som har öppet minst får möjlighet att köpa ett exemplar av de litteraturstödda titlarna med 50 procents rabatt på förlagets nettopris. Annorlunda uttryckt: när biblioteken köpt tre litteraturstödda böcker får man den fjärde Detta stöd bör utgå enbart under förutsättning att folkbibliotekens bokinköpsanslag inte minskar. Gjorda beräkningar visar att de uppställda målen kan nås inom ramen för ett nytt statligt stöd till folkbiblioteken på 10 milj. kr. Det bör ankomma på att närmare utforma denna stödordning efter samråd med folkbiblioteksutredningen. De i propositionen framlagda förslagen saknar enligt vår mening anknytning till väsentliga delar i den aktuella musikpolitiska debatten. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen i propositionen helt avstår från att nämna den utredning om regional musikpolitik som genomfört på regeringens uppdrag. Utredningens förslag presenteras i 1981:6 Regional musikpolitik. Där föreslås att rikskonserters (IRK) och regionmusikens (RM) resurser ute i landet slås samman och överförs till regionala musikstiftelser. IRK:s huvudkontor och RM:s centrala kansli förs samman till ett stöd- och utvecklingsorgan som är statligt men har starkt regionalt inflytande. har väckt berättigat intresse men även motstånd. Rikskonserters och regionmusikens direktörer har i en promemoria föreslagit att en ny statlig musikinstitution skall bildas genom en sammanslagning av . tillsammans med den s. k. direktörspromemorian är f. n. på remiss fram till . Ett snabbt klarläggande i regionaliseringsfrågan är nödvändigt. Enligt vår uppfattning måste staten fullfölja intentionerna kulturpolitik som bl. a. innebär ett ökat regionalt ansvarstagande inom musikområdet. Staten måste visa generositet, bl. a. genom att aktivt stödja en utökad försöksverksamhet. Några av hindren för en allmänt accepterad regionalisering av musiklivet består i svårigheter att bedöma utformningen och effekterna i resp. region. Vi förordar därför att en försöksverksamhet genomförs i ett antal regioner, i syfte att mera ingående klarlägga effekterna av en regionalisering av musiklivet. En sådan planerings- och försöksverksamhet måste ske i nära samråd med och berörda regionala organ. Kostnaden för en sådan verksamhet måste till stor del bäras av staten. Vi föreslår därför att . ställs till förfogande för denna uppgift. Mot bakgrund av det kraftigt ökade stöd till folkbiblioteken som vi tidigare föreslagit anser vi det motiverat att minska det föreslagna bidraget till folkbibliotekens utvecklingsinsatser med . Därigenom möjliggörs denna satsning på försöksverksamhet som vi förordat. Vi anser vidare att det kan vara befogat att med anledning av rapporten "Regional musikpolitik tillkalla ett politiskt sammansatt beredningsorgan. Detta organ bör få till huvuduppgift att i ett förslag till ramavtal närmare precisera formerna och villkoren för överförandet av de statliga musikresurserna till regionerna. För att mera allmänt öka tillgången på noter föreslås i propositionen att ytterligare . beräknas under det nya anslaget för bidrag till utgivning av samtida svensk musik. Det är emellertid inte bara stora brister i tillgången på noter. Avsaknaden av en samlad katalog över tillgänglig svensk orkestermusik är stor och någon aktuell katalog över de i för lån/uthyrning tillgängliga verken från t. ex. Musikaliska , , SOR saknas. Regeringen bör därför ta erforderliga initiativ i syfte att det ges ut en sådan katalog. Inte bara utgivningen av svensk musik bör ökas utan även tillgängligheten. Regeringen bör därför pröva möjligheten att köpa in vissa verk för fri utlåning och utnyttjande till svenska orkestrar. bedrivs en sådan verksamhet genom (). För att möjliggöra en utbyggnad av denna verksamhet krävs ökade ekonomiska resurser. Enligt vår mening intar landets SOR-orkestrar en speciell ställning inom det regionala musiklivet. I många regioner svarar de för merparten av den offentliga konsertverksamheten. SOR-orkestrarna har också en viktig uppgift som arrangerande musikförening eftersom de därigenom som uppdragsgivare bidrar till arbetstillfällen åt frilansartister. SOR-orkestrarna erhåller stöd via . Vi anser dock inte detta tillräckligt. Vi förutsätter att det ekonomiska stödet till SORorkestrarna ges en tillfredställande lösning i samband med kommande beslut om musiklivets regionalisering. I avvaktan på detta föreslår vi att en väsentlig del av de 2 milj. kr. som föreslås till arrangerande musikföreningar avsätts för SOR och dess medlemsorkestrar. Inom RSAO () är flertalet av landets biåsmusikkårer medlemmar. Många av dessa orkestrar spelar en viktig roll i regionens musikliv, inte minst när det gäller utomhuskonserter . De fungerar som arrangerande musikföreningar och/eller som uppdragsgivare åt frilansartister. Vi anser därför att även dessa orkestrar bör ges möjlighet till stöd inom ramen för anslag till arrangerande musikföreningar. Vad vi här anfört om insatser på musikområdet bör ge regeringen till känna. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:1099 om insatser för handikappade förutsatte vi att regeringen skulle utforma kassettskatten så att de handikappade inte skulle drabbas av extrakostnader. Vi förutsatte vidare att regeringen skulle återkomma med förslag till praktisk lösning av denna fråga då propositionen om kassettskatt läggs fram. Regeringen har i stället valt att inom ramen för propositionen om musikfrågor m. m. också föreslå vissa åtgärder i syfte att kompensera de handikappade för kassettskatten. Vi anser alltjämt att frågan om hur de handikappade skall undantas från extra kostnad till följd av kassettskatten kan behandlas först när regeringspropositionen om skatt på ljud- och videokassetter föreligger. Eftersom detta lagförslag f. n. är på remiss hos lagrådet är det enligt vår mening inte möjligt att med nuvarande underlag ta ställning till de i propositionen framförda förslagen om kompensation för verksamheter som syftar till att tillgodose handikappades behov av information m. m. Vi avser att återkomma med våra förslag i denna del i samband med regeringens proposition om kassettskatt. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi 1. att beslutar avslå regeringens i proposition 1981/ 82:128 framlagda förslag om uppförande i statsbudgeten av ett nytt anslag med rubriken till verksamhet inom musik- och bildområdena m. m., 2. att under förutsättning att beslut fattas om införande av en skatt på oinspelade kassettband vid behandlingen av proposition 1981/82:100, bilaga 12, avsnittet Kul turverksamhet, under resp. anslag beslutar om de medelsanvisningar som i proposition 1981/82:128 föreslagits sammanförda under anslagsrubriken till verksamhet inom musik- och bildområdena m. m., dock med den ändringen att det till bidrag till folkbibliotek beräknade beloppet minskas med . i förhållande till förslaget i sistnämnda proposition, medan motsvarande belopp i stället anvisas till för regional försöksverksamhet på musikområdet, 3. att under förutsättning att beslut fattas om införande av en skatt på oinspelade kassettband till Bidrag till folkbibliotek för /83 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag i proposition 1981/82:100 med . förhöjt reservationsanslag av , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser på musikområdet. () () HANS () () () () i Kumla () () () () () ()