mot · G5021516 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1516 m. fl. är en region rik på möjligheter. Den har ett stort befolkningsunderlag och ett utmärkt geografiskt läge. Den är en del av största närmarknad - - och inom räckhåll ligger den europeiska marknaden. och högskolor har regionen också tillgång till expertis inom betydelsefulla forsknings- och utvecklingsområden, och i företagen finns en bred och rik yrkesskicklighet. Trots de rika möjligheterna och de goda förutsättningarna är ändå en region i kris. För Malmös del har strukturomvandlingen inom näringslivet varit särskilt kännbar. Till en del beror detta på industrisammansättningen. Kriserna inom textil-, beklädnads-, verkstadsoch varvsindustrin har fått omedelbara återverkningar på sysselsättningen, och tusentals människor har förlorat sina arbeten. Men kriserna har också andra orsaker. I stället för att aktivt medverka i arbetet med att vända den negativa utvecklingen har de borgerliga regeringarna alltsedan regeringsskiftet underlåtit att ta sig an problemen. Resultatet har blivit att situationen på arbetsmarknaden förvärrats. Allt fler Malmöbor känner därför sina utkomstmöjligheter hotade - och vad som är särskilt allvarligt - allt fler ungdomar tvingas konstatera att de inte är önskvärda på arbetsmarknaden. All erfarenhet talar emellertid för att det är storstadsområdena som driver på utvecklingen inom stora, angränsande områden och att om denna dynamiska utveckling avstannar, drabbas hela den omkringliggande regionen av tillbakagång. Detta är vad som hänt i och . Vi anser dock att det går att bryta den nuvarande negativa utvecklingen. Men för att lyckas med detta räcker det inte enbart med kommunala insatser. En samordning mellan stat och kommun är nödvändig för att ta till vara möjligheterna att vidareutveckla näringslivet i och . Näringsliv och arbetsmarknad i Den bristande viljan och initiativförmågan från de borgerliga regeringarnas sida att komma till rätta med problemen, har fått till följd att och har en arbetsmarknadssituation som är fullt jämförbar med de värst drabbade regionerna i norra . Utvecklingen och prognoserna ger vid handen att 1 1981182. problemen snarare kommer att förvärras än förbättras om inte kraftfulla åtgärder sätts in. Industrin svarar för ungefär en tredjedel av sysselsättningen inom den privata sektorn. har Malmös industri minskat sin andel av den totala industrisysselsättningen i landet från 3,5 till 3 %. Mellan 6 000 och 7 000 arbetstillfällen har försvunnit, varav 2 500 inom verkstadsindustrin och 2 000 inom tekoindustrin. De större företagen i kommunen har minskat mer i sysselsättning än de mindre. Tekoindustrin har haft den klart sämsta utvecklingen. Antalet antällda inom denna bransch har minskat med inte . har över 10 000 sysselsättningstillfällen försvunnit. sysselsätter tekoindustrin i knappt 1 200 personer. Kommunen har sålunda endast kvar en tiondel av den sysselsättning branschen gav . Denna negativa utveckling tycks fortsätta, och de som främst drabbas är kvinnorna, eftersom huvuddelen av de anställda inom tekoindustrin är kvinnor. För två av de största företagen, och Eiser Trikå i , som båda tillhör den statliga Eiserkoncernen och som sammanlagt sysselsätter nästan 600 personer, är situationen oviss. Vid Eiser Trikå har varsel om uppsägningar lagts som innebär att arbetsstyrkan kommer att reduceras kraftigt. Beträffande Strumpfabrik har beslut fattats om att företagsledning och administration ska flyttas till annan ort. Detta är anmärkningsvärt med tanke på tidigare beslut om placering vid . Dessutom föreligger utredningar som visar att den tillverkning som ligger på olika enheter bör koncentreras till eftersom Strumpfabrik har kapacitet både i form av lokaler, maskiner och arbetskraft väl lämpade för denna tillverkning. Med tanke på den redan besvärliga arbetsmarknadssituationen för kvinnorna är en fortsatt reducering av arbetstillfällena inom tekobranschen i