ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502525 · 1982-01-20 00:00:00 — Årets budget kännetecknas av sträng sparsamhet inom alla departement. För utgifter inom område anser vi inte att ytterligare besparingar kan göras på totalbeloppen till internationellt utvecklingsarbete, bidrag till vissa internationella organisationer eller information om i utlandet. Inom själva eget område bör dock ytterligare besparingar kunna göras. ökade utgifterna på område avsevärt och även är ökningen större än vad vi anser nödvändigt. I propositionen framhåller departementschefen att det Sorn ett led i en långsiktig strävan att nedbringa lokal- och bostadskostnadernna utomlands föreslås att medel ställs till regeringens förfogande för ökad andel statsägda bostäder i kombination med ett utökat bostadsanvisningsförfarande. Vi instämmer i denna målsättning men vill också framhålla, att vad det gäller byggandet av statsägda bostäder bör i största möjliga utsträckning prefabricerade svenska trähus kunna förekomma. Enligt upplysningar från har detta inte förekommit tidigare men det ansågs inte uteslutet att kunna använda denna metod. Att specialrita tjänstebostäder medför arkitektarvoden och i många fall betydligt högre kostnader. Export av svenska trähus förekommer redan, vilket visar att sådana hus är uppskattade och lämpliga att använda. Vi är helt medvetna om att ambassadbyggnader o. d. inte kan komma in i detta sammanhang, men för tjänstebostäder bör svenska trähus kvalitetsmässigt och kostnadsmässigt vara att föredra. Monteringsarbetet på sådana hus är så enkelt att det inte torde stöta på svårigheter att erhålla arbetskraften på platsen för utförandet av sådana arbeten. Vi yrkar således att bör uttala att prefabricerade svenska trähus i största möjliga utsträckning används då det gäller att anskaffa tjänstebostäder åt anställda inom personal i skilda länder. Under punkten A 2, utlandstjänstemännens representation, finns en reservation på . Likväl har departementschefen föreslagit en uppräkning med . Denna uppräkning torde icke vara nödvändig, i synnerhet med tanke på beslut , nämligen att representationen bör vara spritfri. Vi föreslår sålunda avslag på departementschefens förslag om uppräkning av anslaget. Under punkten A 4 föreslås en minskning med , men det bör observeras att en avsevärd reservation på inte . Anslaget bör därför minskas med . Under punkten All, kostnader för officiella besök m. m., föreslås en uppräkning med . Eftersom anslaget höjdes avsevärt bör ingen höjning göras . Besparingar torde kunna göras genom att göra olika arrangemang av mindre omfattning. Vi föreslår att anslaget upptas till oförändrat belopp. Den samlade besparingen av här föreslagna åtgärder blir . Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att till A 2, utlandstjänstemännens representation, anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat reservationsanslag om . 2. att beslutar att till A 4, inventarier för beskickningar, delegationer och konsulat, anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat anslag på . 3. att beslutar att till All, kostnader för officiella besök, anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat reservationsanslag om .
mot · G502527 · 1982-01-21 00:00:00 — Också i vårt land har 1981 betytt en kraftig ökning av folkrörelsernas engagemang för fredsfrågan. Arbetarrörelsens Fredsforum och de traditionella fredsorganisationerna har upplevt ett kraftigt ökat intresse för nedrustningsfrågorna. Det bör understrykas att ett aktivt folkligt engagemang i nedrustningsfrågorna är en viktig förutsättning för effektiva svenska insatser vid de internationella nedrustningsförhandlingarna. Våra stora folkrörelser och andra ideella organisationer kan inom vårt land och internationellt göra betydelsefulla insatser i ett sådant informationsarbete. Även om några av de organisationer som engagerat sig i informationsarbetet kring nedrustningsfrågorna erhåller visst statsstöd via UD-anslaget E3, är detta av blygsam omfattning. En breddning av informationen förutsätter att de stora folkrörelserna deltar. De fackliga organisationerna, de politiska partierna, kooperationen, de religiösa samfunden och de till dessa knutna studieförbunden bör stimuleras att ägna nedrustningsfrågorna ökat intresse. Omfattningen av det statliga organisationsstödet i dessa frågor bör stegvis byggas upp till ett belopp motsvarande av militärutgifterna. Ett särskilt anslag bör i detta syfte föras upp på UD:s huvudtitel, förslagsvis benämnt Bidrag till information om internationell nedrustning. För att få en effektiv användning av informationsresurserna inom folkrörelserna krävs en god planering av kampanjer och andra aktiviteter. Det kan därför vara rimligt att steget mot ett promilleanslag tas i etapper under två eller tre budgetår. Vi föreslår att 2 milj. kr. avsätts för detta ändamål under /83. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en aktiv svensk politik för avspänning och samarbete i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående inriktningen av de svenska insatserna vid de internationella nedrustningsförhandlingarna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående fortsatta ansträngningar att skapa en kärnvapenfri zon i , 4. att till Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut (E4, ) för /83 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 5. att till Bidrag till information om internationell nedrustning () för /83 anvisar ett reservationsanslag av . () () HANS () () () () () () () () () () () ()
mot · G502528 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Den opinionsundersökning om svenska folkets biståndsvilja som genomfördes på uppdrag av SIDA gav ett nedslående resultat så till vida som den påvisade en sänkning av biståndsviljan. Givetvis kan resultatet vara en följd av att många människor bedömer våra ekonomiska förutsättningar för ett fortsatt bistånd på hög nivå som orealistiska. Skäl finns likväl till att relatera undersökningens resultat till informationen om svenskt bistånd. Det vore orealistiskt att begära att SIDA skulle öka sin egen informationsförmedling; den fördelning av informationsmedel till enskilda organisationer som sker är säkert väl underbyggd och ger utrymme för önskad variation och spridning. SIDA:s egen information är koncentrerad till samarbete med massmedia och utbildningsväsendet, till materialproduktion och filmframställning och utgivande av tidningen . Rapport har i stigande grad kommit att betraktas som SIDA:s officiella informationsorgan och många ställer därför speciella krav på tidningen i fråga. Ett av dessa är objektivitet i framställningen. Just mot bakgrund av tidningens särställning väntar läsaren sig objektiva skildringar av såväl förhållandena i våra biståndsländer som redogörelser för gjorda insatser. Tidningen kan inte anses uppfylla sådana objektivitetskrav. Alltför många artiklar har en klar politisk snedvridning som ger en vinklad bild av de förhållanden som skildras. Ur informationssynpunkt är detta beklagligt och resultatet har säkert ofta en negativ inverkan på läsarens biståndsvilja. Självklart skall SIDA liksom andra organisationer ha rätt att förmedla även politiskt vinklade redogörelser och åsikter. Det är däremot angeläget att svenska medborgare i SIDA:s enda regelbundet återkommande publikation får en saklig och objektiv information för att därigenom själva skapa sig föreställningar om förhållanden i olika och angelägenheten av biståndsinsatser. SIDA bör därför se det som sin uppgift att i sitt huvudsakliga informationsorgan förmedla sådan objektiv information. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om krav på objektivitet i . () ()
