ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502743 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Sambandet mellan cancersjukdomar och vattenföroreningar Man har blivit alltmer medveten om sambandet mellan miljöförstöring och ohälsa . Många forskningsrapporter har klarlagt samband mellan användningen av giftiga kemiska produkter och svåra sjukdomstillstånd, speciellt cancerogena sjukdomar. Vi har fått en allmän registrering av förekomsten av olika cancersjukdomar och miljöstatistiken har också utvecklats. Men det finns områden där miljöns påverkan på människors hälsa ännu inte är utredd. Detta gäller speciellt inverkan av föroreningar av dricksvatten, försurning av mark och vatten samt vissa luftföroreningar. Eftersom en del cancersjukdomar är svåra att upptäcka i tidigt stadium måste det finnas en hög beredskap för epidemiologiska undersökningar om misstanke uppkommer om samband miljöskada/sjukdom. Det är också av värde om misstänkta sjukdomar kan behandlas i tidigt stadium, då chansen för vidare utveckling av sjukdomen kan förebyggas. ökade frekvensen av nya fall av tarmcancer i , och den var 1976 ca 3 850 fall . Men den geografiska fördelningen av sjukdomsfallen var mycket ojämn med en klar koncentration till landets södra delar. Följande fördelning av nya fall av colorektal cancer per 100 000 invånare Inom den rent medicinska forskningen och undersökningsverksamheten är man mest intresserad av ett screeningssystem för att finna fram till sjukdomsfall i tidigt förstadium. Inom miljömedicinen borde man undersöka om koncentrationen av många fall av colorektal cancer till kan vara en följd av t. ex. vattenföroreningar med nitrat, av försurning eller andra miljöstörande effekter. Det är även känt att andra allvarliga tarmsjukdomar, t. ex. Chrons colit, är mera förekommande i västra och . Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen hemställer att en undersökning görs om förekomst av vissa cancersjukdomar i kan ha samband med försurning eller svåra vattenföroreningar. P.O. () () HANS () ()
mot · G502744 · 1982-01-21 00:00:00 — I budgetförslaget (bil. 8, anslag J 9) lämnas förslag till vissa anslag avseende upplysning om alkohol- och narkotikaproblem. a. föreslås att för sådan verksamhet skall erhålla 4,1 milj. kr. för fördelning mellan de olika ungdomsorganisationerna. Utan tvivel är information om alkohol- och narkotikaproblem angelägen. Samhällets informationsinsatser bör emellertid ske dels genom det ansvariga verket, , dels genom skolan. Någon anledning att ge statsstöd till organisationernas verksamhet på detta område, ett stöd vars användning dessutom är svårkontrollerbar, finns enligt vårt förmenande inte. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att under anslaget , Upplysning och information på alkoholområdet, med avslag på förslaget att anslå 4,1 milj. kr. till , för /83 anvisar ett reservationsanslag av . () ()
mot · G502745 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. I vår motion (1981/82:774) om åtgärder för att förbättra ungdomens situation föreslår vi bl. a. att bosättningslånen återinförs. Med hänvisning härtill hemställs att till Täckande av förluster för bosättningslån för /83 anvisar ett förslagsanslag av . () () () () () () ()
mot · G502746 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Insatser för att utveckla barnkulturen I motion 1981/82:406 om insatser för barnens uppväxtmiljö föreslås ett resurstillskott om sammanlagt 20 milj. kr. för insatser som kan utveckla barnkulturen. Beloppet föreslås anvisat till Statens kulturråds disposition för fördelning av bidrag i huvudsak enligt följande - Organisationers verksamhet 7,5 milj. kr. - Folkbibliotekens barnverksamhet 4,0 milj. kr. - 3 milj. kr. - Fria teater-, dans- och musikgrupper 2,5 milj. kr. - Kommunala projekt på bamkulturområdet 2,250 milj. kr. Med hänvisning till motivering i ovannämnda motion hemställer vi att till : Barnverksamhet för /83 anvisar ett anslag om . för fördelning till barnkulturområdet i enlighet med de i motionen angivna riktlinjerna. () () () () () () HANS () () () () () () () i Kumla
mot · G502748 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Höjt anslag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1981/82:774 angående åtgärder för att förbättra ungdomens situation hemställer vi att till Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. (B 54) för /83 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag med fördelning i enlighet med vad som anförts i m. m. motion 1981/82:774. () () HANS () () () () () () ()
