ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021339 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1339 m. fl. Ökad information genom radio och TV om riskerna med drogmissbruk Med den stora genomslagskraft som radio och TV har så följer också ett ansvar för kvaliteten i programmen. När det gäller normbildning och inställning till droger av olika slag är ansvaret särskilt stort. I programverksamheten är det viktigt att TV och radio har en ständig uppmärksamhet på drogfrågorna. om det har blivit en viss förbättring så förekommer det fortfarande program där man mer eller mindre gör reklam för användande av alkohol. Det kan ofta ske mycket försåtligt, men ändå så att den positiva inställningen till alkoholen klart framgår. Sådant måste enligt vår mening motarbetas. Det är även angeläget att TV intensifierar upplysningen om riskerna med användning av droger. Vissa program har förekommit vilka har uppmärksammat detta, men det behöver enligt vår uppfattning aktualiseras oftare och på ett påtagligt sätt. Vare sig det gäller inställningen till alkohol eller till narkotika så måste strävan från TV:s och radions sida vara att medverka till ett alltmer drogfritt samhälle genom att på olika sätt öka informationen om riskerna med drogbruk. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att uttala att bör sträva efter att genom sitt programutbud öka insikten hos tittare och lyssnare om riskerna med bruk av alkohol och narkotika. () PER ()
mot · G5021341 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1341-1347 Motion 1981/82:1341 m. fl. I proposition 1981/82:100, bilaga 12 anför föredragande statsråd under rubriken . Skolväsendet, Vissa gemensamma frågor, synpunkter på en bättre planering av läsåret. Bland de förslag som framförs kan nämnas skolstyrelsernas skyldighet att planera läsåret i och gymnasieskolan så att eleverna har rätt till minst , varav minst 4 och utgör friluftsdagar. Vidare framhålls att den icke sällan förekommande läsårsplanering som låter en termin börja eller sluta eller söndag innebär att eleverna får ett minskat antal skoldagar. Föredragande statsråd föreslår därför att man vid läsårsplaneringen för och gymnasieskolan inte skall kunna börja eller sluta termin med lovdag eller eller sön- och helgdag. Vi delar föredragande statsråds uppfattning i dessa avseenden men finner att dessa bestämmelser lämpligen bör gälla fr. o. m. /83 i stället för fr. o. m. /84, som propositionen föreslår. har påpekat nödvändigheten av en bättre planering inom skolväsendet - senast i utskottets betänkande rörande förändringar av gymnasieskolans utformning m. m. UbU 1981/82:5 - varför dessa åtgärder enligt vår uppfattning bör komma till stånd. Visserligen har skolstyrelserna redan fastställt dagar för läsårets början och slut vad avser /83, men det kan enligt vår mening inte innebära några större svårigheter att ändra planeringen, därest man inte uppfyller de nya bestämmelserna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidpunkt för ikraftträdande av de nya bestämmelserna om läsårets planering och omfattning. G. () i HANS NYHAGE (m) () () () () PER STENMARCK (m) ()
mot · G5021345 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1345 Permanentning av studieförbundens uppsökande verksamhet i bostadsområden beslut angående statens bidragsgivning till studieförbundens verksamhet innebar ökad frihet att disponera statsbidraget till de delar av verksamheten som resp. studieförbund bedömer som särskilt angelägna. innebär minskningen av det totala bidragsbeloppet liksom den allmänna kostnadsutvecklingen svårigheter för många studieförbundsavdelningar att inom ramen för det generella bidraget göra de särskilda insatser som krävs för att nå en del av de grupper som det för samhället är särskilt angeläget att erbjuda studie- och kulturaktiviteter. Mot den bakgrunden ökar betydelsen av de särskilda bidrag som utgår till uppsökande verksamhet på arbetsplatser och i bostadsområden. 