mot · G5021506 · 1982-01-26 00:00:00 — Kjell-Oiof m. fl. Problemen för stål-, gruv-, teko- och skogsnäringarna har tillsammans med den djupa allmänna lågkonjunkturen fått allvarliga följder för sysselsättningen i . ökade industrisysselsättningen i . har sysselsättningen i industrin minskat. 7 500 industriarbetstillfällen har försvunnit. Stora neddragningar väntas i i länet. För att förbättra läget krävs att kraftfulla åtgärder vidtas dels för att förhindra ytterligare nedskärningar i basindustrin samt för att utveckla verkstadsindustrin, dels framför allt för att mildra den katastrof som drabbat bygg- och träindustrin. Förlusten av arbetstillfällen har varit särskilt hård i de industridominerade kommunerna i länets södra del. Så har exempelvis och förlorat tillsammans närmare 1 200 industriarbetstillfällen . Orsaken till avtappningen ligger i den kraftiga nedgången i järn- och stålbranschen. har tappat 340 industriarbetstillfällen. En siffra som i förstone kan betraktas som mindre allvarlig, men tar man i beaktande att haft en negativ sysselsättningsutveckling och stora industrinedskärningar skett efter redovisningsperioden framstår problemen på arbetsmarknad som mycket allvarliga. I har 1 100 arbetstillfällen försvunnit i , och ytterligare omkring 1000 arbetstillfällen hotas. För kommun och för har detta inneburit ett årligt skattebortfall på 20 milj. kr. Det är särskilt angeläget att speciella åtgärder vidtas för att trygga framtida skinnindustri i . arbetsmarknad står inför ett sammanbrott. försvann av industriarbetstillfällena eller 520 Enligt länsarbetsnämnden är sysselsättningsläget i länet mycket allvarligt. kommer, enligt aktuella prognoser, arbetslösheten att öka dramatiskt. Inte minst arbetsmarknaden för kvinnor kommer att förvärras, då expansionen i den offentliga sektorn helt avstannat. Även arbetsmarknadsutsikterna i de traditionellt mansdominerade sysselsättningsgrenarna är mörka. En utjämning av arbetslöshetstalen mellan män och kvinnor sker. Utjämningen sker inte som önskat är genom tillväxt och expansion utan genom stadigt ökade arbetslöshetstal. var 6 873 människor arbetslösa i . Under motsvarande månad 1980 var 5 151 människor arbetslösa. Av de arbetslösa var 3 343 kvinnor och 2 483 ungdomar. Denna mörka bild måste för klarhetens skull också kompletteras med att antalet beredskapsarbetare och antalet i arbetsmarknadsutbildningen har ökat med 1 350 resp. 120 människor. Detta sammantaget med skogsindustrins problem med virkesförsörjningen, planer på snabba neddragningar inom gruv- och stålsektorer, de fortsatta problemen för TEKO-industrin och byggarbetsmarknadens sammanbrott gör den framtida bilden av sysselsättningen i mörk. Det måste vara närings- och arbetsmarknadspolitikens främsta mål att skapa arbete åt alla och trygga inkomster för folk likaväl som för landets befolkning i övrigt. Trots att inte är ensamt om de stora arbetsmarknadsproblemen måste stora insatser göras för att skapa ett allsidigt, bärkraftigt och effektivt näringsliv också i vårt län. Den tunga industrin med järnhanteringen och skogsindustrin i centrum måste även vara kärnan i vårt näringsliv. Detta är naturligt inte minst på grund av de egna tillgångarna på råvaror och elektrisk energi och den på basindustrier helt uppbyggda och inriktade verkstadsindustrin. I utvecklingen av näringslivet bör det ingå som en naturlig del att prospekteringen av malm- och mineraltillgångarna i Bergslagen fortsätter. har genom upprättandet av länsarkivet med borrkärnearkiv i Håksberg skapat möjlighet till att utförligare studera de borrprov som tidigare tagits i området. Ny prospektering och därmed eventuellt framtida gruvbrytning måste säkerställas. Det är därför nödvändigt att SGU har filialverksamhet lokaliserad till Bergslagen och att lokaliseras hit. För framtiden måste den industriella basen vidgas och förnyas. Mer måste satsas på forskning och teknisk utveckling i länets företag. Ofrånkomliga förändringar måste mötas med insatser för nya verksamheter, som höjer den teknologiska nivån och utnyttjar länets resurser. För att klara dessa målsättningar krävs speciella insatser för att 1. förstärka näringslivets utvecklingsmöjligheter i länet, 2. trygga arbetstillfällen i speciellt utsatta regioner i länet, 3. stödja och utveckla de dominerande industrisektorerna, nämligen gruv-, stål-, skogs- och TEKO-branscherna. Det är som vi ser det - i den svåra situation som länets näringsliv befinner sig - naturligt att stora insatser görs för att stimulera de