mot · G502530 · 1982-01-20 00:00:00 — 1981/82 530-536 m. fl. Erkännande av PLO, m. m. beslut att annektera syriskt territorium, de s. k. , är ytterligare ett bevis på den imperialistiska roll spelar i . beslöt israeliska myndigheter att i strid mot FN göra till israelisk huvudstad. Ockupationen av och Ghaza upprätthålls alltjämt under permanent militärt undantagstillstånd. Tillsammans med de återkommande angreppen mot de palestinska flyktinglägren i södra och tidigare fördrivning av den ursprungliga arabiska befolkningen i utgör annekteringarna och ockupationen ett omfattande förtryck av det palestinska folket. Den palestinska nationen fortsätter genom sin organisation kampen för palestiniernas nationella rättigheter. Det kan göra till stöd för denna befrielsekamp är framför allt att erkänna PLO som det palestinska folkets enda legitima representant och uttala stöd för bildandet av en palestinsk stat. Vidare är givetvis ekonomiskt stöd i form av bistånd viktigt för att lindra det palestinska folkets lidanden. Vpk har föreslagit ett svenskt erkännande av och stöd till PLO. Vi hänvisar till den argumentation vi har framfört i förra årets och tidigare motioner. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar hos regeringen hemställa om ett svenskt erkännande av PLO som det palestinska folkets enda legitima representant, 2. att beslutar uttala att skall ge sitt stöd för bildandet av en palestinsk stat, 3. att beslutar hos regeringen hemställa om att i olika internationella sammanhang skall verka för en internationell konferens med PLO som deltagare för fred i , 4. att beslutar hemställa hos regeringen om att denna riktar en skarp protest mot kränkningar av libanesiskt territorium och åtföljande terroraktioner, 5. att beslutar hemställa hos regeringen att denna i FN protesterar mot den israeliska ockupationsmaktens övergrepp på palestinierna, 6. att beslutar anslå . i bistånd till PLO, 1 1981/82. 7. att beslutar uttala en rekommendation till regeringen att inbjuda till . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502531 · 1982-01-21 00:00:00 — och av sjövärnskårens verksamhet Vid snabba lägesförändringar i områden ställs ökade krav på kustnära och beredskapssystern. Utöver fredsorganisationens tillgängliga resurser är det angeläget att vid behov kunna disponera frivillig personal som genom permanent vistelse inom aktuella områden kan erbjuda hög insatsberedskap för lokala uppgifter. Exempel på sådana uppgifter kan vara övervakning av kust och skärgård, direkta bevakningsuppdrag, vissa sjötransportuppdrag samt vissa direkta försvarsuppgifter. En viss grund för sådan verksamhet finns redan i Sjövärnskårens och Kustartilleriets befälsförenings organisation och kunskapsområden. lemmarna - såväl ungdom som värnpliktiga befäl - har ett gemensamt marint försvarsintresse och kunskaper väl lämpade för ovannämnda uppgifter. För att anpassa dessa personer till beredskapssystemets krav bör de kunna rekryteras som extra eller ordinarie hemvärnsmän. Upptagningsområdet för ovannämnda organisationers medlemmar bör kunna utgöra lämpliga operationsområden för sådana frivilligstyrkor. Genom samverkan med ordinarie hemvärn kan uppstruktureras någon form av hemvärnsområden vilkas organisation och funktionssätt bör kunna överensstämma med vad som gäller för ordinarie hemvärn. Till ett sålunda tillskapat marint hemvärn skall även kunna anslutas enskilda personer i likhet med ordinarie hemvärn. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att utredning genomförs beträffande möjligheterna att utnyttja frivillig personal, under lämplig organisationsform, för övervaknings- och incidentorsakade uppgifter.