1975 fick regeringens uppdrag att genomföra försöksverksamhet med uppsökande verksamhet i bostadsområden. Verksamheten betecknas fortfarande som försöksverksamhet. Enligt vår mening visar erfarenheterna av den bedrivna verksamheten att den fyller en mycket viktig funktion och verksamt bidrar till att med folkbildningsarbetet nå ut till grupper som inte kan påverkas av mera allmänt inriktad information såsom trycksaker och annonser. Vi anser att mot bakgrund av de erfarenheter som föreligger bör fatta beslut om en permanentning av den uppsökande verksamheten i bostadsområdena. Ett beslut om en permanentning av den uppsökande verksamheten i bostadsområdena skulle dels innebära ökade möjligheter för studieförbunden att mera långsiktigt planera insatser på detta område, dels ge förutsättningar för den förenklade handläggning av bidraget som föreslogs i folkbildningsutredningens betänkande och som bl. a. innebär en avlastning för . Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om permanentning av den uppsökande verksamheten i bostadsområdena. () ()
mot · G5021348 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1348-1355 Motion 1981/82:1348 m. fl. Bland de åtgärder som kan vidtas för att öka sysselsättningen i och f. ö. i hela landet är att kunna erbjuda industrin välutbildad arbetskraft på olika nivåer och områden. I ett läge som f. n. är det än mer angeläget att kunna erbjuda utbildning. Särskilt viktigt är det att erbjuda den arbetslösa ungdomen en meningsfull sysselsättning i form av utbildning, när inte arbete finns att tillgå. Förenklat uttryckt kan sägas att vi haft så goda förutsättningar att erbjuda så många yrkesinriktad utbildning som just nu detta på grund av den höga ungdomsarbetslösheten. Svårigheterna att just för tillfället skaffa fram arbeten åt ungdomarna kan vändas i motsatsen möjligheterna att erbjuda ett mycket stort antal ungdomar kvalificerad yrkesutbildning. Direkt yrkesinriktad grundutbildning finns inom varje kommun och även utbildning motsvarande yrkesteknisk högskoleutbildning är möjlig att starta på ett antal orter. Vidare finns redan gymnasial utbildning av olika slag samt traditionell högskoleutbildning. är utbildningsresurserna ofta ojämnt fördelade: inte ens alla A-orter i hyser ett gymnasium och teknisk eller yrkesinriktad högskoleutbildning. Av det skälet synes det väsentligt att mer av den högre yrkesinriktade utbildningen - i första hand då YTH-utbildningen - etableras på ett antal orter i . En sådan lokalisering bör kunna stödjas både av kommunerna och av arbetsmarknadens parter, bl. a. därför att den är av grundläggande betydelse för näringslivet. Detta beroende på att YTH-utbildningen syftar till arbetsledarbefattningar, som företagen ofta har svårigheter att rekrytera lämplig personal till. Utbiidningar inom YTH (yrkesteknisk högskoleutbildning), som kan startas inom länets högskoleområde är bl. a. inom data-, el-, plast- och verkstadsteknik. Dessa kan erbjudas vid tekniska skola. Vidare finns det möjligheter att starta livsmedelsteknisk utbildning i av samma slag. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som framförts om lokalisering av YTH-utbildning. (s) () () ()
mot · G5021349 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1349 Undervisning för sjukgymnaster om psykisk utvecklingsstörning Regeringen har presenterat förslag om inrättande av en allmän utbildningslinje, rehabiliteringslinjen, med inriktningar på sjukgymnastik och arbetsterapi. Linjen föreslås inrättas . Förslaget innebär även att påbyggnadslinjer om 20 poäng inrättas för den del av rehabiliteringslinjen som har inriktning på arbetsterapi. För linjens inriktning på sjukgymnastik föreslås däremot inga påbyggnadslinjer. I propositionen finns dessutom förslag om att på försök fr. o. m. /84 anordna fördjupningskurser om 20 poäng inom karaktärsämnena arbetsterapi resp. sjukgymnastik, vilket mottagits positivt av sjukgymnastkåren. Det anses i viss mån förvånande att endast den ena av rehabiliteringslinjens två inriktningar är föreslagen som påbyggnadslinje. som ordförande i en omsorgsstyrelse har jag erfarenhet av vad sjukgymnastik betyder för de psykiskt utvecklingsstörda, som ofta dessutom är flerhandikappade. Bristen på sjukgymnaster har varit stor, men med det antal utbildningsplatser som redovisas i budgetpropositionen verkar behovet kunna täckas. Vad som fortfarande saknas i sjukgymnastutbildningen är dock viss kunskap om psykisk utvecklingsstörning. Inom omsorgsstyrelsernas verksamhetsområde finns inrättade ett antal sjukgymnasttjänster, som varit svåra att få besatta. Detta kan delvis bero på att undervisning i detta ämne inte ingår som ett moment i sjukgymnastutbildningen. För att råda bot på detta bör en översyn av gällande utbildningsplaner göras för att ge plats åt undervisning om psykisk utvecklingsstörning alternativt att för rehabiliteringslinjen med inriktning mot sjukgymnastik inrättas en påbyggnadslinje, där psykisk utvecklingsstörning ingår som en del i utbildningen. Med stöd av ovan anförda hemställs att begär att regeringen undersöker möjligheterna att antingen göra en översyn av nuvarande utbildningsplaner eller att inrätta en påbyggnadslinje för den del av rehabiliteringslinjen som är inriktad på sjukgymnastik, allt i syfte att psykisk utvecklingsstörning skall tas upp i undervisningen. 1* 1981/82.
mot · G5021350 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1350 m. fl. Datorerna har kommit för att stanna. Arbete vid dataskärmar och uppgifter med att tolka av datorer given information kommer att bli en del av vardagen för allt fler. Vi har inte råd att avstå från denna utveckling - tvärtom är den ett medel för fortsatt utveckling. Det okända är ofta skrämmande. Datorer och datakunskap betraktas ofta som exklusivt tekniska eller matematiska fenomen. Systemuppbyggnad och programmering får av hemliga riter, från vilka de flesta av oss är utestängda och därmed maktlösa inför dem som behärskar kunskapen. För nästa generation får datatekniken inte vara något främmande eller skrämmande. Elementär kunskap i datateknik och någon insikt i hur datorer arbetar måste vara en del av kunskapsstoffet för alla. Datateknik måste bli undervisningsämne på samtliga gymnasielinjer. En ensidig satsning på datateknik på de tekniska och naturvetenskapliga linjerna skulle medverka till uppdelning mellan å ena sidan människor som förstår dessa sammanhang och kan påverka utvecklingen och å andra sidan människor som ställs utanför. Dessa skulle bli människor inom samhällsvetenskaplig, social och humanistisk tjänst. De könsberoende linjevalen skulle tendera att i stor utsträckning göra detta till en skillnad mellan män och kvinnor. blir just många fortfarande utpräglat kvinnliga arbetsmiljöer alltmer datoriserade. Hit hör, förutom kontorsmiljöer av olika slag, apotek, serviceverksamhet och övervakningsuppgifter inom vården. Datorerna behärskar inte människorna, människorna behärskar datorerna - men först när de lärt sig det språk på vilket man talar med datorn och de kommandoord med vilka man får den att arbeta i människans tjänst. Detta måste bli ett språk vars elementära grunder alla behärskar. Elementär datakunskap - och möjligheter till vidarestudier för dem som så önskar - måste införas som läroämne på samtliga praktiska och teoretiska gymnasielinjer. Med anledning av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att undervisning i datateknik bör meddelas på samtliga linjer i gymnasieskolan. () () () . HÖGMARK (m)
