mot · G5022300 · 1982-03-24 00:00:00 — Motion 1981/82: 2300 (>östa m. fl. Åtgärder för de små och medelstora företagen samt innovationspolitikens inriktning (prop. 1981/82:118) De mindre och medelstora företagen spelar en viktig roll i vårt lands ekonomi. Företag med mindre än 200 anställda svarar för omkring sysselsatta i näringslivet eller ca 700 000 arbetstillfällen. Dessa företag återfinns inom såväl industri som handels- och servicenäringarna. Även jordoch skogsbruket är till övervägande delen uppbyggt på småföretag. Regional balans kan inte uppnås utan ett finmaskigt nät av mindre och medelstora företag. Ekonomisk tillväxt består främst i att mindre och medelstora företag växer. Det visar undersökningar i och i andra länder. Nya idéer, metoder och produkter föds ofta inom nystartade företag och inom redan befintliga mindre företag med den stora flexibilitet som kännetecknar dessa. Det mindre företaget är ett dynamiskt inslag i ett lands näringsliv. Konkurrensen befrämjas av att det finns ett vitt förgrenat småföretagande. Marknadsekonomi bygger på att mindre och medelstora företag inom ramen för näringsfriheten kan startas och utvecklas. Det ger den mångfald som en väl fungerande marknad förutsätter. Det är viktigt att ta hänsyn till den särskilda belägenhet småföretagarna som personer befinner sig i. Lusten att vara sin egen är en stark drivkraft. Men att vara sin egen innebär också speciella svårigheter. Risktagandet är ofta stort. Arbetssituationen är komplicerad. Småföretagare måste sköta alla möjliga uppgifter inom företaget. I ett allt mer reglerat och krångligt samhälle tvingas han att utföra pappersarbete, som ofta ter sig avskräckande och som stjäl tid från hans egentliga uppgift. Det räcker inte att föra en ekonomisk politik som ger ekonomisk balans. Man måste därutöver föra en politik på övriga samhällsområden, som skapar ett klimat där de nyskapande krafterna stimuleras. De problem svenska företag oberoende av storlek brottas med har fyra huvudorsaker: Åren 19741976 steg kostnaderna per producerad enhet . Detta skall jämföras med ökningen i våra viktigaste konkurrentländer som stannade på . Resultatet blev att svensk exportindustri tappade av sina marknadsandelar 19741977. Trots att utvecklingen inneburit en väsentlig förbättring av kost nadsläget lider svensk exportindustri fortfarande av sviterna av kostnadskrisen . En av 1970-talets viktigaste lärdomar är att det är betydligt lättare att förlora marknadsandelar än att återvinna dem. Den offentliga sektorns expansion. Höga arbetsgivaravgifter påverkar direkt företagens förmåga att konkurrera med utländska företag. Även höga marginalskatter urholkar konkurrenskraften genom att driva upp löneökningskraven och därmed kostnaderna samt genom att försvaga viljan till arbete. När den offentliga sektorns andel av de samlade resurserna växer i ett land, växer också den del av samhället som inte styrs av människornas fria val på marknaden utan av offentliga regleringar. stiftades 373 lagar som på olika sätt försvårade, byråkratiserade och fördyrade företagandet här i landet. ökade antalet anställda inom den offentliga sektorn med 500 000 personer. ökade den totala arbetskraften med bara 380 000 personer. Detta innebar att netto 120 000 personer på ett årtionde överfördes från näringslivet till den offentliga sektorn. Arbetsmarknadens parter måste ta ett stort lönepolitiskt ansvar för att målet full sysselsättning skall kunna uppfyllas. Den solidariska lönepolitiken och skattepolitiken har skapat en allt stelare arbetsmarknad i vårt land. Bristen på rörlighet förorsakar svårigheter att genomföra nödvändiga strukturförändringar. Den aktiva näringspolitiken. Den s. k. aktiva näringspolitiken har fått förödande konsekvenser för möjligheterna att genomföra en effektiv strukturrationalisering och resursallokering. Den omfattande statliga stödpolitik som bedrivits är orättvis gentemot småföretagen. Inriktningen mot selektiva stödformer har gjort att små företag i praktiken kommer i underläge. Detta har inneburit att de små företagen fått vara med och betala de stora företagens förluster. Det är inte fråga om att skapa några privilegier för de mindre företagen. Det är i stället fråga om att upphäva konkurrensnackdelar och det allmänna ointresse, som bitvis kännetecknat inställningen till de mindre företagens problem. Alltför mycket av politiken har utformats utan hänsyn till småföretagarens och småföretagens verklighet. 