mot · G502406 · 1982-01-20 00:00:00 — Vi har i en särskild motion behandlat frågan om litteraturstöd och förordat att en parlamentarisk utredning tillsätts för att samlat se över samhällets stöd till litteraturen. För att möjliggöra en ökad satsning bland barnen föreslår vi ett förhöjt anslag till folkbibliotekens barnverksamhet med ca 4 milj. kr. i förhållande till innevarande års bidrag. Riksutställningarhar en omfattande verksamhet som riktar sig till barn och som sprids över hela landet. Riksutställningar har inför årets anslagsfram i förhöjt bidrag till särskilda barnkulturprojekt. Vi anser det angeläget att riksutställningar ges denna resursförstärkning. I detta sammanhang vill vi också peka på den verksamhet Konstfrämjandet bedriver för barn. Att stödja produktion och spridning av god bildkultur som alternativ till det kommersiella utbudet är en viktig uppgift inom barnkulturens område. För att öka den pedagogiska verksamheten bland barn beräknar vi att Konstfrämjandet bör tillföras ca . i förhöjt anslag. Vi anser att det finns starka skäl för att stärka barnteaterverksamheten. Målsättningen bör vara att alla barn i förskole- och skolåren skall få uppleva minst en teaterföreställning per termin. I detta syfte föreslår vi att tillförs ytterligare ca 3 milj. kr. utöver regeringens förslag. De fria grupperna har en stor betydelse för förnyelsen av svenskt teateroch kulturliv. De har i sin verksamhet särskilt prioriterat insatser som vänder sig till barn och ungdomar. De svarar också för en övervägande del av teaterutbudet för barn och ungdom. För att trygga en fortsatt verksamhet för de fria teater-, dans- och musikgrupperna föreslår vi att de tillförs ytterligare 2,5 milj. kr. Dessa insatser uppgår sammantaget till ca 18 milj. kr. Resterande del av det resurstillskott på 20 milj. kr. som vi föreslagit bör reserveras för bidrag till kommunernas barnkulturinsatser. Utifrån dessa riktlinjer bör ges i uppdrag att fördela medlen till organisationer, institutioner och enskilda kommuner. Riktlinjerna bör vara vägledande inför slutgiltiga fördelning av anslaget. Vi har i detta sammanhang inte särskilt tagit upp insatser inom musik- och filmområdet mot bakgrund av att föredraganden avser att återkomma till med förslag om ökade insatser inom dessa områden i samband med att en särskild skatt på ljud- och videoband införs. En bra bostadsmiljö spelar en viktig roll för att ge barn och ungdomar en god uppväxtmiljö. efter det inriktades den sociala bostadspolitiken på att öka produktionen av familjelägenheter. Genom det s. k. miljonprogrammet byggdes bostadsbrist och trångboddhet i stort sett bort. Bostadsstandarden förbättrades kraftigt för de breda folkgrupperna. Viktiga bostadssociala mål uppnåddes. Utvecklingen har emellertid fört svensk bostadsförsörjning in i en djup kris. De borgerliga regeringarnas agerande håller på att rasera den sociala bostadspolitiken. Det byggs för litet bostäder i vissa regioner för att täcka det sociala behovet. Det som byggs är för dyrt att efterfrågas av de bostadslösa. Boendekostnaderna för alla slag av bostäder har stigit mycket kraftigt som reallönerna för vanliga inkomsttagare har sjunkit. Denna utveckling har också medfört en snabbt tilltagande och allt hårdare skiktning i boendet i fastigheter, bostadsområden och kommuner. Detta leder bl. a. till att vissa bostadsområden, som haft brister i miljön, utsätts för en kraftig förslitning med ytterligare sämre boendemiljö som följd. Stor risk föreligger för att en del av dessa områden förslummas och att de sociala problemen allvarligt förvärras. Resultatet av utvecklingen på bostadsmarknaden blir att allt större delar av bostadsmarknaden stängs för stora grupper. Det gäller i främsta hand barnfamiljer med små inkomster men också andra grupper med en svag ställning på bostadsmarknaden. I en särskild motion lägger vi fram förslag med sikte på att få ett ökat byggande till stånd. Det finns också brister i miljön i de bostadsområden som byggts tidigare. När målet främst var att skaffa tillräckligt med bostäder kom kravet på en totalt sett god miljö i skymundan. Inte minst barn och ungdom kan drabbas av dessa brister. Genom målmedvetna insatser för att skapa en god social miljö och effektivt motverka segregation i boendet kan emellertid väsentliga insatser göras för att bekämpa orättvisor mellan olika samhällsgrupper och skapa större trygghet och gemenskap. Verksamheten med förbättringar av boendemiljön tog - genom bostadspolitiska beslut - fart med gynnsamma effekter på den sociala boendemiljön i många bostadsområden. Efterfrågan på medel har successivt ökat. har dock de sociala problemen i bostadsområden med brister tilltagit. Det föreligger således fortfarande ett betydande behov av en ökad satsning på förbättringar av boendemiljön. Vi