ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021360 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1360 m. fl. Lokalisering till högskolan i av viss yrkesteknisk utbildning beslutade bifalla en motion från socialdemokraterna genom att ge regeringen till känna vad näringsutskottet anfört om fortbildning för glasindustrins anställda. Detta skulle ske vid glasforskningsinstitutet i . Undertecknade anser att är en bra lokaliseringsort för högre utbildning inom glasindustrin dels med tanke på det arbete som bedrivs vid glasforskningsinstitutet, dels den utbildning som högskolan kan erbjuda. Vi anser att en yrkesteknisk utbildning inom högskolans ram med nära anknytning till glasforskningsinstitutet vore att rekommendera. I de remissvar som avgavs till om forskning och utveckling ansåg och de mest berörda kommunerna att man borde satsa på yrkesteknisk högskoleutbildning. Vi instämmer i detta och anser att glasforskningsinstitutet i samarbete med högskolan i borde kunna klara detta tillsammans. att hos regeringen begär en utredning om möjligheten att inrätta en yrkesteknisk utbildning inom ramen för högskolan i och i nära anslutning till glasforskningsinstitutet i . () ()
mot · G5021363 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1363 Utbildning för gymnastiklärare m. fl. Rörelsehindrade elever får numera sin utbildning inom hemortens skolor och deltar där i de flesta av klassens aktiviteter. Handikappade elever befrias emellertid ofta från skolgymnastiken eller sitter av den, visar en undersökning som gjorts av elevmedicinska avdelningen vid styrelsen för vårdartjänst. Eleverna fråntas därmed mycket av den sociala gemenskapen med kamraterna och passiviseras. De kan inte utnyttja sin rätt eniigt läroplanen till fullvärdig undervisning i idrott och motion. Inom handikappidrotten har utvecklats motions- och idrottsaktiviteter som kan utövas gemensamt av alla elever i klassen. Icke handikappade elever kan dessutom genom t. ex. rullstolsbasket, curling på matta och få viktiga kunskaper om möjligheterna för kamrater med handikapp att klara olika livssituationer. Det kan skapa ökad förståelse för människor med handikapp, som det avdramatiserar handikappbegreppet. Den refererade undersökningen som berör rörelsehindrade elvaåringar i påvisar bristande samarbete mellan gymnastiklärare och sjukgymnaster. Det synes bottna i otillräckliga kunskaper om handikapp. En förbättrad grundutbildning för gymnastiklärare, sjukgymnaster, fritidspedagoger och fritidsledare, där motion och idrott för elever med handikapp ingår, är starkt önskvärd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av utbildningen för personal som inom skolan har ansvar för elevers fysiska träning i syfte att handikappade elever skall kunna delta i gymnastik och idrott.
mot · G5021365 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Regeringen har förslagit att ett särskilt statsbidrag skall utgå till Waldorfskolorna redan för innevarande budgetår (prop. 1981/82:25). har bifallit detta förslag. I den nu föreliggande budgetpropositionen upprepas förslaget, vilket i och för sig är glädjande. Det som ter sig underligt är att de kristna friskolorna, vilkas ekonomiska ställning är svårare än Waldorfskolornas, helt saknar stöd. Dessa skolor hade trott att man måste invänta departementets bearbetning av betänkande innan bidrag skulle kunna utgå och därför inte kommit med begäran om statligt stöd i detta skede. Dessa enskilda skolor är följande: Annaskolan i , Drottning i , Kristna skolan i , Magdalenaskolan i , Stefansskolan i , katolska skola i och i . undervisades i dem 603 elever. Dessa skolor har avgivit ett remissyttrande till över delbetänkandet SOU 1981:34 Fristående skolor för skolpliktiga elever. I detta yttrande finns skolornas syn på sitt läge och det ansvar som bör åvila statsmakterna också för den undervisning som de ger. De anser däri att ordet privatskola inte är lämpligt för de skolor det rör sig om utan föreslår namnet friskola. De hävdar också att det svenska begreppet skolplikt täcker vad som i kallas undervisningsplikt, och föräldrarnas undervisningsplikt bör innebära att de kan välja skolform efter sin tro och övertygelse, om blott undervisningen ger det resultat som den åsyftar och som skollagarna förutsätter. Det är då en självklarhet att kostnaderna ersätts av staten, som de betalar skatt till. Det danska systemet brukar uttryckas att skolpengen följer eleven. Från företrädare