mot · G502175 · 1982-01-11 00:00:00 — Motion 1981/82:175 och mot vattenföroreningarna i , bestående av tre sjöbäcken, är belägen mitt i inom Eslövs, Höörs och kommuner. Inom sjöns tillrinningsområde bor ca 20 000 människor, men dess närhet till flera befolkningscentra gör den attraktiv för rekreationslivet i hela . För befolkning utgör sjön och dess omgivningar ett oersättligt fritidsområde. Naturen inom området är omväxlande, och de flesta i förekommande naturtyper finns representerade. Riksintressen föreligger för vetenskaplig och kulturell naturvård. I naturvårdsplanen för finns i anslutning till sjön sju olika områden med någon form av förordnande och ytterligare tre områden som anses ha stora naturvärden. Sjön har stor betydelse för såväl yrkes- som fritidsfisket och svarar för vattenförsörjningen till åtta Skånekommuner med som den största konsumenten. Sammanlagt 300 000 människor får sitt dricksvatten från . har utsatts för en allt starkare belastning av föroreningar. förekommer en kraftig algblomning, vilken allvarligt inskränkt badmöjligheterna, begränsat fiskeutbytet och utgör ett hot mot sjöns användning som dricksvattenreservoar. Många av de förekommande blågröna algerna kan vara giftiga under vissa perioder. Den kreatursdöd som rapporterats vid beror på att djuren druckit vatten innehållande stora mängder blågröna alger. Tillväxten av alger styrs av en rad faktorer varav tillförsel av närsalter såsom fosfor och kväve är en av de viktigaste. Närsalter tillförs dels genom direkta utsläpp i tillflöden eller i sjön av t. ex. hushållsvatten, gödselbrunnar och reningsverk, dels genom utlakning från marken i tillrinningsområdet. Kommunernas utsläpp av avloppsvatten ansågs länge vara huvudorsaken till problemen, men sedan reningsverken byggts ut har blickarna alltmer kommit att riktas mot det intensiva jordbruket i Ringsjötrakten och mot förekomsten av övergödning. Begränsning av framför allt fosfortillförseln anses vara en absolut förutsättning för att förbättra situationen i . Övergödningen till följd av denna kraftiga fosfortillförsel har bl. a. inneburit att siken i sjön nästan helt försvunnit, den s. k. skräpfisken ökat på konsumtionsfiskens bekostnad och sjukdomarna hos fisk visat en stigande tendens framför allt i åns mynning. Utredningar på olika nivåer har försökt belysa förorenings problemen i , och vissa förslag till åtgärder för att förbättra läget har också redovisats. F. n. samordnas undersökningsarbetet inom den s. k. med representanter för olika intressenter. Undersökningarna finansieras av Eslövs, Höörs, och kommuner. Av vad som framkommit när det gäller ansträngningarna för att lösa de allvarliga föroreningsproblemen i kan man konstatera att insatserna varit otillräckliga, splittrade och dragit långt ut . Om i fortsättningen skall kunna användas för fiske, rekreation och som vattentäkt måste en i svensk vattenvård unik insats komma till stånd. En sådan insats kan inte genomföras enbart med regionala resurser. Då en nödvändig totalsanering av har ett uppenbart riksintresse måste ekonomiskt stöd till nu pågående projekt och till de ytterligare insatser som sannolikt blir nödvändiga erhållas från staten. Det torde knappast vara realistiskt att kunna påräkna nya statliga anslag ens för en sådan angelägen miljöinsats som en sanering av . Med tanke på att relativt stora resurser f. n. satsas på att förbättra miljön i försurade sjöar anser vi emellertid det vara rimligt att göra en viss omprioritering av det statliga miljöstödet så att också övergödda sjöar som kan räddas från förstörelse. Åtgärder som det nu är särskilt angeläget att påskynda är följande: YYtterligare förstärkningar av avloppsrening. Omedelbara insatser med stöd av gällande lagstiftning såsom bl. a. förbättring av otillfredsställande gödselvårdsanläggningar. Stopp för överdosering av gödselgivor inom jordbruket. Förstärkning av forskningsresurser för att klarlägga sambandet markanvändning - vattenkvalitet - ämnesbelastning. Studier av eventuell utsöndring av gift- och smakämnen från blågröna alger. Information till berörda parter om prekära situation. Bättre samordning med undersökningar i Rönneå, eftersom och Rönneå jämte biflöden utgör ett gemensamt vattensystem (se bl. a. SNV 1972:5). pågående undersökningar bör stramas upp genom omgående stödinsatser från sida. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär att åtgärder vidtas mot vattenföroreningarna i i enlighet med vad som i motionen anförs.