produktiva investeringarna i näringslivet. Detta ter sig än mer angeläget sedan en utredning från visar att, som av landets industrikapital är , av industrikapitalet i är . För att stimulera de produktiva investeringarna i länet bör staten satsa dels på ett utökat aktivt stöd till industrin, dels i övrigt stödja den tekniska utvecklingen och marknadsföringen i företagen. Detta kan ske efter i huvudsak fyra huvudlinjer: - stimulans till ökad forskning och teknisk utveckling i företagen - stöd och stimulans till högskoleanknuten forskning och teknisk utveckling, exempelvis inom teknik i och högskolan i - stöd till regionala och lokala investmentbolag som Dala-Invest och Liab - ökat stöd till den regionala utvecklingsfonden. Ett gemensamt drag hos dessa huvudlinjer är att forskningen, den tekniska utvecklingen, marknadsstödet och hjälpen till exempelvis exportsatsningar kan utformas i nära samarbete mellan nuvarande näringsliv, forskare, tekniker och administratörer. Anknytningen till de nuvarande näringsstrukturerna blir naturlig. Det är i detta sammanhang viktigt att understryka behovet av att forskningsmiljöer byggs upp även vid de lokala högskolorna. har tillsammans med övriga länsorgan tagit initiativ till bildandet av forksningsråd. a. bedriva forskning kring projekt som kan skapa sysselsättning. Projekten koncentreras till omvårdnadsforskning, produktutveckling med anknytning till länets näringsliv och forskning kring samhällsbyggandets villkor. har i samarbete med Soltorgsskolan i bedrivit undervisning i datorbaserad elektronik. Detta samarbete har utvecklats och profileras nu så att anläggningen passar för en satsning på området CAD/i utbildningslinjerna konstruktion och produktion. Utvecklingen av datoranläggningen, som är av norskt fabrikat, har lett till att ett kvalificerat norskt-svenskt datasamarbete inletts. Stiftelsen forskningsråd har i samverkan med högskolan, regionala och lokala organ samt näringslivet genom en utredning inlett ett utvecklingsarbete om möjligheten att inrätta ett utvecklingslaboratorium för verkstadsteknik, processteknik och grafisk teknik. Utredningen har aktualiserats genom att det f. n. planeras en utbildning i modern grafisk teknik inom högskolan. Detta blir landets första postgymnasiala utbildning, och den har initierats genom en donation om 1,5 milj. kr. Utredningen föreslår att ett utvecklingslaboratorium upprättas i , där samnordiska projekt kan bedrivas. Vid laboratoriet kommer den grafiska tekniken att utvecklas och analyseras. Dessutom planeras CAD-projekt inom industrin och arbetsmarknadsutbildningen. Laboratoriet kommer inledningsvis att ha störst betydelse för redan etablerade företag. På bör laboratoriet få spridningseffekter som kan få positiva konsekvenser för nyföretagandet i regionen. En förutsättning för att bedriva verksamheten är dock att en basorgani sation knyts till försöken samt att kompletterande datorinvesteringar görs. Det är av stor vikt att staten stöder detta framtidsinriktade datorprojekt. Den pågående omstruktureringen inom stålindustrin måste ske efter i huvudsak tre huvudlinjer nämligen 1. att den svenska produktionens andel av den svenska stålkonsumtionen kraftigt ökas, 2. att råvarorna, teknologin och den tillgängliga arbetskraften på de berörda orterna tas som utgångspunkt för nya sysselsättningsskapande investeringar, 3. att i fall omstruktureringen leder till ett minskat arbetskraftsbehov, denna sker under socialt acceptabla former. Ett väsentligt motiv för utbyggnaden av länets vattenkrafttillgångar har varit att de skulle försörja den energiintensiva stålindustrin med elektrisk energi. Det vore därför naturligt om eller samhället - kommunerna förvärvar den kraftproduktion som behövs för ståltillverkningen. Specialstålsindustrin, som sysselsätter ett betydande antal personer i , har också strukturella problem. Det finns anledning att vidhålla att specialstålsindustrins problem bör lösas i en samordnad plan under samhällets ledning för att trygga sysselsättningen. Arbetsmarknadsstatistiken visar att ungdomen drabbats hårt av den rådande arbetsmarknadssituationen i . Denna utveckling måste brytas om tillgången på arbetskraft skall kunna tillgodoses . Förutom i allmänt sysselsättningsskapande syfte måste särskilda åtgärder vidtas för att bekämpa den stora ungdomsarbetslösheten. Enligt vår mening måste alla arbetsgivare bidra med att tillhandahålla särskilda praktikarbetsplatser, så att ungdomen kan få den arbetslivserfarenhet den så ofta saknar. Gymnasieskolans