ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502931 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Köpbojkott mot sydafrikanska varor Apartheidsystemets har kommit att inta en särställning bland världens rättsvidriga samhällssystem. Det är det enda land i världen där förtryck av en befolkningsmajoritet är inskriven i konstitutionen och där det är direkt olagligt att behandla människor lika oavsett hudfärg. Det sydafrikanska systemet har också fördömts av världssamfundet på ett mer enhälligt sätt än något annat. I finns en mycket stark opinion mot den sydafrikanska rasismen som bland annat kommit till uttryck i olika försök att isolera landet internationellt och skära av de ekonomiska förbindelserna mellan dem och oss. Det pågår också en ständig kampanj för en köpbojkott mot . Många människor undviker systematiskt att köpa sydafrikanska varor. Det finns dock sammanhang där det är direkt förbjudet att inte köpa in sydafrikanska varor, om dessa är de ekonomiskt förmånligaste. Det gäller om uppköparen är ett statligt eller kommunalt organ. Det kan naturligtvis med fog hävdas att det skulle föra alltför långt om kommuner, landsting och statliga organ skulle börja föra en utrikespolitik i egen regi genom att besluta om bojkott av den ena eller den andra misshagliga regimen. intar dock en särställning. bedriver redan sanktioner mot Sydafrika-vapenembargo och nyinvesteringsförbud. Därmed har vi slagit fast att är ett särfall, som måste behandlas hårdare en andra länder där vi i och för sig starkt kan ogilla de politiska förhållandena. Att också i detta fall genom lag och kungörelse förbjuda kommunala och statliga organ att avstå från att köpa sydafrikanska varor kan inte vara motiverat. Särskilda regler borde därför införas i upphandlingskungörelsen och relevant lagstiftning som gör det möjligt för statliga och kommunala organ att besluta om köpbojkott mot . För de statliga organens del borde regeländringarna åtföljas av en rekommendation att undvika sydafrikanska varor. Med hänvisning till vad som anförts föreslår vi att beslutar att hemställa hos regeringen om åtgärder som gör det möjligt för offentliga organ att besluta om köpbojkott mot . () ()
mot · G502933 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. Åtgärder till förmån för kurderna Kurdernas situation har inte förbättrats . Det inrikespolitiska läget i såväl som och har skärpts, och regimerna måste i alla de nämnda länderna uppehålla sin makt genom ett hårdare förtryck. I har uppmärksammade massrättegångar genomförts mot kurdiska oppositionella i östra delarna av landet. Dödsstraff hotar flera av dem som anklagats. Förtrycket i övrigt i det av militärjuntan styrda är alltför välkänt för att behöva upprepas här. I har prästernas regering alltmer avlägsnat sig från folket. Den ökade vågen av avrättningar efter summariska rättegångar, som bestraffning för all slags opposition, är det tydligaste beviset för detta. Regimen för också krig mot de iranska kurderna som landet är invecklat i kriget med . I har det misslyckade kriget mot medfört att det inre förtrycket skärpts. Kurderna har särskilt drabbats. Redan tidigare var de irakiska kurderna hårt ansatta med stora tvångsförflyttningar och utplåning av kurdiska bosättningar som främsta medel. Dessa deportationsmetoder har fortsatt. Stora grupper av kurder tvingas nu över gränsen till där de inte har vare sig medborgarrättigheter eller möjlighet till utkomst. Motståndet i de kurdiska områdena fortsätter emellertid och har också ökat. och den har således fortfarande all anledning att ta sig an kurdernas sak. Det finns en växande internationell opinion i frågan och det borde vara en plikt för att ställa sig i spetsen för den. Alltför länge har politiskt och ekonomiskt mygel hindrat kurderna från att få en rättvis bedömning, i den långa strid som de har fört och för, för kulturella, sociala och språkliga rättigheter. ekonomiska intressen, framför allt när det gäller oljan, eller medlarinsatser i den iransk-irakiska konflikten får inte bli till hinder för svenska insatser för kurderna. Den frågan hör till hela konfliktmönstret i området och bör behandlas med övriga problem. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om initiativ till att ta upp den kurdiska frågan i FN:s kommission för mänskliga rättigheter, 2. att uttalar sitt fördömande av övergreppen mot kurderna i , och . (vpk) (vpk) (vpk) C.-H.