för dessa friskolor har följande synpunkter framförts: - Den största gruppen ateister i vårt samhälle består av barn och ungdom, säger biskop . Och som evangeliserar bland studenterna i skriver: - Dagens ungdom lever i en otrosmiljö. De kan inte tro även om de skulle vilja. De är misstänksamma mot varje form av auktoritet (och Bibel). Synsätt och tänkande är relativt. Ingen vet bättre än någon annan vad som är rätt eller fel. Om något känns riktigt för mig så är det rätt. Därför behövs de kristna friskolorna mer . Vi har inget emot statsbidrag till Waldorfskolorna, men vi förstår inte varför bara de skall få överlevnadsbidrag. De kristna friskolorna vill medvetet slå vakt om tro och det kristna kulturarvet, som håller på att gå förlorat. Därför menar vi 1 1981/82. 1981/82 1365-1373 att det är angeläget för varje att slå vakt om de kristna friskolorna. Från demokratisk synpunkt kan ingen skälig invändning resas mot detta resonemang. Det blir inte dyrare för samhället om en del av pengarna för skolor går till denna undervisning. föreligger bevis för att elever från skolor av detta slag får en synnerligen gedigen fostran, en god undervisning och större möjligheter att klara vår tids ökade påfrestningar på de unga. Med stöd av vad som anförts hemställs att begär att regeringen låter utreda hur de olika friskolorna skall jämställas då det gäller statligt stöd. () () () () PER ()
mot · G5021366 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1366 och av lärare med arbetshandikapp Det särskild löneanslaget för omplacering av lärare skall enligt budgetpropositionen upphöra fr. o. m. 1983/84. Lärare som har fysiska, sociala eller psykiska arbetshandikapp kan ofta inte fullfölja sin lärartjänst utan måste omplaceras. () är den statliga myndighet som ger kommunerna råd, hjälp och anvisningar i dessa frågor. Vidare fattar SAMN beslut om hur det s. k. särskilda löneanslaget skall användas. Anslaget avser att täcka lönebortfallet eller mellanskillnaden mellan den nya lönen och full lärarlön. I och med att kommunen genom dess skolstyrelse anställer lärarna i måste den också leva upp till sitt arbetsgivaransvar. För att i någon mån kompensera små kommuner med många omplaceringsfall på lärarområdet borde antalet lärare med arbetshandikapp kunna utgöra ett kriterium vid länsskolnämndens fördelning av anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om omplacering av lärare med arbetshandikapp inom .
mot · G5021367 · 1982-01-26 00:00:00 — uksköter skeu t bild ningen Personalsituationen inom vårdsektorn har genomgått en markant förändring. Den brist på utbildad personal som tidigare ständigt var ett faktum har vänts till ett överskott inom vissa områden. De grundutbildade sjuksköterskorna/skötarna som saknar påbyggnadsutbildning har mycket svårt att få sjukskötersketjänster och -vikariat - de får i vissa fall tjänstgöra som vårdbiträde eller undersköterska/ skötare vilket inte ger dem meriter vid ansökan till påbyggnadslinjema, då endast tiden som tjänstgörande sjuksköterska/skötare är meriterande. tycks det vara en överkapacitet på sjuksköterskelinjens grundutbildning (63, 65 och 105 poäng) varför en omprövning av starten för ytterligare en 65-poängskurs på sjuksköterskelinjen bör ske till förmån för en utökning av olika påbyggnadslinjer. Fr. o. m. kommer en ny vårdutbildning att starta där vissa av de nuvarande påbyggnadslinjema kommer att inkluderas. Detta gör det ännu mera angeläget att de grundutbildade sjuksköterskorna/skötarna ges största möjliga chans att få sin påbyggnadsutbildning för att vara lika konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden som de sjuksköterskor/skötare som genomgått den nya vårdutbildningen. För att förbättra konkurrenskraften vid ansökan till de nuvarande påbyggnadslinjema för de grundutbildade sjuksköterskorna/skötarna torde som undersköterska/skötare efter genomgången grundutbildning, dvs. sjuksköterskelinjen 63, 65 eller 105 poäng, vara meritgivande jämte tjänst som sjuksköterska/skötare. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar uttala sig för att antalet utbildningsplatser för 65 poäng på sjuksköterskelinjen minskas till förmån för en utökning av antalet utbildningsplatser inom påbyggnadslinjerna, 2. att beslutar uttala sig för att som undersköterska/skötare efter genomgången sjuksköterskelinje om 63,65 eller 105 poäng blir meritgivande jämte sjukskötersketjänst vid ansökan till de nuvarande påbyggnadslinjema.
