mot · G502242 · 1982-01-14 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till av statens energiverk för statens energiverk m. fl. organ inom energiområdet () hävdar att de krav på lokaliseringsorten som måste ställas för att verksamheten på lång sikt skall kunna drivas effektivt utanför i godtagbar grad bara kan uppfyllas av , , /och . Även om förordar som lokaliseringsort, anser vi detta av regionalpolitiska skäl otänkbart. Av ett frågesvar i av arbetsmarknadsminister synes framgå att han delar denna uppfattning, eftersom han bara räknar med provisorisk lokalisering i från , tills man hinner få alternativen bättre utredda. har vid upprepade tillfällen uttalat att ny statlig verksamhet inte bör placeras i , som har uppenbara problem med att klara den tillväxt som redan är för handen. I sammanhanget vill vi bara notera att har över 60 000 sysselsatta inom central förvaltning, dvs. Motsvarande tal är för 350 sysselsatta resp. . ökade sysselsättningen för ifrågavarande kategorier inom med 10 000 personer men i bara med 60. Detta trots att ca 6 000 statliga sysselsättningstillfällen flyttades ut från . Mot denna bakgrund finner vi det angeläget att den provisoriska lokaliseringen till blir så kortvarig som möjligt, genom att redan i vår bestämmer om definitiv utlokalisering av statens energiverk. Av skäl som vi nedan redovisar finner vi naturligt och lämpligast att den nya lokaliseringsorten blir ! Forskning med mycket stor bredd inom energiområdet bedrivs vid där ett energitekniskt centrum inrättades, benämnt ETC. Organisationsbildningen var en direkt följd av insikten om behovet av samverkan mellan ämnen och skilda discipliner rörande energifrågorna. Vid verkar ETC som sammanhållande organ för den energiorienterade verksamheten vid högskolan. Som medlemmar ingår 41 av högskolans ca 70 institutioner. Utåt verkar ETC för samarbete mellan de tekniska högskolorna och samarbetar med De Tekniska Högskolornas Energiarbetsgrupp (THE) och Samrådsgruppen för Energiforskning vid Högskolorna i (SEG). Detta innebär att man totalt har ett samarbete med över 50 institutioner. Häri ingår samarbete med institutioner inom den samhällsvetenskapliga fakulteten (företagsekonomi, nationalekonomi, kulturgeografi) och den matematiskt naturvetenskapliga fakulteten (biologi, kemi, fysik bl. a.). ETC har även utvecklat samverkan med , , forskning och teknik. Arbetet inom energiområdet har i fått en fördjupning och bredd som i flera delar saknar motstycke i landet. Detta har i sin tur inneburit att kontakter med myndigheter och organisationer inom energiområdet är väl utvecklade. En angelägen uppgift vid ETC är att verka för en allmän förståelse för energitekniska villkor och problem även hos en bred allmänhet. ETC har härvid arrangerat kurser i bl. a. energiteknik och energihushållning liksom ett antal seminarier om bl. a. elanvändning, lågtemperatursystem, förbränning, solenergi etc. I övrigt ber vi få hänvisa till Bilaga 1, där energiforskningsprogram m. m. redovisas. Dessutom pågår en omfattande FoU-verksamhet vid företag som (energisystem, alternativa bränslen m. ), Ångteknik (kompletta värmesystem), Generator (kolteknik), raffinaderierna m. fl. naturgeografi ger förutsättningar för olika energiuttag; alternativa energikällor. Vågkrafter och vattenströmmar i havsområdet kan bli en utnyttjningsbar energikälla. Inom kustbandet finns förutsättningar för utnyttjande av vindkraft. För geotermisk värmeutnyttjning (lagring) ger lera, med större mängder bundet vatten, de bästa förutsättningarna. näringsliv och forskningsinstitutioner arbetar i stor utsträckning med projekt som rör alternativa energikällor och energisparande teknik. Satsningen inom det energitekniska området förklaras av näringslivets starka inriktning mot produkter som är beroende av energi vid användningen, att det inom regionen finns företag med goda förutsättningar att tillverka produkter med anknytning till alternativa energikällor och behovet att bryta regionens oljeberoende. I regionen pågår omfattande utvecklingsprojekt. Projektens fördelning på kommuner och värmekälla/teknik framgår av Bilaga 2. Ytterligare en råd projekt planeras. En