mot · G502938 · 1982-01-25 00:00:00 — Befrielse från militärtjänstgöring för vissa jordbrukare har i sitt slutbetänkande (SdFö 1981:14) betonat betydelsen av en regional försörjningsförmåga. Särskilt betydelsefullt är detta i områden där försörjningen i fred till stor del baseras på tillförsel från andra delar av landet. Även under avspärrning och i krig kräver folkhushållet ett fungerande jordbruk. De jordbruk som under dessa förhållanden torde ha de bästa förutsättningarna att fungera är de mindre, traditionella - icke specialiserade - s. k. familjejordbruken. har i en skrivelse till försvarsutskott (JN , 409-170/81) framhållit att det är angeläget att vissa grupper av jordbrukare befrias från militärtjänst. Reglerna beträffande anstånd och befrielse från värnpliktstjänstgöring i fred tar tyvärr inte hänsyn till vilken bransch den värnpliktige är verksam inom. Ungdomar som tidigt skaffar sig jordbruk gör stora ekonomiska åtaganden. De kan - om ersättare i jordbruket inte kan ordnas av ekonomiska eller andra skäl - få stora problem under värnpliktstjänstgöringen. Särskilt besvärligt är det för unga jordbrukare som ensamma driver traditionellt familjejordbruk med bl. a. djuruppfödning eller mjölkproduktion. Unga jordbrukare som driver eget familjejordbruk med djuruppfödning eller mjölkproduktionen bör ges generösare möjligheter till anstånd och efter - få befrielse från värnpliktstjänstgöringen. Dessa jordbrukare kan sedan krigsplaceras inom jordbrukets blockorganisation. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ett sådant tillägg till gällande regler rörande anstånd eller befrielse från värnpliktstjänstgöring att unga bönder med eget jordbruk ges generösare möjligheter till anstånd och - efter - befrielse från värnpliktstjänstgöringen.
mot · G502939 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. I budgetpropositionen anmäler försvarsministern bl. a. att regeringen har beslutat att förvaltningen av en av de byggnader (Bastionen i ) som utnyttjas av de centrala militära staberna skall handhas av försvaret i stället för som tidigare planerats av . Av detta skäl har prisregleringsmedlen för /81 minskats med 118,5 milj. kr. Senast budgetpropositionen (bil. 7, s. 141) anmälde regeringen ett medelsbehov för ombyggnad av Bastionen. Det är enligt vår mening anmärkningsvärt att regeringen löpande under ett budgetår utnyttjar prisregleringsmedel på detta sätt. Grundläggande bör vara att regeringen använder dessa medel för att bestrida de ökade kostnader som uppstår i anledning av pris- och löneutveckling på de enskilda anslagen. Skulle nya behov av den storlek det varit fråga om i detta fall uppstå, bör detta underställas , något som även kan ske genom anmälan i tilläggsbudget. Vad vi här anfört i anledning av regeringens redovisning av det ekonomiska utfallet /81 för det militära försvaret bör ges regeringen till känna. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utnyttjande av prisregleringsmedel. () AXEL () () () () () () () () () () ()