mot · G5021371 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1371 Förstatligande av ADB-linjen vid högskolorna i och Ett förstatligande av ADB-linjen skulle kunna stärka de mindre högskoleenheternas resursbas och dessutom vara ett incitament till en bättre utbildningsekonomisk planering. ADB-linjen är nu den enda kvarvarande primärkommunala högskoleutbildningen. På alla orter där ADB-linjen finns bedriver även den statliga högskolan ADB-utbildning. Ett gemensamt resursutnyttjande ger både lokal- och utrustningsmässiga fördelar och ett effektivare tillvaratagande av planerade årsstudieplatser. Den centrala planeringen av högskoleutbildningen inom ADB-området bör helt underställas UHÄ. Härigenom skapas förutsättningar för den utbildningsekonomiskt sett viktiga arbetsmarknadsmässiga avvägningen mellan korta och långa utbildningar. Med den nuvarande splittringen av planeringsansvaret på UHÄ och SÖ är det förståeligt att föredraganden endast föreslår kapacitetshöjningar på den långa systemvetenskapliga linjen. Detta är enligt vår uppfattning utbildningsekonomiskt ofördelaktigt med hänsyn till befattningsstrukturen inom yrkesområdet. Ett förstatligande av ADB-linjen medför inte några ökade kostnader för samhället i sin helhet, tvärtom kommer vissa effektivitetsvinster att uppnås. Vi föreslår att ADB-linjen förstatligas med början /83 i och . På dessa båda orter bedrivs ADB-utbildning upp till 60 poäng. Där finns således erfarenhet från kursutvecklingsarbete som kan utnyttjas vid den fortsatta planeringen av linjen inför förstatligandet på övriga orter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att förstatliga ADB-linjen med början 1982/83 i och . () BO ()
mot · G5021372 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1372 och av fackliga skolinformatörer I såväl som läroplan för understryks behovet av goda kontakter mellan skola och arbetsliv. Vidare kan nämnas att de av regeringen fastställda nya målen och huvudmomenten i ämnet arbetslivsorientering i gymnasieskolan påvisar behovet av sådana kontakter. En mycket viktig del av denna kontaktverksamhet är elevernas möjligheter att träffa representanter för de anställda - de fackliga ombuden. Detta kan i princip ske på två olika sätt, dels direkt på arbetsplatserna i samband med studiebesök eller praktisk arbetslivsorientering, dels genom att de fackliga ombuden kommer till skolan och deltar i lektionerna. I det senare fallet är det i allmänhet fråga om för denna uppgift särskilt utbildade personer. LO hade en omfattande organisation klar för denna verksamhet. Då hade man nämligen 330 skolorganisatörer - i princip en i varje kommun - med uppgift att organisera kontakterna mellan skolan och de fackliga organisationerna. hade man också ca 3 000 skolinformatörer, vars främsta uppgift var att gå in i klasserna och informera om den fackliga verksamheten. Även TCO har byggt upp en sådan organisation, och har man ca 1 000 skolinformatörer. Denna organisation ser bra ut på papperet. Dess värre tvingas man emellertid konstatera att den inte alltid fungerar. Det innebär att skolinformatörsverksamheten på många håll i landet inte förekommer alls. I vissa kommuner eller kanske t. o. m. hela län fungerar verksamheten tillfredsställande och ibland riktigt bra. Man kan fråga sig vad det beror på att verksamheten med skolinformatörer så relativt ofta misslyckas. Det är svårt att ge ett entydigt svar på den frågan. Det finns säkert många - ibland samverkande - orsaker till att det förhåller sig så. Det kan bero på att lärare och annan skolpersonal är okunniga om hur man skall utnyttja skolinformatörerna. Det kan också bero på att dessa känner sig osäkra i den för dem ofta främmande skolmiljön. Vidare finns det helt säkert orsaker av rent praktisk karaktär, t. ex. svårigheter att ta fritt från jobbet. Alla dessa problem och svårigheter får emellertid inte hindra den viktiga skolinformationen från de fackliga organisationerna. Det finns mycket man kan göra för att förbättra och utvidga denna verksamhet. kan t. ex. i ökad omfattning göra skolan uppmärksam på de möjligheter som finns att utifrån få en kompletterande kompetens på sakområden där man själv saknar denna kompetens. Ett annat exempel på lämpliga åtgärder är gemensamma studiedagar för skolpersonal och skolinformatörer. vara en uppgift för regeringen att efter samråd med de fackliga organisationerna ta initiativ till dessa och andra åtgärder för att förbättra användandet av fackliga skolinformatörer i undervisningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra användandet av fackliga skolinformatörer i undervisningen.