mot · G502749 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Finansieringen av arkeologiska undersökningar Kostnadsansvaret vid arkeologiska undersökningar i samband med markexploatering har aktualiserats i . Nuvarande bestämmelser innebär att staten genom bestämmer omfattningen av de utgrävningar som skall ske medan markexploatören får ansvara för hela utgrävningskostnaden. I många av våra äldre städer är detta stora problem. Där krävs ofta omfattande arkeologiska undersökningar innan marken kan exploateras. Detta drabbar både kommuner och de enskilda och allmännyttiga företagen. Ytterst får skattebetalarna eller de kommande hyresgästerna stå för kostnaderna. I flera fall har också bestämmelserna inneburit att kommun avstått från nödvändiga restaureringar av äldre bostadsmiljöer inför risken att få orimligt höga produktionskostnader till följd av arkeologiska utgrävningar. beslutade (KrU 1979/80:12) om en översyn av nuvarande bestämmelser i syfte att underlätta för kommuner och enskilda företag att finansiera kostnaderna för arkeologiska undersökningar. Någon sådan översyn har inte kommit till stånd. I stället hänvisar föredraganden i årets budgetproposition till att ärendet beretts internt i och att vissa underhandskontakter tagits. Därefter konstateras att mot bakgrund av det samhällsekonomiska läget är det inte möjligt att föreslå några förändringar. Vi anser det nödvändigt att den av beslutade översynen genomförs. Frågan om kostnadsansvaret för arkeologiska undersökningar vid exploatering av mark är enligt vår mening av sådan betydelse att det inte kan anses tillräckligt med en intern beredning i . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande översyn av kostnadsansvaret för arkeologiska undersökningar vid markexploatering. () i Kumla () () () () () ()
mot · G502750 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. bedriver två omfattande försök med allemansradio i och . Denna försöksverksamhet kom till stånd med anledning av att begärde att alternativ till den pågående närradioverksamheten skulle utvecklas inom LRAB. I försöksverksamheten med allemansradio erbjuds såväl lokala föreningar som enskilda möligheter att producera radioprogram. Sändningarna når i princip full kommuntäckning. Producenterna svarar själva för innehåll och utformning av programmen, men de erhåller teknisk och journalistisk hjälp av anställda vid lokalradiostationerna i fråga. Alla kostnader för teknisk utrustning, anställd personal och sändning svarar LRAB för. Trots att de båda försöken pågått kan redan framgångsrika resultat avläsas. Ett mycket stort antal föreningar och enskilda har producerat program. Ett betydande lyssnarintresse kan noteras. En stark lokal opinion har kommit till uttryck med krav om förlängning av försöksverksamheten, som enligt nu fattat beslut skall pågå till . Vi anser det vara angeläget att många får komma till tals i lokala radiosändningar. Det är av stor betydelse för utvecklingen av demokratin. Det kan stärka och vitalisera det lokala kulturlivet. Allemansradion har aktiverat och stimulerat många till ett personligt engagemang. Genom att LRAB svarar för kostnaderna har alla, oberoende av egna ekonomiska resurser, möjlighet att delta i verksamheten. Regeringen har anmält att en särskild proposition om närradio skall föreläggas . Eftersom beslut om försök med allemansradio tillkom för att utveckla alternativ till pågående närradioförsök finner vi det högst anmärkningsvärt att regeringen vill föregripa den jämförande utvärdering som närradiokommittén har till uppgift att utföra. Vi finner det angeläget att försöken med såväl närradio som allemansradio får fortsätta ytterligare . Med hänsyn till att allemansradioförsöken av här ifrågavarande karaktär bara förekommit inom två geografiska områden och under betydligt än närradion anser vi att en utbyggnad av försöken med allemansradio bör komma till stånd. Vi föreslår därför att de två försöken i och får fortsätta efter . Vi föreslår vidare att LRAB får möjlighet att starta ytterligare ett antal försök med allemansradio på nya orter. Det är enligt vår mening angeläget att denna utbyggda allemansradioverksamhet sker så att det blir möjligt att göra jämförelser mellan olika alternativa verksamhetsformer. Försök bör göras i kommuner av olika storlek, karaktär och befolkningsstruktur. Verksamhetsformer som är mindre resurskrävande än nu pågående allemansradioförsök bör prövas. Det är angeläget att omgående påbörja planeringen för denna utvidgade försöksverksamhet om den skall kunna ge jämförande erfarenheter med nu pågående försök innan ett slutligt ställningstagande tas till frågan om radiosändningar på det lokala planet. Därför bör uttala sig för en utvidgad försöksverksamhet med allemansradio i enlighet med de intentioner som anges här ovan. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört om behovet av en utbyggd allemansradioverksamhet inom LRAB. () () () () () () HANS () () () () () ()
mot · G502751 · 1982-01-21 00:00:00 — 1981/82 751-759 m. fl. I motion 1980/81:949 framhöll vi vikten av att de ersättningar som utgår till kulturarbetare för nyttjande av deras verk höjs i takt med den allmänna arbetskostnadsutvecklingen i samhället. Dessa ersättningar bör nämligen jämställas med annan gottgörelse i samhället för utfört arbete. Biblioteksersättningen, som utgår för utlåning från folk- och skolbibliotek, är en gottgörelse till författare för nyttjande av deras verk. Värdet av denna ersättning har urholkats efter 1976. uppgår ersättningen till per hemlån. Av de 32 örena erhåller upphovsmannen (s. k. författarpenning) medan resterande tillfaller den kollektiva delen av författarfonden. Dessa kollektiva medel används för utbetalning av olika former av stipendier, garantier och pensioner till författare. Vid högre utlåningssiffror av enskild författares verk avtrappas den individuella författarpenningen successivt ner till per lån. Denna konstruktion har alltså en inkomstutjämnande effekt. I årets budgetproposition föreslås oförändrat belopp