oacceptabel. Vi motsätter oss därför att företagsledning och administration flyttas till annan ort, eftersom en sådan förflyttning skulle omöjliggöra för Strumpfabrik att fortleva. Verkstadsindustrins tillbakagång har drabbat i första hand maskinoch metallvaruindustrin. kommer och varvsindustrins problem att stå i förgrunden. Även om sysselsättningen vid varvet är tryggad befinner sig Malmös stora industriarbetsplats i en besvärlig situation. För har varv avgörande betydelse, men det har också stor betydelse för arbete och utveckling långt utanför Malmös gränser. varv är ett modernt varv med högt teknologiskt kunnande. Vår uppfattning är att varvet har goda möjligheter att vidareutvecklas, inte bara inom dess traditionella verksamhetsområden - fartygsbyggandet - utan även på andra områden. Varvet har redan anknytning till naturgasen genom byggnation av gastankers. Denna kunskap kan mycket väl utnyttjas i samband med naturgasintroduktionen. Verkstadskapaciteten och yrkesskickligheten kan också utnyttjas för tillverkning av de produkter som är nödvändiga i samband med övergången från olja till fasta bränslen. Samhällsekonomiska hänsyn måste dock tas varvet ger sig i kast med delvis nya verksamheter. Det måste, enligt vår uppfattning, vara samhällets uppgift att skapa förutsättningar för att åter bli ett konkurrenskraftigt och expansivt företag. F. n. pågår vid ett betydelsefullt utvecklingsarbete på undervattensteknikens område med anknytning till off-shore-verksamhet. Marknaden för denna verksamhet förväntas under den närmaste framtiden expandera kraftigt. För att skall ha möjlighet att hävda sig på detta område är det nödvändigt att samhället ställer erforderliga resurser till förfogande. Liksom i övriga landet har byggnadsverksamheten i gått starkt tillbaka med minskad sysselsättning som följd. Problemen inom denna sektor väntas fortsätta genom regeringens oförmåga att få i gång bostadsbyggandet. Regeringens passivitet i belåningsfrågorna, behandling av vissa byggnadsprojekt och oförmågan att avgöra planärenden påverkar också sysselsättningen negativt inom byggnadsindustrin. I detta sammanhang bör några påpekanden göras. Av den pågående diskussionen om samhällsbyggandet kan man lätt få den uppfattningen att sydvästra genomgår en ohämmad expansion och att stora arealer jordbruksmark tas i anspråk för tätortsändamål. Detta är fel. där ingår - har tvärtom allvarliga sysselsättningsproblem och en kontinuerlig utflyttning till andra delar av landet. När därför jordbruksmark tas i anspråk för tätortsändamål inom regionen sker detta 1* 1981182. som regel inte i expansivt syfte, utan för att den egna befolkningen skall kunna få en fullgod bostadsstandard och för att redan befintliga sysselsättningsmöjligheter skall kunna behållas inom regionen. Handeln i har gått tillbaka . Partihandeln har heller inte kunnat undgå att påverkas av den negativa utvecklingen inom industrin. En fortsatt tillbakagång inom industrin och byggsektorn parat med minskad offentlig och privat konsumtion kommer att accentuera handelns problem, vilket handelns egna utredningar visar. Även inom livsmedelsindustrin gör sig sysselsättningsproblemen nu gällande. Inom denna sektor väntas problemen öka p. g. a. den långsamma tillväxten i befolkningen, per capita-inkomsten och landets produktion som helhet. Inom en del av den privata sektorn har sysselsättningen ökat . Det gäller gruppen privata tjänster. Antalet arbetstillfällen har ökat med ungefär 2 000. Huvuddelen av ökningen har ägt rum inom bank-, försäkrings- och uppdragsverksamheten. Avslutningsvis gäller att för den privata sektorn i innebar en nettoförlust av ca 10 000 arbetstillfällen. Den offentliga sektorn har varit den största näringsgrenen . Antalet anställda i och lokal statlig tjänst har ökat från 37 000 till ca 46 000. Sysselsättningen inom den statliga förvaltningen och de affärsdrivande verken - post, tele, kommunikationerhar dock ökat blygsamt. Ökningen uppgår till 