mot · G5021373 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1373 I årets budgetförslag (bil. 12 s. 457 - 458) aviseras en utredning som skall se över frågan om att i stället för den nuvarande journalistlinjen erbjuda en påbyggnadsutbildning i form av kortare journalistisk utbildning efter annan högskoleutbildning. Enligt vår mening bör en sådan översynsutredning pröva olika alternativ utan att dessa går ut över den journalistiska yrkesutbildningen. (SOU 1975:25) föreslog att den nuvarande tvååriga utbildningen skulle förlängas med en termin i syfte att förstärka den samhällsvetenskapliga orienteringen. uttalade (UbU 1976/77:20, s. 119) vikten av att journalistkåren rymmer medarbetare från många olika områden. Det är därför enligt utskottets uppfattning angeläget att de myndigheter som inom den framtida högskolan skall ansvara för journalistutbildningen verkar för att journalisternas specialstudier stimuleras såväl genom en alternativt uppbyggd avslutande utbildning som genom andra kompletterande utbildningsanordningar. Vid journalistlinjen i prövas f. n. en frivillig påbyggnadsutbildning för fördjupning i en rad olika universitetsämnen. Men dessa studier bedrivs ännu inte i den omfattning som avsåg i sitt senaste beslut. Utbildningen har kommit att framstå som en fristående del av utbildningen. Skälet till att förlänga utbildningen var ju att få en naturlig fortsättning med fördjupning i t. ex. den samhällsvetenskapliga orienteringen. Argumentet är alltså än starkare för en förlängd journalistutbildning, då avsikt ännu inte är uppfylld, speciellt som samhället inte blivit enklare sedan beslutet togs. Tankarna som aviseras i budgetpropositionen är att personer med olika slags akademisk utbildning skall gå igenom korta kurser i journalistikens grunder och därefter få journalistexamen. uttalande betonar vikten av att utbilda journalister som kommer från olika bakgrundsförhållanden. På journalistlinjen läggs stor vikt vid att utbilda eleverna allmän journalistiskt. Med den utbildning som avses bli utredd enligt budgetpropositionen är risken uppenbar för att det blir mindre utrymme för den rent journalistiska yrkesutbildningen, vilket vore mycket olyckligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att utredningsuppdraget till UHÄ angående journalistutbildningen bör omfatta alternativ till fördjupande utbildning och att dessa inte får gå ut över den journalistiska yrkesutbildningen.
mot · G5021374 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1374 m. fl. Inrättande vid av en professur i mjölkteknologi nedlades mejeriutbildningen vid . Ett av motiven var att utbildningen och forskningen på detta område skulle bli en del av verksamheten inom det totala livsmedelsområdet. Detta har emellertid medfört negativa konsekvenser genom att den direkta undervisningen och forskningen inom mjölkteknologin numera reducerats till ett minimum. I de övriga skandinaviska länderna har man bibehållit mejeriutbildningen och forskningen enligt ungefär samma modell som tidigare fanns i . När nu förflutit kan det konstateras att de företag som sysslar med FoU inom detta område - , Svenska mejeriernas riksförening utan personligt ansvar och AB Tetra - fått betydande svårigheter att rekrytera mjölkteknologisk personal. föreligger ett årligt behov av ca tio civilingenjörer med inriktning på mejeri. Totalt utbildas i 20-25 civilingenjörer med livsmedelsinriktning. En ettårig vidareutbildning med mjölkinriktning har genomförts . Det har dock visat sig vara svårt att genomföra denna på grund av brist på lärare. Forskningen och forskningsutbildningen skall omfatta mjölkens och mjölkprodukternas teknologi. Arbetsmarknadens årliga behov av doktorer inom ämnet uppskattas till en å två personer. Vid gemensamma överläggningar mellan ovannämnda företag och har man enats om ett förslag att inrätta en professur i mjölkteknologi med placering vid /kemicentrum och också dela på de totala kostnaderna som f. n. bedöms uppgå till ca 1 milj. kr./år. Hälften skulle alltså bestridas av befintliga anslag hos och därmed inte innebära någon kostnadsökning för det allmänna. Universitetsstyrelsen avser att fatta beslut i denna fråga . i stöder tanken på inrättandet av en professur i mjölkteknologi och att placeringen skall vara vid . 1 1981/82. Med stöd av det ovan framförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en professur i mjölkteknologi vid . () ()