1 propositionen redogörs för att regeringen har för avsikt att senare i vår förelägga ett förslag om lättnader i dubbelbeskattningen av utdelning från de mindre och medelstora företagen. Förslaget lär komma att innebära att utdelning och vinst och vinstuttag i form av lön skall medföra i stort likvärdig skatte- och avgiftsbelastning . Kapitalbeskattningens utformning har stor betydelse för många småföretags fortlevnad. Detta gäller såväl förmögenhetsbeskattningen som arvs- och gåvobeskattningen. Dessa skatter är ett särskilt stort problem för medelstora familjeföretag. Förmögenhetsskattens storlek framtvingar framför allt stora uttag ur rörelsen. De höga taxeringsvärdena på fastigheter förvärrar ytterligare nuvarande situation. Från kapitalbildningssynpunkt är detta djupt otillfredsställande. Medel som skulle kunna användas till nya investeringar, förstärkningar av soliditeten eller annan form av expansion går i stället till skatt. Det är därför av central betydelse att kapitalbeskattningen på arbetande kapital i småföretag anpassas till den nivå som gäller i flera av våra konkurrentländer inom EG. Om detta inte genomförs kommer svenska småföretag och underleverantörer att förbli i strykklass i jämförelse med sina utländska konkurrenter och andelen svenska underleverantörer till svensk exportindustri ytterligare minska med åtföljande sysselsättningsproblem. Den del av förmögenheten som finns bunden i företaget som arbetande kapital bör enligt vår uppfattning helt befrias från förmögenhetsskatt, gåvooch arvsskatt så länge kapitalet stannar i företaget. I avvaktan på ett skattesystem med väsentligt större inslag av proportionell beskattning måste den orättvisa sambeskattningen av B-inkomster tas bort. Förslag bör därför skyndsamt lämnas till om en fullt genomförd särbeskattning även för B-inkomster. Regeringens förslag om ett utvidgat aktiefondsparande och en utvidgning av handel med aktier behandlas av oss i en separat motion. Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar bör avskaffas i likhet med vad som skett i flertalet av konkurrentländerna ute i . Härigenom stimuleras spridningen av aktieägandet och utbudet av riskvilligt kapital ökar. I har införts viss avräkning av bolagsskatten i form av ett 30procentigt avdrag från inkomstskatten av mottagen utdelning upp till en utdelning av maximalt . per person fr. o. m. . Detta är otillräckligt. efter denna förbättring är dubbelbeskattningen av utdelningar i väsentligt mycket hårdare än i jämförbara konkurrentländer. Avkastningen efter bolagsskatt, utdelning och personlig inkomstskatt är så låg i jämfört med konkurrentländerna att det krävs en betydligt högre lönsamhet i än i konkurrentländerna för att den enskilde aktieägaren skall få en med dessa länder jämförbar avkastning. Detta är djupt otillfredsställande och skadar väsentligt företagens kapitalförsörjning. Regeringens aviserade förslag om att skatte- och avgiftsbelastningen för vinstuttag genom lön eller utdelning skall jämställas i de icke börsnoterade aktiebolagen innebär naturligtvis en partiell förbättring i detta avseende. Trots detta är det en ny "lapp på skattetäcket. För att uppnå en rimlig beskattning av utdelningar måste dubbelbeskattningen i sin helhet tas bort. arbete bör därför påskyndas. Vid införandet av utvecklingsfonderna (prop. 1977/78: 40) som efterträdare till företagarföreningarna avskaffades systemet med att arbetsmarknadens parter tillsatte ledamöter i styrelserna. I stället infördes ett system där landstingen väljer ledamöter till styrelsen. Nyordningen fick ett blandat mottagande. Erfarenheterna från olika län varierar starkt. Partiernas vilja att besätta platserna i styrelserna med branschfolk är olika i olika