mot · G502940 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Översyn av ersättningsreglerna för sjuktransporter med egen bil Då resor till och från läkare motiverar annat transportmedel än kollektivt får patienten ersättning från . Har man åkt taxi får man ersättning enligt kvitto. Har man använt sig av egen bil är ersättningen . Många människor upplever det som en stor orättvisa, att färd med egen bil ersätts med detta låga belopp då utredningar visar att de reella bilkostnaderna varierar mellan . Många väljer därför att åka taxi. Detta innebär troligen mycket större kostnader för staten än om människor skulle få en mer rimlig ersättning för sina resor med egen bil och då i större utsträckning välja detta transportmedel. betalade ut totalt 348,6 milj. kr. i ersättning för sjukresekostnader. Även om man inte i alla sammanhang kan använda egen bil i stället för taxi borde det finnas förutsättningar att nedbringa de totala resekostnaderna vid en realistisk ersättning till den som använder egen bil. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning av förutsättningarna att förändra reglerna för ersättning av sjukresor med egen bil. () ()
mot · G502943 · 1982-01-25 00:00:00 — Begränsning av rätten till sjukpenning vid viss rehabilitering i form av utbildning Under en utbildningstid sorn är föranledd av rehabiliteringsåtgärder av beskaffenhet som anges i AFL 2 kap. 11 § kan sjukpenning utgå i stället för studiemedel eller lön. Två personer som går på samma omskolningskurs kan båda anses berättigade till sjukpenning, dvs. betraktas som sjuka, trots helt olika orsaker till rehabiliteringen. I det ena fallet kan orsaken till omskolningen t. ex. vara en konstaterad allergi, föranledd av något ämne vid arbetsplatsen, i det andra fallet kan orsaken vara vantrivsel och problem på arbetsplatsen. Det är inte ovanligt med sjukskrivning i dylika fall och med hänvisning till ovannämnda paragraf. Vederbörande betraktas alltså som sjuk trots att han egentligen inte är det. Eftersom sjukpenning oftast är mer ekonomiskt fördelaktigt än studiemedel, är en strävan att bli sjukskriven förståelig. Ur rehabiliteringssynpunkt och inte minst ur psykologisk aspekt, är systemet olyckligt. Sjukrollen bör i rehabiliteringssammanhang minimeras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning beträffande den form av ekonomisk ersättning som skall utgå vid rehabilitering i olika fall.
mot · G502944 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:944 Rätt till ersättning från försäkringskassa vid deltagande i information m. m. för föräldrar med diabetssjuka barn Diabetes är en kronisk ämnesomsättningssjukdom. Ca 2 500 barn och ungdomar i åldern har diabetes. Sjukdomen ställer stora krav på föräldrarna. De skall kontrollera att barnet får rätt sorts mat på rätta tider, hjälpa barnet med insulininjektioner, som ofta måste ges , medverka i att kontrollera den dagliga urinsockerbestämningen och bokföra resultaten av denna. Vidare skall föräldrarna hjälpa barnen med behandling och förebyggande av insulinkänningar. Det ankommer också på föräldrarna att hjälpa barnen med den dagliga motionen. Av ovanstående framgår, att föräldrarna för att klara dessa uppgifter måste ges en allsidig utbildning i vad diabetes är och hur sjukdomen behandlas. Denna utbildning måste ovillkorligen ges i anslutning till diabetesdebuten, men måste också repeteras och kompletteras under barnets hela uppväxttid. För att föräldrarna inte, av ekonomiska skäl, skall tvingas avstå delar av denna nödvändiga utbildning, finner jag det naturligt att information/ utbildning i diabetes till föräldrar med diabetssjuka barn jämställs med vård av tillfälligt sjukt barn och att föräldrarna ges rätt att genomgå utbildningen med ersättning från . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning från för information/utbildning för föräldrar med diabetessjuka barn.