mot · G502532 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Uppsättande i av ett helikopterförband för ubåtsjakt har det allt tydligare framgått att svensk kust och svenskt territorialvatten är föremål för främmande makters påtagliga och närgångna intresse. Inte minst ubåtsincidenten i den blekingska skärgården vittnar om detta. expertis hävdar att främmande underrättelseverksamhet i hög grad försvåras och blir mer riskabel för utövaren om marin helikopter utrustad för ubåtsjakt finns i hög beredskap i området. och är ett av de mest utsatta områdena i fråga om sådan underrättelseverksamhet. övningar som genomförts före utbåtsincidenten har också klart visat önskvärdheten av att får tillgång till helikopterförband för ubåtsjakt. Lokaliseringen av ett sådant förband till skulle dessutom överensstämma med överbefälhavarens prioritering av . Skulle den utredning om en eventuell förstärkning av de utbåtsjaktresursema, som överbefälhavaren nu genomför, icke resultera i att ytterligare helikopterförband för ubåtsjakt anskaffas, bör enstaka marin helikopter utrustad för ubåtsjaktuppdrag detacheras till för incidentberedskapsuppgifter från l.hkpdiv. på eller 2. hkpdiv. Lämplig bas för detta är F 17, . Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar om en förstärkning av incidentberedskapen i södra vad beträffar ubåtsjakt med helikopter. () ()
mot · G502533 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Lokaliseringen av den tolfte jaktdivisionen har i enlighet med proposition 1978/79:96 beslutat att i skall läggas ned fr. o. m. . inom 1978 års försvarskommitté (FK 78) utgår i sin slutrapport (Ds Fö 1981:13) från att tolv jaktdivisioner behålls i flygvapnets freds- och krigsorganisation och att elva behålls i första hand till mitten av . Innebörden av detta är att en av F l:s jaktdivisioner J 35:or måste fortleva även sedan upphört. Denna division - den tolfte jaktdivisionen - är detacherad till F 18, . Ansvaret för divisionen övergår till chefen för F 16, . Vad gäller flygvapnets fredsorganisationsutveckling föreslår försvarskommitténs arbetsutskott att skolförbandet F 18 successivt läggs ned med början 1983/84. Av chefens för flygvapnet programplan framgår att tolfte jaktdivisionen avses lokaliseras till F 17, , i samband med att skolförbandet F 18 upphör. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar att den jaktdivision J 35:or som finns detacherad till F 18, , lokaliseras till F 17, , i samband med att skolförbandet F 18 upphör. () ()
mot · G502534 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:534 Åtgärder för att öka den frivilliga försvarsverksamheten bland ungdomar De frivilliga försvarsorganisationerna bedriver en omfattande verksamhet i vårt land. Ett av syftena med verksamheten är att genom utbildning och träning ta till vara det intresse och engagemang som finns i dessa organisationer och därigenom bidra till att stärka vårt totalförsvar. I betydande omfattning bedrivs denna verksamhet också med inriktning på ungdomar . I kurser, konferenser, lägerverksamhet, övningar m. m. deltog ca 16 000 ungdomar i sådana frivilliga försvarsak ti viteter. I själva verket är intresset och anslutningen från ungdomars sida så stort att alla som vill vara med inte kan få det. Detta hänger samman med att de ekonomiska bestämmelserna för denna verksamhet är så utformade att den enskilde ej behöver stå för några kostnader. (Jfr Förordning om förmåner till frivilligpersonal m. fl. FFS 1977:10, 4 §.) Bidragen till de frivilliga försvarsorganisationerna över försvarshuvudtiteln sätter alltså en gräns för hur stor omfattning också frivilligorganisationemas ungdomsverksamhet kan bli. Vissa frivilligorganisationer som bedriver ungdomsverksamhet lyder inte under frivilligförordningen och har därmed möjligheter att ta ut avgifter av deltagarna, vilket anses ha givit dem bättre möjligheter att bedriva ungdomsverksamhet. Vad gäller utbildning, fortbildningen och övning för dem som är och som syftar till krigsplacering eller tjänstgöring inom någon gren av totalförsvaret torde gällande bestämmelser vara följdriktiga. Vad gäller ungdomsverksamheten kan dock ett annat synsätt också hävdas. Förutom att denna verksamhet självklart syftar till rekrytering och verksamhet med ett för samhället viktigt försvarssyfte har den också en mer allmän betydelse för samhällets insatser att engagera så många ungdomar som möjligt i positiva och utvecklande aktiviteter där de får lära sig att tillsammans med andra ta ansvar, fungera i lagarbete, sköta materiel osv. Mot denna bakgrund är det beklagligt att man av ekonomiska skäl tvingas säga nej till många ungdomar som t. ex. vill delta i lägerverksamhet. I rådande budgetläge ter det sig inte möjligt att förorda nämnvärt ökade bidrag till de frivilliga försvarsorganisationerna. En väg som i denna situation bör prövas vad gäller ungdomsverksamheten är att i viss utsträckning ta ut smärre avgifter av deltagarna vid de längre lägerkurserna. Härigenom skulle sannolikt ett avsevärt större antal ungdo mar kunna beredas plats vid dessa mycket populära kurser. Det ter sig inte orimligt att föräldrarna i någon mån bidrar med avgifter vid frivilligförsvarets längre ungdomskurser när man ser vilka kursavgifter som kan tas ut på ridläger, slalomkurser, fotbollsläger osv. utanför försvarets verksamhetsområde. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en prövning av de ekonomiska bestämmelser som reglerar frivilligförsvarets verksamhet i syfte att ge organisationerna möjligheter att ta ut avgifter vid längre kurser för ungdomar.