landsting. Landstingen har i många fall inte uppfyllt regeringens intentioner, som formulerats i proposition 1977/78:40 och som bifallits av . I denna proposition framhålls att styrelsen bör bestå av personer med praktisk erfarenhet från främst industriell verksamhet eller bank- och kreditväsen. bör göra ett uttalande med den innebörden. Flera studier redovisar att småföretagen, jämfört med de större högspecialiserade företagen, ofta besitter en formellt lägre utbildningsnivå. Det finns anledning att uppmärksamma detta förhållande med större skärpa än vad som redovisats i regeringens proposition. Regeringens förslag om att slopa de speciella stimulansinsatserna för utbildning i småföretag inom utvecklingsfondernas ram, exempelvis inom området starta eget, framstår därför som mindre väl genomtänkt. Inom utvecklingsfondernas totala medelsram bör utbildningsverksamheten tilldelas i stort oförändrade resurser. Även inom den högre utbildningen och forskningen måste mindreföretagens speciella situation, problem och utvecklingsmöjligheter än mer uppmärksammas. Propositionens förslag vad avser tillskapande av ett särskilt centrum för småföretagsutveckling vid högskolan i är ett första välkommet steg i denna riktning. Den kreditgivare som arbetar på kommersiella villkor är effektivare än staten. Strävan bör därför vara att en ökande andel av kreditgivningen sker via banker och andra affärsmässiga kreditinstitut. För att detta skall kunna ske måste friheten på kredit- och kapitalmarknaden vidgas. De regionala utvecklingsfondernas arbetsuppgifter bör enligt vår uppfattning förändras till att i ökad utsträckning förmedla och samordna krediter med andra kreditinstitutioner i stället för att bedriva egen utlåningsverksamhet. I första rummet bör kreditgarantier förmedlas. I andra hand skall utvecklingskapital kunna lämnas för att finansiera väl avgränsade projekt, som har till syfte att utveckla ett företag och som är förenade med betydande risktagande. Vi vill liksom propositionen betona att utvecklingskapital inte heller i fortsättningen skall anses vara en subvention avenskilda projekt utan i stället en form av avlyft av risktagandet i särskilt riskfyllda projekt inom resp. företag. Det är av vikt att utvecklingsfonderna tar ut marknadsmässig betalning för konsulttjänster, som konkurrerar direkt med vad fristående konsulter erbjuder. För att även stödja småföretagen inom konsultbranscher är det angeläget att utvecklingsfonderna undviker att bygga upp en stor egen konsultorganisation. Därigenom finns utrymme för fonderna att i stället förmedla konsulttjänster från andra fristående mindre företag. En betydande andel av den offentliga verksamheten avseende städning, schaktverksamheter, renhållning m. m. sköts i egen regi. Framför allt gäller detta inom den kommunala sektorn. Det finns fler exempel på hur egenverksamheten inneburit effektivitetsförluster och kostnadsfördyringar. Ytterst är det skattebetalarna som drabbas eftersom det normalt är billigare med entreprenad än egenverksamhet. Det viktiga är inte vem som utför ett visst arbete utan att verksamheten sker så effektivt som möjligt och till lägsta möjliga kostnad. En kontinuerlig omprövning av all offentlig egenregiverksamhet bör ske. Upphandlingskungörelsen bör därför obligatoriskt tillämpas vid all upphandling av varor och tjänster även inom den kommunala sektorn. Dessutom bör mervärdeskattens konkurrenssnedvridande effekter vid upphandling undanröjas. Egenverksamheten inom kommunerna undandrar statskassan mervärdeskatteintäkter. Arbetsgivarens möjlighet till provanställning och tillfällig anställning vid arbetstoppar skall enligt vår uppfattning utvidgas till att gälla alla företag oavsett om de har kollektivavtal eller ej. Därigenom ökar möjligheterna att skapa nya arbetsplatser. Förtursreglerna vid personalförändringar bör också mjukas upp så att förnyelse- och rationaliseringsåtgärder inom näringslivet underlättas. Syftet måste vara att trygga den framtida sysselsättningen genom ökad produktivitet i företagen. En positiv utveckling måste bygga på de naturliga förutsättningar