mot · G502947 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Ändrad karenstid för egenföretagare Egenföretagare och uppdragstagare har sedan den allmänna tilläggspensioneringen infördes haft möjlighet att anmäla undantag från ATP såvitt avsåg inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Undantaget avsåg såväl ATP som sjukförsäkringen. Egenföretagare och uppdragstagare som hade ett gällande undantag från ATP har inte heller omfattats av arbetsskadeförsäkringen. Rätten till pensionstillskott påverkades också genom att sådant inte kan utgå till den del ATP skulle ha utgått om undantaget inte gällt. I syfte att få till stånd förenklingar såväl i uppgiftslämnandet som i administrationen av socialförsäkringen beslutade om förenklade regler för socialförsäkringsavgifter m. m. 1980/81:178). Beslutet innebär att reglerna för uttag av ATP-avgifter har anpassats till bestämmelserna om uttag av övriga socialförsäkringsavgifter, att en enhetlig övre åldersgräns för avgifter har införts, att uppdragsgivare blivit avgiftsskyldiga i samma omfattning som arbetsgivare, att möjligheten att anmäla undantag från ATP avskaffats och att bestämmelserna om avgiftsuttag förts samman i en särskild lag om socialavgifter. Enligt lagen om allmän försäkring 3 kap. 11 § regleras karenstiden inom sjukförsäkringen. För sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete gäller en karenstid av . En försäkrad får övergå till kortare karenstid om han har god hälsa och ej har fyllt . Genom att ovan nämnda paragraf tillämpas på försäkrad vars undantag från ATP upphört att gälla, utan egen ansökan, kommer ett antal försäkrade födda och tidigare att tvångsplaceras i sjukförsäkringssystemet med nittiotre dagars karenstid. Beträffande personer födda och som har gällande undantag kvarstår rätten för dem själva att avgöra om de även i fortsättningen vill omfattas av bestämmelserna om undantag. Detta innebär att de som är födda , 1925 och 1926 (avser förhållandena ) icke ges den valfrihet som varit rimlig i och med att beslutat att undantaget från ATP skall upphöra. Än orimligare ter det sig när man konstaterar att sjukförsäkringen gäller utan karenstid om vederbörande går över från att vara egen företagare till att bli förvärvsarbetande med inkomst av tjänst. Ovanstående missförhållande måste rättas till för den begränsade grupp försäkringstagare det gäller. Detta bör ske genom att regeringen skyndsamt utarbetar och förelägger förslag till övergångsbestäm1 1981182. melser till 3 kap. 11 § lagen om allmän försäkring av följande innebörd: Försäkrad som gör anmälan därom före utgången av 1982 får med verkan från utan hinder av 3 kap. 11 § övergå till sjukpenningförsäkring med kortare karenstid. Med hänsyn till att de berörda fått besked från försäkringskassorna att de får en karenstid bör uppdraget till regeringen också omfatta krav på att alla berörda skall underrättas vid ändring av bestämmelserna. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att förslag skyndsamt läggs fram med regler om ändrad karenstid för egenföretagare i enlighet med vad som anförts i motionen. () () SVEN-E. () MAJ ()
mot · G502950 · 1982-01-22 00:00:00 — Viss ändring i lagen om allmän försäkring I samband med ansökan om förlängt sjukbidrag eller utbyte av sjukbidrag mot förtidspension föreligger en fullständig social utredning. Däremot kan det ibland vara svårt att få in läkarutlåtanden . Pensionsdelegationen tar då upp dessa ärenden för att besluta om en provisorisk förlängning av förmånen. När läkarintyget inkommit får man återigen ta upp ärendet i delegationen för definitivt beslut. Jag vill föreslå att beslut om förlängning av sjukbidrag med stöd av AFL 16:3, om förutsättning härför föreligger, skulle kunna fattas utom delegationen. Detta förutsätter en ändring i AFL:s nuvarande regler. Tiden för förlängning kunde maximeras till exempelvis . Beslut skulle kunna fattas av föredraganden i pensionsdelegationen eller chef för utredningsavdelningen. Möjligen kunde samråd äga rum med pensionsdelegationens ordförande. En sådan handläggning skulle avsevärt förenkla dessa ärenden och därmed möjliggöra arbetstidsvinster och minska kostnaderna utan att rättssäkerheten