mot · G502537 · 1982-01-20 00:00:00 — 1981/82 537-545 Slopande av rätten till sjukpenning och vårdkostnader vid tillfällig vistelse utomlands utbetalas stora belopp till personer som insjuknat under utlandsvistelse, dels i form av vårdersättning, dels som sjukpenning. En överslagsberäkning av kostnaderna för enbart visar på en kostnad om knappt 12 milj. kr. Valutautflödet blir då inte oväsentligt. Administrationskostnaderna för handläggningen av utlandsärendena är orimligt stora och översättningskostnaderna högst betydande. För allmänna försäkringskassa uppgick kostnaderna för externa gjorda översättningar till 1,2 milj. kr. som kostnaderna för vård vid utlandsvistelse uppgick till . De flesta utlandsresenärer tar en privat försäkring för att gardera sig mot kostnaderna vid eventuella olycksfall och/eller insjuknande. Många överförsäkrar sig. Dels finns den allmänna försäkringen, dels ofta hemförsäkring inkluderande reseförsäkring, dels tar också många därutöver särskild reseförsäkring. För det inkomstbortfall som uppstår - oftast och tills dess hemresa kan företas samt för vårdkostnader - bör privat försäkring kunna täcka. Ett ganska omfattande missbruk av rätten till sjukpenning omvittnas. Köp av läkarintyg utomlands lär förekomma. Långa sjukskrivningsperioder som står i dålig relation till symtomen kan noteras och uppenbar förlängning av semestern i vissa fall. Kontrollmöjligheter för försäkringskassorna i utlandsärenden är mycket små. Inte heller har kassorna möjlighet att i enlighet med sina åligganden tillse att rehabiliteringsåtgärder vidtas för att förkorta sjukdomstiden. Det kan nämnas att vårt grannland nu har slopat rätten till sjukpenning utomlands. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam omprövning av rätten till sjukpenning och vårdkostnader vid tillfällig vistelse utomlands. 1 1981/82.
mot · G502538 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:538 Personalrepresentanters rösträtt i försäkringskassas styrelse De allmänna försäkringskassornas styrelser utses av regeringen samt av landsting och kommun. Antalet styrelseledamöter är för Stockholmskassan åtta och för övriga kassastyrelser sex. Samtliga styrelseledamöter utses alltså politiskt, två av representanterna av regeringen. Styrelsen har därigenom en politisk sammansättning. Skiljaktig fråga mellan de båda politiska grupperingarna avgörs av ordföranden. Härutöver har två personalföreträdare rätt att närvara och yttra sig vid handläggning i styrelsen. Enligt i AFL 18:7 intagen kungörelse, 2 §, är emellertid personalföreträdare även ledamot i styrelsen vid handläggning av fråga, som ej har avseende på det slag av verksamhet kassan skall bedriva. Denna paragraf, som tillkom 1974, alltså före lagen om medbestämmande i arbetslivet, har tolkats och tillämpats olika i olika styrelser. har därför aviserat sin avsikt att genomgå problemkomplexet och återkomma med närmare analys. Om man gör en jämförelse med nämnder och kommunens styrelse, vilka likaledes är politiskt tillsatta, förefaller ordningen att personalföreträdarna skall kunna ha rösträtt i styrelsen felaktig. Den politiska majoriteten som skall avspegla väljaropinionen kan då i vissa frågor förryckas. Så har också skett i några fall. De fall då personalföreträdarna i allmänhet apses ha fullt ledamotskap är tillsättningsärenden. Det kan tyckas korrekt, att representanterna för personalen ges en mer gynnad ställning i dessa fall, men eftersom de fackliga representanterna numera påverkar tillsättningsförfarandet i flera led i enlighet med MBL finns knappast skäl för dem att dessutom ha rösträtt i styrelsen i dessa frågor. Om de fackliga kraven är berättigade är det inte troligt att förvaltningsledningen förbigår synpunkterna utan att de tidigt vinner gehör. Det kan enligt min mening inte vara rimligt, att man genom att man är anställd och personalföreträdare vid en myndighet - kan sägas ha karaktär av statlig myndighet - får en starkare ställning än övriga medborgare, vars vilja får kanaliseras via valda företrädare. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att i kungörelsen om personalföreträdare i allmän försäkringskassas styrelse (1974:963) ändras i enlighet med följande: 2 § Personalföreträdare har rätt att närvara och yttra sig vid ali handläggning i styrelsen. Vid handläggning av fråga, som ej har avseende pä det slag av verksamhet kassan skall bedriva, är personalföreträdare ledamot i styrelsen. § 2 Personalföreträdare har rätt att närvara och yttra sig vid all handläggning i styrelsen.
mot · G502540 · 1982-01-18 00:00:00 — adopterades i mellan 1 500 och 2 000 barn. Det är av största vikt att adoptivfamiljerna jämställs med övriga familjer i juridiskt och ekonomiskt hänseende. Mycket har gjorts för att åstadkomma detta, men det finns fortfarande exempel på olikheter i bl. a. föräldraförsäkringssystemet. Föräldrapenning utgår till fadern i samband med barns födelse. För adoptivföräldrar finns det goda skäl som talar för att denna förmån även bör gälla fadern i adoptionsfallet. Det innebär i en adoptivfamilj en stor händelse med en ny familjemedlem. Omställningen för barnet kräver även extra insatser från adoptivföräldrarnas sida. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att förslag läggs fram innebärande rätt för adoptivfader att erhålla föräldrapenning i samband med mottagande av adoptivbarn.
mot · G502542 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Vidgad rätt till sjukförsäkring Svensk socialpolitik utmärks av sin allmänna inriktning. Den skall så långt möjligt omfatta alla. Reformernas syfte har varit att skapa trygghet vid t. ex. ålderdom, sjukdom och arbetslöshet. Frågan om de s. k. utförsäkrades ställning inom socialförsäkringen har diskuterats mycket livligt. Den allmänna försäkringen bygger - med vissa undantag - på den s. k. inkomstbortfallsprincipen. Det har ansetts att den som uppbär hel pension inte förlorar någon inkomst vid sjukdom eftersom pensionen utgår oförändrat. Vid korta sjukfall är det dock ofta så att utgifterna ökar. För att motverka detta har - som undantag från huvudregeln om inkomstbortfall - införts 365 dagars fri sjukhusvård efter det att man börjat uppbära hel egen pension. Vid sjukhusvistelser efter utförsäkringen uppstår för många ekonomiska problem. De kan uppstå på grund av att man har kostnader för bostad och vissa andra fasta utgifter som inte ändras trots sjukhusvistelse. Det bör därför vara naturligt att täcker kostnaden för kortare sjukhusvistelser, i första hand i avvaktan på om det kan betraktas som stadigvarande vård. Det kan röra sig om behov av någon veckas vård för koll och inprovningar av mediciner eller tekniska hjälpmedel och då bör täcka kostnaden. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av försäkringsbestämmelserna så att försäkringsskyddet täcker korttidsvistelse vid sjukhus även efter utförsäkringen. BO () () () ()