till samverkan som finns mellan anställda och företagare. Förhandling och information enligt medbestämmandelagen får inte byråkratiseras genom att dessa inflytandeformer utövas av utomstående fackliga representanter. Medbestämmandelagens regler om fackligt veto vid entreprenad har ibland utnyttjats av lokala fackliga organisationer utan stöd av lagen eller intentionerna i dess förarbete. Avsaknad av kollektivavtal har ansetts tillräcklig för att fackföreningen skall motsätta sig att vissa företag anlitas. accepteras detta av beställaren, trots att orsaken till vetot inte är förankrat i medbestämmandelagen. MBL måste således förändras så att missbruk av det fackliga vetot vid entreprenader inte kan förekomma. Reglerna i förtroendemannalagen har skapat en betydande obalans till de fackliga organisationernas förmån. Det s. k. tolkningsföreträdet måste ändras så att inte den fackliga verksamheten i företagen genom ensidiga beslut från fackklubbarnas sida kan utökas i obegränsad omfattning. Kostnaderna för arbetsgivaren i synnerhet i mindre företag kan annars bli orimliga. Tolkningsföreträdet bör återföras till arbetsgivaren. Ur demokratisk synvinkel är det betydelsefullt att arbetsmarknadens parter själva betalar sin egen verksamhet. har f. n. den lägsta faktiska arbetstiden per anställd i , åtminstone inom verkstadsindustrin. En samordning och en prioritering mellan olika ledighetslagar behövs. Vidare måste ledigheten i större utsträckning kunna anpassas till företagens förhållanden. Åtgärder måste vidtas så att ledighetslagarna i större omfattning anpassas till arbetsplatsens villkor och behov. En samlad översyn av det totala ledighetsuttaget bör komma till stånd. Faktisk arbetstid inom den europeiska verkstadsindustrin Faktisk frånvaro1 Antal arbetsdagar (tim/år) arbetstid2 timmar och min. ' I den faktiska frånvaron ingår semester, sjukdom, föräldraledighet, tjänstledighet, militärtjänstgöring, permission, övrig beviljad ledighet samt ej beviljad ledighet. Strejker och andra konflikter ingår ej. ; Antal arbetsdagar x arbetstid per dag (inklusive övertid) minskat med total frånvaro. 1 Faktisk arbetstid dividerad med . Källa: West European Metal Trades Employers' Organization (WEM) 1979. Glesbygdshandeln möter alldeles särkilda problem. En verksam regionalpolitik som förbättrar glesbygdens konkurrensvillkor underlättar för glesbygdshandeln att leva vidare. Den kampanjverksamhet som bedrivit är därvidlag av stor betydelse. Den vände sig till glesbygdshandlare för att hjälpa dessa att utveckla konkurrenskraftiga butiker, till turister och de fast boende i glesbygden för att förbättra deras köptrohet. Den vände sig också till myndigheterna i syfte att ge glesbygdsbutikerna nya inkomstgivande uppgifter t. ex. som ombud för olika statliga och kommunala instanser. Detta skulle förbättra servicen för allmänheten i dessa glesbygder. I ännu högre utsträckning än andra branscher är handeln direkt beroende av hur den ekonomiska situationen i allmänhet och köpkraften i synnerhet utvecklas. Det är därför för handeln desto viktigare att den ekonomiska balansen snabbt återvinns och att en ekonomisk tillväxt på fast grund kan inledas på nytt. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställer vi I. att av regeringen begär förslag om förändrad kapitalbeskattning av arbetande kapital i fåmansbolag i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att av regeringen begär förslag om avskaffande av dubbelbeskattningen av aktieutdelningar i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de regionala utvecklingsfonderna, 4. att uttalar att styrelserna i utvecklingsfonderna skall bestå av personer med praktisk erfarenhet från främst industriell verksamhet eller banker och kreditväsen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om offentlig upphandling, 6. att hos regeringen begär skyndsamt förslag till upphävande av sambeskattningen av B-inkomster, 7. att hos regeringen begär en översyn av gällande arbetsmarknadslagstiftning i enlighet med vad som i motionen anförts. H. () () () () PER () () () () () () L. () i