äventyras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i lagen om allmän försäkring, i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · G502951 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:951 m. fl. Rätten till föräldrapenning för tillfällig vård av barn Föräldrapenning för tillfällig vård av barn utgår till föräldrar som avstår från förvärvsarbete för att ta hand om barn då barnet är sjukt eller behöver besöka samhällets förebyggande barnhälsovård. Detta gäller för eget barn, adoptivbarn, fosterbarn eller styvbarn. Föräldrapenning utgår under per barn och år för föräldrarna sammanlagt. Ersättningen motsvarar sjukpenningen. Den kan utgå som hel eller halv ersättning. Dessutom har fadern rätt i samband med barns födelse. var det sammanlagt 567 868 föräldrar som tog ledigt för tillfällig vård av barn. har tagits ut för av de barn som var sjuka. Det är endast för 344 barn, som det högsta antalet möjliga ersättningsdagar tagits ut . Ovanstående siffror visar att frånvaro för vård av sjukt barn ingalunda missbrukas på det sätt som ibland antyds i debatten. De visar i stället att föräldrar inte utnyttjar denna rättighet mer än vad som är absolut nödvändigt. Siffrorna skulle säkerligen också sjunka ytterligare om systemet med dagbarnvårdare byggdes ut till full behovstäckning. Det är enligt vår mening viktigt att inte behovet av dagbarnvårdare negligeras av kommunerna just för att rätten att vara hemma och vårda sjukt barn finns. Vi anser också att det är dags att ta bort den konstlade 60-dagarsgräns som sattes vid införandet av reformen. Den har enbart inneburit att debatten fixerats vid dessa , och ibland får man intrycket att alla föräldrar som är hemma för vård av sjukt barn också är hemma . Likaså kan man ibland få intrycket att det är en allmän rättighet för föräldrar att vara hemma , oavsett om barnet är sjukt eller inte. Gränsen är ologisk. Lika ologiskt som det vore att sätta en gräns för antalet dagar man kunde vara hemma vid egen sjukdom. De flesta barn klarar sig ganska bra ensamma hemma om de inte är alltför sjuka. Det finns emellertid flera exempel på grupper av barn som inte klarar sig ensamma trots att de är betydligt äldre. Det gäller exempelvis utvecklingsstörda och rörelsehindrade barn, men också barn som lider av astmatiska besvär. Det finns också andra exempel. Det rör sig här om tätt återkommande och kanske också långvariga sjukdomsperioder. I de fall vårdbidrag utgår täcker detta inte inkomstbortfallet. Det bör därför enligt vår uppfattning finnas en möjlighet att pröva en förlängning av föräldrapenningen i det enskilda fallet. ges rätten att göra denna prövning. Föräldrapenningen bör kunna utsträckas till , då barnet självt blir inskrivet i . Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag, som innebär att 60-dagarsgränsen vid föräldrapenning för tillfällig vård av barn tas bort, 2. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär en flexibel övre åldersgräns för vissa kategorier barn för rätt till föräldrapenning i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502952 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:952 m. fl. Reformering av det statliga studiestödssystemet Landets högskolestuderande har utsatts för en rad försämringar på det studiesociala området, och försämringarna fortsätter . Indexregleringen för uppräkning av basbeloppet har urholkats genom att förändringar av energipriser och indirekta skatter inte längre vägs in i konsumentprisindex. Uppräkningen av studiemedlen i takt med prishöjningarna sker nu endast en gång med förut . införs ett speciellt rabattkort till en kostnad av för att få tillgång till studeranderabatten på SJ. Halva studielånet räknas som inkomst när bostadsbidrag söks. Uppräkningstalet för återbetalning av studielån föreslås höjt från 3,2 till . Dessa försämringar anser sig regeringen kompensera genom höjningen av totalbeloppet från av basbeloppet. Det ger i kontanter . Försämringarna genomförs som regeringen har skjutit studiestödsutredningen i sank genom att tillhålla utredarna att icke föreslå några kostnadskrävande reformer. Utredningen skulle ursprungligen syfta till en genomgripande reformering av studiestödssystemet. Utredarna hade kommit fram till