roll som förberedare för arbetslivet måste ytterligare markeras. I detta sammanhang är det angeläget att understryka vikten av att kommunerna får större möjligheter att styra linjeindelningen vid de yrkesförberedande linjerna i gymnasieskolan. Såsom visats i motionens inledning har och Västerbergslagen drabbats särskilt hårt av rationaliseringar, bristande företagsplanering och nedläggningar inom gruv- och verkstadsnäringama samt serviceföretag till dessa. Då och är bland de kommuner i landet som tappat flest arbetstillfällen i förhållande till befolkningen måste Västerbergslagen erhålla särskilt lokaliseringsstöd för nyetablering och vidareutveckling av företag. Det är av särskild vikt att speciella åtgärder vidtas för att bekämpa den höga ungdomsarbetslösheten i Västerbergslagen. Det kan här konstateras att ungdomasarbetslösheten i är en av de högsta i landet. Sammanbrottet i byggnäringen har lett till stor arbetslöshet i såväl byggbranschen som i byggämnesindustrin och i träindustrin. Dessa näringar har tillsammans av den totala industrisysselsättningen i länet. går ca 1 000 byggnadsarbetare arbetslösa. 400 byggnadsarbetare finns i arbetsmarknadsutbildning eller beredskapsarbete. Över 200 byggnadsarbetare har övergått till arbete i andra branscher. Detta sammantaget innebär att av länets byggnadsarbetare inte har arbete på den ordinarie byggarbetsmarknaden. Bostadsbyggandet har nästan helt stannat av. Kommuner och landsting har minskat sina investeringar till följd av statsmakternas allt kraftigare ingrepp i de kommunala ekonomierna. påbörjades byggandet av 1 165 bostadslägenheter. Motsvarande siffra var 1 300 och 2 700 lägenheter. Inom träindustrin försvann ca 600 arbetstillfällen och av medlemmarna i i länet har varit drabbade av antingen varsel, permitteringar eller arbetslöshet. För att återigen kunna skapa sysselsättning åt byggnads- och träindustriarbetare krävs att bostadsbyggandet hålls på en nivå som svarar mot behovet i landet. Bostadsbyggandet kan stimuleras genom hyresrabatter och uthyrningsgarantier i nyproduktionen. Genom förmånliga underhållslån kan det nödvändiga underhållsbehovet i 1960-talsproduktionen tillfredsställas och arbete för byggnads- och träindustriarbetare skapas. Industriinvesteringarna har minskat kraftigt . Ökade industriinvesteringar liksom investeringar i energianläggningar skulle förutom nya arbetstillfällen också ge möjligheter till både minskad import och ökad export. Kampen mot inflationen är central för möjligheterna att öka investeringarna i såväl bostads-, energi- som industrisektorerna. I takt med att bostadsbyggandet minskat har problem i framför allt snickeriindustrin tilltagit. Flera snickerier har lagts ner i länet och många hotas. Risken med denna nedläggningsvåg är att den dag byggandet åter ökar måste produkterna importeras då tillräcklig inhemsk produktionskapacitet saknas. Det kan inte anses förenligt med god planering att genom lågt byggande slå ut befintlig industri och jämna marken för import och produkter som vi gör bättre och billigare själva. Genom större anläggningsarbeten skulle byggnadsarbetarna under en övergångstid kunna sysselsättas. Sådana större anläggningsarbeten skulle kunna återfinnas genom exempelvis upprustning och modernisering av befintliga kraftverk. har omfattande planer för framtida vägutbyggnad i länet. Genom att tidigarelägga exempelvis bro-, viadukt- och gångtunnelbyggna tioner i planerade utbyggnader skulle arbetslösheten i byggkåren minskas. har i sitt Dala-paket visat på projekt som med mycket kort varsel kan igångsättas. Skulle beredskapsmedel i stor utsträckning ställas till förfogande får det också snabbt positiv inverkan på sysselsättningen. visade i sitt slutbetänkande hur en jämn takt kan hållas i det offentliga byggandet. En sådan planering skulle tillsammans med ett högt och jämnt bostadsbyggande kunna skapa trygga arbetstillfällen i byggbranschen. Detta skulle innebära högre avsättning av de produkter som är resultat av vidareförädling av exempelvis tunnplåten, här avses bland annat vitvaror. För att långsiktigt lösa de arbetsmarknadsproblem som finns, inte bara i utan också i hela landet, krävs en planmässig hushållning av landets resurser samt att samhället och löntagarna får det avgörande inflytandet över kapitalbildningen. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär att frågan om särskilda åtgärder för näringslivet i upptas till skyndsam prövning i enlighet med de riktlinjer som framförts i motionen. () () () () ()