lägesrapport angående alternativa energikällor bifogas. En samverkan mellan kommunerna och statens energiverk av pågående och planerade verksamheter bedömer kommunerna som värdefullt såväl för egen del som för statens energiverk. skriver: erfarenheter visar att minst hälften av personalen vid befintliga organ söker sig till annan verksamhet vid utflyttning. En sådan sak skulle naturligtvis klart försämra effektiviteten hos de nya myndigheterna. Detta menar vi är en klar överdrift - i vart fall om verket lokaliseras till . Även om det skulle bli en viss avgång av personal, som vill stanna kvar i , finns det å andra sidan som vi redovisat ovan samt i bilagorna 1 och 2 gott om mycket väl kvalificerad personal i med omfattande såväl teoretisk som praktisk kunskap på de områden där skall arbeta. Tvärtom skulle vi vilja påstå att det skulle kunna verka stimulerande för verksamheten att nya personer med andra erfarenheter finge en möjlighet att påverka den framtida energipolitiken. Det finns alltid en viss risk för inavel, när man får en alltför liten omsättning i ett organ, som främst skall planera för framtiden. När det gäller arbetsmarknaden i stort, hör dessvärre sannolikt till de regioner i landet som har den dystraste sysselsättningsprognosen för 1980-talet beroende på ett alltför ensidigt näringsliv. Den offentliga sektorns andel av sysselsättningen i regionen uppgår till , vilket är lägre än såväl i Stockholms- resp. som i riket som helhet. En lokalisering av statens energiverk till vore därför en konstruktiv åtgärd för att reducera regionens underförsörjning med statlig förvaltning. Detta skulle även ge stimulans och utveckling åt befintliga företag inom det energitekniska området. Lokaliseringen skulle också kunna bli ett incitament även för privata företag att se som ett alternativ till , när det gäller huvudkontorsfunktioner m. m. Genom den neddragning av sysselsättningen inom industrin som ägt rum i har vi nu ett överskott på såväl lokaler som bostäder. Detta bör kunna vara en positiv faktor, när man snabbt skall ordna dessa frågor vid utlokalisering av statens energiverk. Genom det stora oljeberoendet har åtgärder för energihushållning liksom behovet av alternativa energisystem utvecklats och förankrats i regionen. intar även en särställning för energiåtgärder inom transportsektorn emedan kommunen utgör nationellt transportcentrum. är kommunikationsmässigt lättillgänglig såväl för övriga landet som för utlandet. Järnvägs-, luft-, väg- och sjöförbindelserna är goda. I regionen finns en allsidig service samt exceptionellt goda rekrea tionsmöjligheter, inte minst inom kust- och skärgårdsområdet. Dessa förhållanden torde medföra att ev. avhopp vid en utlokalisering av statens energiverk till kommer att bli färre än normalt. Under hänvisning till vad ovan anförts samt till uppgifter i de båda bilagorna får vi därför hemställa att beslutar att statens energiverk möjligt skall lokaliseras till . () . () () ENERGI FORSKNINGSPROGRAMMET OCH CTH V*rka«mh«t Inom och anslag från «ct nsrglforakningsns huvudprogram Verksamhet Md nårn anknytning eill att av energiforskningana huvudorooraa > +* > n '-p4 o» O» C7* te >» S t) "O « -4 Teoretisk fysik och mekanik Pests tills tindets fysik Ytfysik Reaktorfysik N Transportteknik Förbränningsmotorteknik 8 tr Omnlngsmaskin teknik Till. termodynamik o. stxömningslira Angteknlk a. reaktorteknologi Skeppsbyggnedsteknik Skeppshydromekanik tkappsmaskinteknik fasthets lira 8 Elektromagnetisk filtteori Elektrisk mätteknik Elektrisk anliggnlngsteknik Elektromaskinlira Elektronfysik II Elektronfysik lil Reglerteknlk V statik Husbyggnads teknik Geologi Geoteknik med grundllggnlng Vattenförsörjn.- o. avloppsteknik Vattenbyggnad Byggnadsakustik yggnadskonstruktion Installationsteknik Byggnadsmaterial E Analytisk och marin kemi Fysikalisk kemi Kirnkeml Kemisk apparatteknik Teknisk kemi Virmeteknik och masklnllra Biokemi och biofysik A Byggnadsplanerlng Projekteringsmetodik Husbyggnad Stadsbyggnad Trafikplanering Regionala utvecklingsprojekt i fördelade pä kommun och värmekälla/tekn i k Lagrad värme i vatten 1) Värmepumpteknik ingår också i sol- och spillvärmeprojekten.