mot · G5021376 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1376 m. fl. Det synes oss angeläget att dagens ungdom i skolan blir sakligt och objektivt undervisad om den religion, som sedan århundraden utgjort grunden för våra religiösa och etiska värderingar. Den kristna kyrkans historia i svenska folket och det kristna budskapet får ofta stå tillbaka i massmedias nyhetsjakt på främmande tillskott i den moderna religiösa . Vi har all anledning att garantera våra invandrare goda möjligheter för religionsutövning. Detta får emellertid inte skymma våra kristna samfund och deras insatser. Skolundervisningen i kristendom måste garanteras en klar särställning inom ämnet religion utan utsuddande av ämnesgränserna. Enligt läroplanen skall ha en central ställning i undervisningen. Emellertid utlämnar läroplanen i alltför hög grad åt den enskilde läraren att välja och vraka bland mer eller mindre betydelsefulla ämnesmoment. Planen bör ange en klar ämnesbeskrivning och inte som enbart ange en rad ämnesmoment som kan ingå i undervisningen om kristendomen. Förhållandena i skolan inger på många håll allvarlig oro. Tilltagande våld i skolan, mobbing, knark, skolk o. d. bottnar tvivelsutan i den normlöshet som alltid får rotlöshet till följd. En saklig och engagerad framställning av det kristna budskapet om har med samma tydlighet visat sig vara en väg till andlig hälsa. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kristendomsundervisningens ställning och läroplanens innehåll. () ()
mot · G5021377 · 1982-01-25 00:00:00 — Återbetalningen av avgifter för prövning i ämnen på gymnasienivå Enligt gällande bestämmelser (SFS 1972:314 och från SÖ , , och ) kan avgifter för prövning i ämne på gymnasienivå i vissa fall återbetalas. Innan beslut om återbetalning fattas, måste viss utredning göras. Över beslut som fattar kan besvär anföras. skall då yttra sig över besvären. Avgiften för prövning är . Antalet ärenden uppgick vid i till åtta. Bestämmelserna bör ändras så att återbetalning alltid sker när prövning inte kommer till stånd. Under hänvisning till vad som i motionen anförts föreslås att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om återbetalning av avgifter för prövning i ämnen på gymnasienivå.
mot · G5021379 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1379 Ekebyholmsskolan i har bedrivit sin verksamhet där och ägs av . Skolan erhöll realexamensrättigheter , studentexamensrättigheter , tillstånd att bedriva treårigt högstadium 1965 samt låg- och mellanstadium 1971. Skolan kan maximalt ta emot 115 internatelever. Dessutom kommer elever från den närmaste omgivningen. Föräldrar från bygden som sänder sina barn dit har mycket goda omdömen om skolan. Framför allt därför att det är en lugn skolmiljö och god ordning i skolan. En del föräldrar i bygden uppskattar detta så starkt att de betalar de extra skolavgifterna och skjutsar sina barn dit för att barnen skall få möjlighet att gå i Ekebyholmsskolan. Skolavgifterna är f. n. för inackorderade elever . i högstadiet och . För de elever som ej är inackorderade är avgifterna . för årskurs 1-6, . för högstadieelever och . Adventistsamfundet som äger skolan får dessutom tillskjuta avsevärda belopp för att täcka underskottet som uppgår till ca 2 milj. kr. Det betyder att varje adventist i landet offrar . av egna medel för att skolan skall ha möjlighet att fortsätta, som de med sina skatter måste vara med om att bekosta andra skolor. Är detta rättvist? Skolan har år sökt statsbidrag men fått avslag. Ingen har kunnat påstå att skolan är dålig i något avseende. kommun har yttrat sig mycket positivt, likaså SÖ som menat att skolan har mycket hög standard i såväl pedagogiska som sociala och lokalmässiga avseenden. Ekebyholmsskolan är den enda internatskola, vilken står under statlig tillsyn, som år nekas statsbidrag. Det är svårt att förstå varför denna skola skall tvingas till ett sämre ekonomiskt läge än andra liknande privatskolor. Inte heller i föreliggande budgetförslag har beräknats att Ekebyholmsskolan skall få del av anslaget till privatskolor. Denna orättvisa kan inte få tillåtas fortsätta år , medan man skyller på annat för att slippa ge rättvisa. Ekebyholmsskolan måste ges bidrag på samma villkor som övriga privatskolor. Med hänvisning till ovanstående hemställs att vid behandlingen av proposition 1981/82:100, bil. 12, D 22. Bidrag till driften av vissa privatskolor beslutar att anslaget skall omfördelas inom den begärda ramen så att Ekebyholmsskolan får del i anslaget på samma sätt som andra privata internatskolor.