har tidigare utvecklat behovet av åtgärder för att komma till rätta med dessa problem i motion 1980/ 81:1252. Från gäller emellertid vissa spärregler, som förhindrar att åtgärder kan sättas in på bostadsmiljöområdet i förebyggande syfte. Bidrag kan nämligen enbart utgå för åtgärder i bostadsområden som redan är drabbade av stora sociala problem och/eller där det råder betydande svårigheter att få avsättning för lägenheterna. Enligt vår mening har dessa regler förhindrat ett förebyggande arbete med boendemiljön, som det rent allmänt försvårat arbetet med bidrags- och långivningen. Dessa spärregler måste därför upphävas. För att ytterligare stimulera till miljöförbättrande åtgärder föreslår vi att de bostadslån som lämnas till miljöförbättrande åtgärder skall utgå med räntebidrag. Mot bakgrund av de ökande problemen med brister i boendemiljöer som vi ovan beskrivit och våra förslag om ändringar i bidragsgivningen föreslår vi att till Bidrag till förbättring av boendemiljön för /83 anvisas ett reservationsanslag om 25 milj. kr. utöver vad som föreslås i budgetpropositionen. Vi föreslår vidare att beslut om bidrag till förbättring av boendemiljön under /83 får meddelas intill ett belopp av 90 milj. kr. Det bör slutligen ankomma på regeringen att utfärda de regler som behövs för att långivningen skall uppnå ovan redovisade syften. 6 Ett samordnat arbete för barn och ungdom Arbetet för barn och ungdom måste ske över ett brett register i samhället och på flera olika områden. har ett stort antal organ och institutioner barn- och ungdomsarbete till huvuduppgift eller i varje fall som en viktig deluppgift. Det gäller t. ex. på central nivå om , , barnmiljörådet, ; myndigheter som UHÄ, trafiksäkerhetsverket, och statens planverk bevakar vitala delfrågor. Inom en kommun berörs flera nämnder och styrelser: skolstyrelsen genom och gymnasieskolan, socialnämnden genom barnomsorgen och delar av i övrigt, kulturnämnden genom bibliotek och andra kulturaktiviteter, fritidsnämnden genom aktiviteter för idrott och fritidsverksamhet etc. Därtill skall fogas föreningslivet som ofta samverkar med kommunala verksamheter, utnyttjar dess lokaler m. m. och i en del kommuner också direkt har tagit över verksamhet. I åtskilliga fall har man föreslagit kommunerna att i särskilda planer dra upp riktlinjer för arbetet bland barn och ungdom. Alltför ofta torde man dock få konstatera att man inte i tillräcklig grad tänkt in barnens villkor i samhällsarbetet. Det behövs mer av samarbete bland dem som har att sörja för barns och ungdomars utveckling, utan att gränser för organs och myndigheters kompetensområde lägger hinder i vägen. Det viktigaste är att detta sker på det lokala planet där ansvaret för de direkta åtgärderna finns. En metod för detta kan vara att upprätta särskilda utvecklingsprogram, där man infogar barnomsorgsplaner (med beaktande av riksdagsbeslutet [SoU 1981/82:1 s. 16] om det lokala pedagogiska arbetet inom förskolan) och de lokala arbetsplanerna för skolan men även verksamheter i kommuner som berör barn (kultur, trafik, boendemiljö, samhällsplanering, föreningsliv, fritidsverksamhet etc.). Vi vill i detta sammanhang också peka på vårt förslag om undersökningar av barns välfärd (motion 1980/81:1251), ett förslag som givetvis kan tillämpas även på det lokala planet - vilket t. ex. beslutat göra. Det behövs enligt vår mening också på centralt plan ett organ som medvetet kan hävda samhällsfrågorna utifrån barnens rätt till ett tryggt och gott liv. Detta framstår som särskilt betydelsefullt i en period när möjligheterna att göra stora nya ekonomiska insatser på olika områden inte finns. Då blir det speciellt viktigt att värna vad som byggts upp för barn och unga och noga prioritera ev. möjliga nya åtgärder. I anslutning till - och under statsministern - bör därför finnas en särskild barn- och ungdomsdelegation. En socialdemokratisk regering kommer att inrätta ett sådant organ. I avsnitt 2.3 har vi föreslagit att 5 milj. kr. bör anvisas till lokalt utvecklingsarbete i förskolan. Medlen bör anvisas under ett särskilt anslag. I avsnitt 2.4 har vi föreslagit nya grunder för statsbidrag till förskolan. Regeringen bör återkomma med nytt förslag i enlighet härmed till höstriksdagen. Med hänsyn till beslutade utbetalningsregler behövs ej någon ytterligare medelsanvisning /83. Hemställan avseende avsnitt 2.3 i vad avser utbildningsfrågor, avsnitt 3 om skolstarten, avsnitt 4 om barnkultur och avsnitt 5 om boendemiljön görs i särskilda motioner. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av barnomsorg på obekväm arbetstid, 2. att till Lokalt utvecklingsarbete inom förskolan () för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 3. att begär förslag av regeringen om ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () ()