mot · G5021515 · 1982-01-26 00:00:00 — tillhör de län som mött de svåraste verkningarna i av de problem som orsakats av samtidiga strukturella och konjunkturberoende svårigheter i industrivärlden. Länet har traditionellt haft ett relativt ensidigt näringsliv med tyngdpunkt i trä- och stålbranscherna. Båda dessa branscher har under en följd av år haft problem, och det är väl känt att detta drabbat Värmlandsföretagen mycket hårt. Många nedläggningar och inskränkningar har skett vilket lett till ett minskat antal industriarbetstillfällen. Befolkningsutvecklingen var mycket negativ för länet närmare 1 000 människor mindre bodde i länet vid det senaste årsskiftet jämfört med det närmast föregående. Födelseunderskottet är betydande, och dessutom kan vi notera att många ungdomar flyttar från länet av tvingande arbetsskäl. Arbetslösheten är näst den relativt sett största i landet. Situationen i har varit alarmerande. gick dessutom företaget i konkurs vilket är ett hårt slag för anställda, skogsägare, småföretag och näringsliv i övrigt. Flera kommuners framtidsplanering vilar nu på ett bräckligt underlag och oron är utbredd bland hela befolkningen i länet. Verkningarna av konkursen enbart i Vänerskog är svåröverblickbara. Till detta skall läggas redan tidigare befintliga problem och fler företagskriser. Det finns risk för ytterligare konkurser i ytterligare serviceföretag och entreprenörer som varit verksamma vid Vänerskogsenheterna. har erhållit särskilt stöd vid sidan av de traditionella lokaliseringspolitiska stöden. beviljade 1980 sålunda 12 miljoner till särskilda insatser och 1981 beviljades 20 miljoner enligt samma princip. Som en följd av det senare beslutet har staten finansiellt kunnat medverka till Investmentbolaget bildande - ett bolag som värmlänningar knyter stora förhoppningar till. 1982 är situationen inte bättre än vad som var fallet 1980 och 1981. I flera viktiga avseenden anser vi tvärtom att situationen är klart svårare. Vi anser också att de erfarenheter som vunnits genom den rollfördelning som etablerats vid de särskilda stödinsatserna 1980 och 1981 är klart positiva. Den finns objekt som skulle ge arbetstillfällen i och som dessutom skulle ha en långsiktigt positiv effekt för utvecklingen inom regionen, t. ex. när det gäller bygg- och anläggningssektorn. Det svensknorska samarbetet som på nationell nivå nu fått en överenskommen utformning borde också kunna leda fram till konkreta exempel på samarbete i ett län som . Vi vill också i detta sammanhang betona sambandet mellan en offensiv småföretagsinriktad näringspolitik och möjligheterna till en positiv glesbygdsutveckling. Det gäller att ta till vara glesbygdens produktionsbetingelser i ett småskaligt samhälls- och produktionsmönster. Samhället bör i ett sådant perspektiv stimulera och stödja kombinerade verksamheter som jordbruk/skogsbruk/fiske, malm- och mineralproduktion, energiproduktion, hemslöjd/hantverk/småindustriell verksamhet, turism/serviceverksamhet. Som ledamöter av denna riksdag är vi medvetna om behovet av en sträng hushållning med statens ekonomiska resurser. Vi är medvetna om att alla förslag som leder till ökade utgifter granskas mycket hårt. Arbetslösheten orsakar emellertid stora kostnader i sig själv, förutom de socialt negativa effekter den har för alla enskilda och samhället. När det gäller att ta ställning till insatser av denna karaktär räcker det därför inte att studera den direkta utgift som uppstår ur budgetsynpunkt. Analysen måste framför allt gälla den verkliga kostnaden. Såväl ur budgetsynpunkt som ur samhällsekonomisk synpunkt avviker den verkliga kostnaden i budgeten och samhällsekonomin kraftigt från vad ett anslag för särskilda insatser uppgår till. Om samhället inte kan utveckla arbetsmarknaden uppstår en direkt ytterligare påfrestning på arbetsmarknadspolitiken. Vi anser att ett anslag med minst samma belopp som 1981 måste utgå också för särskilda insatser i . bör medge att regeringen utnyttjar anslag som tidigare anslagits för arbetsmarknadspolitiska insatser till särskilda sysselsättningsinsatser i med den inriktning som gällt . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ge regeringen fullmakt att i samråd med länsmyndigheterna i utnyttja 20 milj. kr. ur medlen för arbetsmarknadspolitiska insatser för innevarande budgetår till särskilda sysselsättningsinsatser i . () () () ()