mot · G5021352 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1352 m. fl. Grundskola och gymnasium inom samma skolenhet Med vertikal skolorganisation brukar avses en skola med både olika stadier och gymnasiet inom samma skolenhet. Fördelarna med en sådan organisation är många. a. ger den möjlighet till fadderverksamhet och annat samarbete över stadiegränserna, vilket är fostrande för både de yngre barnen och de äldre ungdomarna. I motion 1979/80:660 av () och () yrkades att hos regeringen skulle begära en utvärdering av de existerande vertikala skolorna. Motionen avstyrktes av utbildningsutskottet. Utskottet anför i huvudsak två skäl för att avslå motionen. Det första gäller planeringsanvisningar vid nyetablering av högstadium. Ett underlag av minst 75 elever bör enligt dessa anvisningar eftersträvas för att utnyttja lokal- och lärarresurser så effektivt som möjligt. Skäl nummer två gäller kommunernas självbestämmanderätt vad beträffar vilka stadier som skall ingå i skolenhet. Under det pågående har fördelarna med vertikal skolorganisation vid ett flertal tillfällen varit föremål för diskussion i . Allt större intresse har i samhället utanför riksdags murarägnats den vertikala skolans positiva effekter för inlärning, utnyttjande av resurser, social anpassning, bättre kontakt mellan barn i olika åldrar såväl i skolarbetet som i fritidsverksamheten i skolan, positiv studiemiljö bl. a. genom utnyttjande av faddersystemet, m. m. I interpellationer och frågor har vertikaliteten också dryftats. Allt fler skolintresserade har fått upp ögonen för värdet med denna skolform. Vi anser således att frågan bör tas upp igen. Självfallet är inte vår avsikt att minska kommunernas självbestämmanderätt utan att skaffa fram ett bättre beslutsunderlag. Vi anser ej heller att vad som anförts i planeringsunderlag bör utgöra hinder för en utvärdering av fördelarna med vertikal skolorganisation. Vi tror att en sådan utvärdering kommer att visa på goda möjligheter att utnyttja lokaler och lärare även med ett begränsat antal elever per årskurs. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en utvärdering av existerande skolor med grundskola och gymnasium inom samma skolenhet genomförs. () () () ()
mot · G5021354 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1354 och till de s. k. idrottsgymnasierna I proposition 1981/82:100 föreslås att den försöksverksamhet med kombination av gymnasieskolstudier och elitidrott som bedrivs /78 skall göras reguljär fr. o. m. /83. Det är tillfredsställande att denna verksamhet blir reguljär eftersom den har mycket stor betydelse för de ungdomar som vill kombinera intensiv idrottsträning med gymnasieskolstudier. Som komplement till dessa s. k. idrottsgymnasier bör försök göras med ett hemortsalternativ, dvs. en möjlighet att på samma studievillkor som eleverna har vid de s. k. idrottsgymnasierna på hemorten göra individuella jämkningar i timplanerna för att kunna kombinera intensiv idrottsträning med gymnasieskolstudier. Försöksverksamheten med hemortsalternativ skulle omfatta samma kategori ungdomar som verksamheten med s. k. idrottsgymnasier - dvs. ungdomar som avser att kombinera gymnasieskolstudier med träning på elitnivå. Den skulle rikta sig till dem som har förutsättningar att bedriva denna träning på hemorten under former som är godkända av resp. specialförbund. Samma behörighetskrav som vid de s. k. idrottsgymnasierna bör gälla. Liksom där bör de elever som deltar i försöksverksamheten i varje årskurs få utbyta av lärokursen enligt timplanen mot specialidrottsverksamhet under former som godkänts av specialförbundet. SÖ bör utfärda ytterligare bestämmelser för försöksverksamheten. Statsbidrag bör ej utgå till lärarlöner i denna försöksverksamhet. Handledning bör ordnas av lokal eller regional idrottsorganisation, kommun eller specialförbund. För vissa ungdomar med goda träningsmöjligheter på hemorten vore ett system med individuella jämkningar i timplanerna att föredra framför en flyttning till en skolort med s. k. idrottsgymnasium och ett kanske långt reseavstånd till hemmet. Erfarenheterna från försöksverksamheten har också bestyrkt detta. Ett alternativ till ovan nämnda hemortsalternativ med individuella jämkningar är att man ger denna kategori elever möjlighet till mindre studiekurs från årskurs 1. Detta skulle också underlätta en kombination av intensiv idrottsträning och gymnasieskolstudier. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att, som komplement till de s. k. idrottsgymnasierna, försöksverksamhet bör bedrivas med hemortsalternativ i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G5021356 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Allmänt om torven som energikälla I den s. k. energipropositionen (prop. 1980/81:90 bil. 1) gör föredragande statsrådet den bedömningen, att torvanvändningen för energiändamål skall motsvara år 1986-1987 och att motsvarande siffra skall vara . Detta var en bedömning som också accepterades av . Med tanke på att torvens användning för energiändamål är ytterst marginell, får detta betraktas som en mycket ambitiös målsättning. Denna kommer inte att kunna uppnås utan snabba och omfattande förberedelser, främst när det gäller forskning och utveckling. Dess värre tvingas vi konstatera att sådant arbete kommit i gång endast i begränsad omfattning. Detta gäller särskilt i . Vårt eget hemlän, , är därvidlag ett undantag. Där pågår sedan ungefär i det s. k. i kommun en omfattande och framgångsrik försöksverksamhet med brytning och förädling av torv. Det räcker emellertid inte med förberedelser av ovannämnda slag. Man måste också se till att det finns människor som kan arbeta med den komplicerade teknik som forskarna kommer att utveckla. Det fordras med andra ord ett stort antal kvalificerade arbetare och tjänstemän med en adekvat utbildning. Den utbildningen måste förberedas . Den måste naturligtvis syfta till att ge kunskaper om de invecklade processerna i samband med brytning och vidareförädling av torven. Den måste också innehålla moment av hydrologi, biologi och geologi. Det är också alldeles nödvändigt att en sådan utbildning ingående behandlar så viktiga ämnen som hur man skall kunna bemästra de svåra arbetsmiljöproblem som sannolikt kommer att uppstå och hur man skall kunna skydda den ömtåliga yttre miljön. bör få i uppdrag att tillsammans med andra berörda organ, t. ex. statens energiverk, närmare utforma utbildningens innehåll och omfattning. Synpunkter på en utbildning i torvteknik Med tanke på det stora antal viktiga och omfattande moment som måste ingå i en utbildning i torvteknik (se ovan) bör en sådan utbildning i sin grundläggande del omfatta . I ett senare skede bör mera specialiserade påbyggnadskurser utarbetas. Den tvååriga grundutbildningen bör bedrivas inom gymnasieskolans ram och antingen utformas som en specialkurs eller som en gren på den processtekniska linjen i avvaktan på en eventuellt ny gymnasieorganisation. En utbildning i torvteknik på gymnasial nivå kommer helt säkert att rymma många praktiska moment. Det torde därför vara lämpligt att bedriva en sådan utbildning i varvad form, dvs. perioder med praktik varvas med perioder med teori, och i anslutning till pågående försöksprojekt med torvutvinning för energiändamål. Mot ovanstående bakgrund hemställs att hos regeringen begär förslag till utformning av en tvåårig grundutbildning i torvteknik. () ()
mot · G5021357 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1357 Vidareutbildningen i psykiatri för sjuksköterskor Grundutbildade sjuksköterskor med skötarutbildning måste genomgå vidareutbildning i psykiatri (20 poäng) för att bli behöriga att arbeta som avdelningsföreståndare inom psykiatrin. Då dessa har erfarenhet av psykiatri vård, borde utbildning i arbetsledning m. m. (10 poäng) vara tillräcklig för anställning på arbetsledande befattningar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar sig för att vidareutbildning i psykiatri på 10 poäng anordnas för grundutbildade sjuksköterskor som har arbetat som skötare.