1 500 arbetstillfällen, vilket motsvarar och betyder ca 16 000 anställda . Nästan hela 1970-talets expansion inom den offentliga sektorn har ägt rum inom den kommunala verksamheten. Denna expansion har inneburit en kraftigt förbättrad service, men också att många av de människor som förlorat sina arbeten inom t. ex. industrin kunnat få anställning inom kommunen. är därför vart fjärde arbetstillfälle i kommunalt. Sysselsättningstillskottet inom den kommunala sektorn har legat på ca 1 000 anställningar . Genom regeringens ekonomiska politik tvingas nu kommunen att reducera sin verksamhet, vilket får allvarliga konsekvenser för sysselsättningen. Den negativa utvecklingen inom industrin och övriga näringsgrenar har lett till att har en mycket besvärande arbetsmarknadssituation. Jämfört med övriga delar av landet har en stor grupp människor som är utan arbete. Ungefär hälften av dessa finns i , trots att befolkningsandelen bara är . F. n. är i 6 400 arbetslösa. Till dessa kan läggas de som är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utöver dessa finns dessutom många som inte aktivt söker arbete genom arbetsförmedlingen, eftersom de anser sig ha små möjligheter att få anställning - den s. k. dolda arbetslösheten. Denna typ av arbetslöshet gäller till största delen kvinnor. Kvinnorna har en besvärligare arbetsmarknadssituation än männen. Detta gäller särskilt de yngre kvinnorna. För åldersgruppen är arbetslösheten bland kvinnorna och bland männen. Bakom dessa siffror döljs en mycket allvarlig utslagning från arbetsmarknaden. Denna utslagning måste mötas med förebyggande åtgärder. Ett särskilt problem i det här sammanhanget är den starka ökningen av antalet förtidspensionerade . En jämförelse med riket i övrigt visar att haft en snabbare ökning. Särskilt allvarlig är ökningen av förtidspensioneringar i åldersgrupperna under . Både sociala och arbetsmarknadspolitiska insatser måste här sättas in för att lösa problemen. För kommunen som helhet ligger den genomsnittliga arbetslösheten på 4,. Motsvarande siffra för landet är . Situationen i är sålunda betydligt sämre än i övriga landet. Investeringsutvecklingen inom industrin i har varit negativ. , då investeringskvoten låg på genomsnittet för riket, har kvoten sjunkit från till . Lönsamheten inom industrin har också försämrats . Den är och har varit särskilt dålig inom verkstadsindustrin. Antal sysselsatta 1979 och 1985 samt den procentuella förändringen 1979-1985 fördelad efter olika industrigrenar1 Pappers- och grafisk indu 1 Källa: Industriutveckling Drätselkontorets planeringsavdelning 1980. Totalt beräknas sysselsättningen inom industrin minska med nästan 2 100 arbetstillfällen. Antagandet bygger på förutsättningen att deltidsarbetets omfattning inom industrin förblir ungefär oförändrad. Sysselsättningsminskningen inom verkstadsindustrin förklaras till största delen av varvsindustrins problem. Kommunala åtgärder för att klara problemen Av det ovan sagda framgår att utvecklingsproblemen i industrier är många och sammansatta och att sysselsättningsläget är synnerligen besvärligt. En stor del av regionens traditionella industri- och branschgrenar har betydande problem, vilket förväntas förvärra sysselsättningsläget ytterligare. Socialdemokraterna i har inte stillatigande åsett denna utveckling. Trots att arbetsmarknads- och näringspolitiken egentligen är en statlig angelägenhet har den socialdemokratiska majoriteten i vidtagit kraftfulla insatser för att erbjuda sysselsättning åt så många som möjligt. Kommunen har på detta område satt in alla de åtgärder som kan anses ligga i den kommunala kompetensen. Det är här fråga om åtgärder som säkrar industrins behov av mark och lokaler samt övriga åtgärder som ger industrin goda etableringsmöjligheter. Utöver detta medverkar kommunen aktivt till att koppla samman forskare och företagare för att pröva idéer och utkast till nya produkter. för Naturresurshushållning, som kommunen tagit initiativ till, har en sådan verksamhet påbörjats. En rad projekt inom miljöskyddsområdet har startats som kan komma att ge arbetstillfällen. Verksamheten i den kommunala uppfinnarverkstaden är ett annat initiativ som också kan komma att ge sysselsättning i kommunen. Kommunen medverkar också, tillsammans med hushållning, till att förverkliga IMCO:s () planer på att till förlägga ett internationellt universitet för utbildning av sjöfartsadministratörer. Kommunala åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Den s. k. ungdomsgarantin, som infördes i på socialdemokratiskt initiativ, innebar att kommunen erbjöd utbildning, betald praktik eller arbete åt alla ungdomar i åldrarna . Regeringen drev emellertid igenom ett förslag som i princip innebar att inga beredskapsarbeten skulle tilldelas denna grupp. Mot bakgrund av den besvärliga situationen som uppstod på arbetsmarknaden till följd av detta beslut och mot bakgrund av regeringens otillräckliga åtgärder i övrigt för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten har kommunen utarbetat ett omfattande åtgärdspaket, som bl. a. innebär att företag som tillsvidareanställer ungdomar i åldern erhåller ett kommunalt sysselsättningsbidrag på /månad . Till företag som antar 16-17-åringar i gymnasial lärlingsutbildning utgår ett bidrag på högst /månad . Det kommunala sysselsättningsbidraget och lärlingsbidraget syftar till att stimulera näringslivet till att anställa ungdomar. Om företagen vid en konjunkturuppgång skall kunna ha tillgång till arbetskraft, måste man ta sitt ansvar för denna. Inte minst ungdomarna utgör den potentiella arbetskraften. Dessa måste redan nu få den utbildning och erfarenhet som krävs för att fungera ute i arbetslivet. Den ekonomiska insats som därvid krävs av företagen måste betraktas som en god investering för framtiden. Statliga insatser i och nödvändiga mångsidighet som storstadsregion med sin relativt stora diversifierade industri, sitt stora befolkningsunderlag, sin tillgång till expertis inom vitala forsknings- och utvecklingsområden och med sin breda och rika yrkesskicklighet inom företagen, ger regionen utvecklingsmöjligheter som saknas i många andra svenska regioner. Den har därutöver en i flera avseenden bättre utvecklad privat och offentlig service än många andra delar av landet. Tillsammans med närheten till EG:s norra marknadsområde ger detta en positiv produktmiljö för industriell utveckling. För att dessa rika möjligheter och goda förutsättningar skall kunna tillvaratas räcker det emellertid inte enbart med kommunala insatser. En samordning av statliga och kommunala insatser är nödvändig för att bl. a. förbättra kommunikationerna med kontinenten och därmed ge och möjlighet att utveckla de unika fördelar som finns genom närheten till de stora exportmarknaderna på kontinenten, vilka bildligt talat ligger inom synhåll. En fast förbindelse över är därför nödvändig för att dessa fördelar skall kunna tas till vara. Så länge en sådan förbindelse inte kommit till stånd är det nödvändigt att statsmakterna ställer resurser till förfogande så att färjeförbindelserna kan upprätthållas på ett tillfredsställande sätt. Statlig satsning på naturgasen Genom att naturgasen först introduceras i , har möjligheter att utvecklas till ett centrum för gasteknologin med allt vad detta kan innebära för sysselsättningen. Detta förutsätter dock att ett svenskt utvecklingsprogram av kvalificerat slag sätts i gång med forskning och utveckling på gasområdet. I ett kortare tidsperspektiv - naturgasen introduceras - kan naturgasen ge sysselsättning i företag som är beredda att satsa på tillverkning av produkter som har anknytning till naturgasens olika användningsområden. I ett längre tidsperspektiv kan sådana satsningar innebära att dessa företag skaffar sig erfarenheter som ger dem ett kunskapsmässigt försprång av avgörande betydelse den dag naturgasen blir tillgänglig för fler regioner. Genom att utnyttja den expertis som finns