att det nuvarande studiestödet är helt otillräckligt för att bryta den sociala snedrekryteringen. Ett enhetligt utformat studiestöd som gäller för alla är nödvändigt. Ett sådant system skulle också gynna dem som genomgår s. k. trappstegsutbildning, dvs. komplettering på grundskolenivå, som följs av gymnasium för att avslutas med högskoleutbildning. Dagens lånesystem innebär inte enbart att den studerande drar på sig stora skulder. måste den studerande leva på en standard långt under genomsnittet. Regeringens s. k. sparpolitik innebär en katastrofal försämring. För att överbrygga de utbildningsklyftor som finns är det viktigt att vuxenstudiestödet får en mer central roll inom det utbildningspolitiska området. För att ge reella möjligheter till studier för arbetarklassen spelar de studiefinansiella frågorna stor roll. Förändringar av högskolan och därmed också det studiesociala stödet är ett arbete för långsiktiga förändringar . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar sig för att det nuvarande studiesociala stödet ersätts av ett system där samhället bekostar hela uppehället , 2. att hos regeringen hemställer om förslag till en reformering av det studiesociala stödet enligt vad som anförs i motionen, 3. att hemställer hos regeringen att bevilja studiestödsutredningen frihet att i sitt slutbetänkande föreslå reformer utöver vad som kan finansieras inom nuvarande anslagsram för studiestöd. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502953 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:953 Integration av försäkringsdomstolarna med de allmänna förvaltningsdomstolarna En ny besvärsorganisation inom socialförsäkringen infördes . Särskilda specialdomstolar för socialförsäkringsprocessen (försäkringsrätter) inrättades. Vid riksdagsbehandlingen övervägdes huruvida inte besvärsprövningen i stället skulle knytas till kammarrätterna. Detta avvisades dock, varvid socialförsäkringsutskottet (SfU 1977/78:15 s. 32) bl. a. anförde: Utskottet anser sig kunna biträda förslaget om specialdomstolar för socialförsäkringsprocessen. Detta sker främst av den anledningen att socialförsäkringsärendena är en relativt enhetlig grupp av ärenden som oftast rör den enskildes behov av stöd i olika situationer. Kravet på snabb handläggning är därför särskilt framträdande. Enligt utskottets mening kan det inte uteslutas att en förläggning av prövningen av socialförsäkringsmålen på mellaninstansnivå till kammarrätterna kommer att medföra en målökning för deras del som kan innebära organisatoriska och praktiska problem med negativa effekter på handläggningstider både när det gäller socialförsäkringsmål och kammarrätternas övriga ärenden. Risken för en sådan utveckling får naturligtvis inte överskattas men innebär ändå en realitet, särskilt med hänsyn till att ärendeprövningen genom den pågående differentieringen av socialförsäkringsförmånerna numera otvivelaktigt blivit väsentligt svårare. Utskottet uttalade dock i sitt betänkande att detta ställningstagande inte hindrade att man kunde överväga att integrera socialförsäkringsdomstolarna med de allmänna förvaltningsdomstolarna. Behovet av en snabb handläggning har inte kunnat tillgodoses. Väntetiderna är alltför långa för att kunna godtas. Den väsentliga orsaken torde vara att själva organisationen med särskilda försäkringsrätter inte är ändamålsenlig. Det bör därför ånyo övervägas att integrera försäkringsrätterna med den allmänna förvaltningsdomstolsorganisationen. De balanser som fanns i kammarrätterna vid tiden för inrättandet av försäkringsrätter är i allt väsentligt avarbetade. Också för länsrätternas del synes balansproblemen vara på väg att bemästras. De skäl som tidigare kunde finnas för specialdomstolar inom detta rättsområde föreligger därför inte längre. Det bör också enligt vår mening vara en princip att så långt möjligt undvika specialdomstolar. Tiden bör nu vara mogen att vidta åtgärder så att socialförsäkringsmålen överförs till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Det praktiska överförandet torde böra förberedas av en särskild kommitté. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en integration av försäkringsdomstolarna med de allmänna förvaltningsdomstolarna.