mot · G5021358 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Vidareutbildningen i medicin och kirurgi för sjuksköterskor beslutades om ny vårdutbildning inom högskolan (Vård 77). Därmed skall tidigare utbildning avvecklas. Eftersom det är viktigt att de sjuksköterskor som grundutbildas efter nu gällande utbildningsplan får sin vidareutbildning i medicin och kirurgi är det nödvändigt att platserna för vidareutbildningen utökas. Läget på arbetsmarknaden har börjat bli kärvt också för sjuksköterskor. Enligt ett enkätsvar sammanställt av sjuksköterskeelevers förbund gällande de elever som avslutade sin grundutbildning ser statistiken ut enligt följande: Sammanställning av några delfrågor av enkät till sjuksköterskeelever: Totala antalet inkomna svar: 750 varav 14 st. oläsliga. Har arbete efter avslutad utbildning HT 81: Ja 584 Nej 152 Arbete som Undersköterska . 288 187 93 16 Enkäten besvarades i vecka 50-51 Enkäten gör inga anspråk på att vara vetenskapligt riktig men ger ändå en fingervisning om hur många som var arbetslösa och vilket antal som återgick till lägre tjänst som undersköterska eller sjukvårdsbiträde trots utbildning till sjuksköterska. En utbildning som kostar mycket både för den enskilde och för stat och sjukvårdshuvudmän bör också komma till användning. Vidare sände sjuksköterskeelevers förbund ut följande enkät till sjuksköterskeskolorna . De önskade veta antalet studerande i sjukskötarutbildningen och . Svaren lyder enligt följande: Av landets 38 skolor svarade 36 (och Sophiahemmet svarade inte, de har ca 150 resp. ca 240 studerande). Svaren är fördelade på de olika kurserna, 105,65, 63,73 resp. 80 poäng. I sammanställningen har vi av tidsbesparingsskäl tvingats räkna ihop delsvaren. På så vis blir bilden också lättare att överskåda. Eftersom det planerade intaget till 65-poängsutbildningen hösten -82 är av speciellt intresse redovisas det ändå separat. Totalt räknar skolorna med att ha 6 708-6 768 studerande hösten -82. (och Sophiahemmet undantagna). inte kunnat ange hur stort intaget blir på 80-poängsutbildningen. Tar de båda skolorna in ungefär lika många studerande som våren -82 tillkommer ca 90. Jämfört med siffrorna för våren -82 ger 6 708 studerande en ökning med 306. Med skolornas högsta uppgifter blir det +346. Lägger man dessutom till dem som kan förväntas tas in i och stiger ökningen till över 400. Allvarligast är dock att 12 skolor planerar att ta in studerande på 65-poängsutbildningen . Totalt blir det 290-305. Med hänsyn till vad som framkommer av dessa enkäter kan det vara klokt att ej starta den 65-poängsutbildning som planeras . Dessutom bör utbildningsansvariga nu långsiktigt se över utbildningskapaciteten, så att den överensstämmer med behovet. Den lediga kapaciteten och de ekonomiska resurserna som frigörs bör då kunna tas i anspråk för vidareutbildning av de sjuksköterskor som saknar dylik. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas för vidareutbildning av sjuksköterskor i enlighet med vad som i motionen anförs. () () () ()
mot · G5021359 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1359 m. fl. Regeringen uppdrog genom beslut åt att fortsätta projekteringen av lokaler för humanistiska ämnen och bibliotek i Renströmsparken i . Enligt proposition 1980/81:100 bör utgångspunkten vara att i stort sett hela humanistiska fakultetens verksamhet bör inrymmas i Renströmsparken. Investeringsram är uppgjord och enligt planerna var byggstarten beträffande universitetsbibliotek beräknad till . I budgetpropositionen 1981/82:100 bil. 12 är byggstarten utan motivering framflyttad till . Det är uppenbart att byggbranschen står inför faran av en förödande kapacitetsförlust. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna är oroväckande hög och den ökar i hela landet. Vi finner det egendomligt att regeringen ser byggnation som en tärande samhällsfaktor som måste minskas väsentligt. Varje sysselsatt byggnadsarbetare skapar betydande följ dsysselsättning i övrig industri. En femtedel av industriproduktionen avsätts i byggandet. Det är därför ytterst angeläget att produktion inom branschen kommer i gång möjligt. Det är av stor betydelse för sysselsättningen att byggstarten kan tidigareläggas. Det är uppenbart att från samhällsekonomisk synpunkt bör klara projekt starta och inte utan motivering försenas. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggstarten av universitetsbibliotekets tillbyggnad i . () PER () () () () () ()