vid universitet och högskolor kan det teknologiska kunnandet dessutom ytterligare utnyttjas för att skapa nya användningsområden för naturgasen och därmed också nya arbetstillfällen. Statlig satsning på ny verksamhet för verkstadsindustrin I samband med övergången från olja till fasta bränslen måste en till stora delar ny industriverksamhet skapas och stora investeringar göras. Dessa investeringar, som beräknas uppgå till mellan 20-30 milj. kr., innebär möjligheter till ett betydande tillskott av nya arbetstillfällen inom verkstadsindustrin. En statlig satsning på svensk tillverkning av de produkter som är erforderliga är dock nödvändig för att tillverkningen skall kunna ske inom landet. Denna tillverkning skulle till stor del kunna förläggas i , eftersom här finns både yrkesskicklighet och ledig verkstadskapacitet. På så sätt skulle en viktig industriverksamhet räddas åt , som outnyttjade resurser tas till vara. Den statliga administrationen är till övervägande del koncentrerad till . Den koncentrationen tycks på nytt ha skjutit fart vilket strider mot de målsättningar som utgjorde grunden för tillsättandet av regeringens decentraliseringsdelegation. Det uppstår naturligtvis problem, särskilt för de anställda och deras familjer, vid en utflyttning av existerande hela statliga ämbetsverk från . Sådana svårigheter förekommer dock inte på samma sätt när det gäller nyinrättade myndigheter och delar av statliga verk. Endast när synnerliga skäl förekommer för en etablering i bör en sådan ske i sådana fall. Vid lokalisering av nya statliga verksamheter bör också övervägas i vad mån lokaler kan utnyttjas som frigjorts vid omlokalisering eller förflyttning av annan statlig verksamhet. och är en region som, vid sidan om länsmyndigheterna har väldigt lite av statlig förvaltning. har strukturella näringslivsproblem och mycket stora akuta sysselsättningssvårigheter. Det bör därför vara naturligt att staten när det gäller den egna verksamheten överväger en lokalisering till . har beslutat inrätta ett statligt energiverk m. fl. För en lokalisering av dessa till , talar förutom vad som angivits ovan, den mycket breda satsning som sker på utvecklingen inom det energitekniska området i . Sydvästskåne är också den region i landet som blir först med introduktion av naturgas i stor skala. I budgetproposition, bilaga 17, bedöms också /Lund-området ha förutsättningar att uppfylla de krav som bör ställas på en etablering av statens energiverk. Andra exempel på ny statlig verksamhet där en lokalisering till borde komma i fråga är de av beslutade samhällsägda utvecklingsbolagen inom områdena energi, miljövård och transportsystem. I en särskild motion av m. fl. har föreslagits att det inrättas en ny försäkringsrätt och att denna förläggs till . Ärendebelastning vid nuvarande försäkringsrätter är synnerligen stor. Detta har medfört att ärendebalanserna ständigt ökar och att behandlingstiderna ofta omfattar . Genom att inrätta en ny försäkringsrätt i som tar över ärendena för och bör en betydande resursförstärkning kunna ske. Vi föreslår att en sådan rätt inrättas från . Det borde, enligt vår uppfattning, vara självklart att lokalisera statliga verk och myndigheter till med tanke på att är rikets tredje stad och ett centrum för . Utöver dessa åtgärder krävs kraftfulla och samordnade närings- och arbetsmarknadspolitiska insatser för att komma till rätta med de industriella utvecklingsproblemen och de därmed sammanhängande sysselsättningssvårigheterna som allt mer gör sig gällande i . Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen begär att det inrättas en särskild sysselsättningsdelegation för med uppgift att överväga de åtgärder som kan erfordras för att förbättra sysselsättningen , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av statliga förvaltningar till , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts rörande insatser för att främja sysselsättningen och näringslivets utveckling i . () ()