mot · G5021795 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1795 m. fl. Den föreslagna högskolelinjen om social omsorg Budgetpropositionen för innehåller förslag om ändring av den sociala servicelinjen, socialpedagogutbildningen m. m. Sedan en arbetsgrupp under UHÄ lagt ett utredningsförslag som remissbehandlats har UHÄ och SÖ föreslagit att en ny högskolelinje, benämnd social omsorgslinje, inrättas. Sociala omsorgslinjen skall bl. a. utbilda för arbetsledande befattningar och liknande inom äldreomsorg, handikappomsorg, omsorgen för psykisk utvecklingsstörda samt inom socialpedagogiskt behandlingsarbete för socialt utsatta personer. Sociala omsorgslinjen vid högskolan föreslås få tre inriktningar, mot äldre och handikappomsorg och mot omsorgen om psykiskt utvecklingsstörda vardera om 80 poäng samt en inriktning mot socialpedagogiskt behandlingsarbete om 100 poäng. Med den inriktning som omsorgsarbetet inom de nämnda områdena fått med alltmer öppna former i dagcentra, och -lägenheter, i familjehem och miljöterapeutiska behandlingshem så har man alltmer fjärmat sig från begreppet vård och omhändertagande och syftar mera till att utforma vård, service och behandling i samspel med den enskilde som behöver omsorgen. Det motsägs inte av att omsorgen kanske i ett inledningsskede för vissa grupper av missbrukare och för vissa barn och ungdomar måste ske på grundval av länsrättsbeslut. Därför är det överraskande att regeringen vill föra denna högskolelinje till vårdsektorn, när så stor del av de arbetsuppgifter som eleverna skall utbildas för är av arten socialt arbete och social service, eller som vi nu ofta kallar det social omsorg. De flesta remissinstanser har förordat en statlig högskolelinje tillhörande AES-sektorn, dit bl. a. socialhögskolorna och olika förvaltningsutbildningar förts. Ursprungligen ville såväl UHÄ som SÖ - liksom senare en stor del av remissinstanserna - förorda ett statligt huvudmannaskap för sociala omsorgslinjen och det tycks endast vara statsfinansiella skäl som lett till beslutet om landstingskommunalt huvudmannaskap. Det är mycket beklagligt att så kortsiktiga skäl får avgöra en viktig fråga om en kvalificerad utbildningsorganisation. Någonstans skall ändå penningmedlen komma ifrån och finansieringskällorna torde vara mera säkra för staten (omsättnings skatter m. m.). som är avnämare av en stor del av de utbildade vid här ifrågavarande linje har krävt ett statligt huvudmannaskap. Därför borde ett landstingskommunalt huvudmannaskap för högskolans sociala omsorgslinje endast ske på försök. Däremot bör man bestämt avvisa förslaget att utbildningen vid sociala omsorgslinjen skall tillhöra vårdsektorn inom högskolan. Såväl när det gäller utbildningens innehåll, elevernas förkunskaper som forskningsanknytningen finns det en klar inriktning mot socialt orienterat arbete och utbildning. Så sent som för , när anslag för forskningsanknytning lämnades till socialpedagogutbildningen i , krävde UHÄ att forskningsanknytningen skulle ske i ett mycket nära samarbete med . Formellt finns det inget som hindrar att även landstingskommunal utbildning kan tillhöra AES-sektorn, dvs. för sociala, administrativa och ekonomiska utbildningar. De nuvarande linjerna inom högskolans vårdsektor som är landstingskommunala, t. ex. hälso- och sjukvårdslinjen, hörselvårdslinjen, tandhygienistlinjen, rehabiliteringslinjen, medicinska servicelinjen har tyngdpunkten i medicinskt inriktad utbildning. Ingen av sociala omsorgslinjens föreslagna tre inriktningar bör ha en övervägande medicinsk utbildning. Om sociala omsorgslinjen förs till vårdsektorn skulle det skapa stor oreda i strukturen hos högskolans sektorsindelningar. Det är också viktigt att sociala omsorgslinjen får en egen och självständig linjenämnd som kan lägga upp utbildningen efter UHÄ:s utbildningsplaner. I regeringens förslag nämns inget om dimensionering och lokalisering. Lösningen av dessa frågor hänskjuts till nästa års budget. Eftersom en behövlig utökning av dessa utbildningar nu väntat under flerårig utredningstid finns det, som också arbetsgruppen redovisar, behov av en annan dimensionering och lokalisering. Därför är det svårt att överskåda innehållet i det beslut som föreläggs om högskolans sociala omsorgslinje. bör uttala att fullständiga sociala omsorgslinjer bör finnas på alla orter där utbildning för högskolans sociala linje finns. Det är en förutsättning för att ett nära samarbete skall kunna utvecklas. Förslaget innebär för den nuvarande socialpedagoglinjens del en förkortning av studietiden med en termin. Mot detta förslag har speciellt eleverna framfört kraftiga protester. Socialpedagogutbildningen har , utöver 120 poängs grundutbildning, också många enstaka kurser som fungerar som vidareutbildning. Ett beslut om en inriktning mot socialpedagogiskt behandlingsarbete om 100 poäng bör ske under den bestämda förutsättningen att påbyggnadskurser och enstaka kurser erbjuds de som har den svåra uppgiften att bl. a. vägleda och stödja alkohol- och narkotikaberoende ungdomar samt vuxna och barn i socialt utsatta miljöer. Här nämnda krav på utformningen av organisation för högskolans sociala omsorgslinje synes oss vara nödvändiga förutsättningar för en ändamålsenlig utbildning. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar föra sociala omsorgslinjen till högskolans sektor för administrativa, ekonomiska och sociala utbildning 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om huvudmannaskapet, dimensioneringen och lokaliseringen av högskolans sociala omsorgslinje. () ()