för biblioteksersättning. Med hänsyn till penningvärdeminskningen innebär detta en fortsatt kraftig urholkning av ersättningen till författare. Detta är helt oacceptabelt. Utöver ovan anförda principiella motiv för en höjning av biblioteksersättningen bör framhållas att flertalet författare liksom många andra grupper av fria kulturarbetare tillhör låginkomstgrupper i samhället. Den rapport som utgivits av i samarbete med styrelsen för ger klara belägg för detta. Det är också av detta skäl motiverat att biblioteksersättningen höjs. Vi föreslår en uppräkning med av ersättningens grundbelopp. Ersättningen för översatt verk bör höjas med per hemlån. Vi beräknar att för täckande av dessa höjda ersättningar erfordras en ökning av anslaget under B 8 med 3 milj. kr. Dessa medel bör anvisas genom en omprioritering inom kulturbudgeten. Vi föreslår därför att anslaget under B 3 Bidrag till särskilda kulturella ändamål minskar med motsvarande belopp. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att till Bidrag till särskilda kulturella ändamål för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /83 anvisar ett förslagsanslag av . () i Kumla () () () () () ()
mot · G502752 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:752 m. fl. Dokumentationen av museernas samlingar Dokumentationen av museernas samlingar har stora brister. Av stor vikt är att ett gemensamt dokumentationssystem skapas. För att göra detta möjligt föreslås i årets budget . Anslaget disponeras av , som tillsammans med får ansvaret för den särskilda samordningsgrupp som bör skapas för att utarbeta ett sådant system. Sedan arbetet för att utveckla ett nytt registreringssystem för museisamlingar inleddes har det blivit alltmera uppenbart att man måste finna ett samordnat söksystem, som inte bara omfattar museernas föremål utan också dess bildsamlingar (fotografier), etnologiska uppteckningar och annat material från deras dokumenterade verksamhet. Bild- och arkivmaterial förvärvas allt oftare som komplement och ersättning för föremålsförvärven, som av kostnadsskäl måste begränsas. Moderna dokumentationsmetoder förutsätter en kombination av bild, föremål och data, som också nödvändiggör ett samordnat söksystem. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar sig för att det fortsatta utvecklingsarbetet skall gälla såväl föremål som bild- och arkivmaterial i museerna. () () () ()
mot · G502753 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Sammansättningen av styrelsen för den i budgetpropositionen föreslagna bildkonstnärsfonden I budgetproposition 1981/82:100 föreslår statsrådet inrättandet av en fond för visningsersättning av bildkonst, kallad . Enligt statsrådets mening bör styrelsen bestå av en ordförande och 12 andra ledamöter jämte suppleanter. Ordföranden och två av de andra ledamöterna jämte suppleanter bör utses av regeringen. Av övriga ledamöter bör sex jämte suppleanter utses av KRO, två ledamöter jämte suppleanter utses av KIF samt en ledamot jämte suppleant av vardera FST och SFFFot. Inledningsvis vill vi framhålla att vi finner det positivt att den långdragna och svårlösta frågan om visningsersättning för bild- och formkonstnärer tagit åtminstone ett steg i riktning mot sin lösning. Dock torde flera former för ersättning även komma att prövas. Vad beträffar statsrådets förslag till sammansättning av styrelsen finner vi det oförklarligt, varför Konstnärernas allmänna fackförbund (KAF) ej omfattats av detsamma. KRO har med sina 3 000 medlemmar föreslagits få sex platser, medan KAF med sina närmare 700 skulle bli helt utan representation. Vi finner det oacceptabelt och anser att KAF i vanlig demokratisk ordning är berättigat till representation i styrelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs att under förutsättning av bifall till statsrådets huvudförslag om inrättande av fond för visningsersättning beslutar att Konstnärernas allmänna fackförbund (KAF) skall erhålla representation i styrelsen för densamma. () ()
mot · G502754 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. I efterlämnade testamente av förordnades att egendomen jämte där befintlig konstsamling samt visst övrigt skulle tillfalla svenska staten. uttrycke också i testamentet en förhoppning att staten måtte överantvarda åt att genom en särskild styrelse administrera och sköta såväl egendomen som den värdefulla konstsamlingen. Maj:t ifrågavarande donation. åtog sig stadsfullmäktige att handha förvaltningen av i enlighet med i testamentet meddelade förordnanden. Enligt instruktion, som antog och som fastställdes av Kungl. Maj:t - åligger det styrelsen för att under iakttagande av testamentets föreskrifter förvalta med samtliga där befintliga byggnader och konstsamlingen samt trädgårds- och parkanläggningen liksom det kapitalbelopp som inneslöts i donationen. med den stora konstsamlingen utgör rikets till omfattningen tredje konstgalleri. Endast och är större. Med sitt natursköna läge utgör en ytterst attraktiv plats såväl för stockholmarna som för de många turisterna. besöks också av människor i alla åldrar - kanske kan många pensionärer räknas till de flitigaste besökarna. Besökssiffran har också under en lång följd av år varit imponerande och torde snart närma sig 200 000 . Så långt är allt väl. Under dessa år har dock även problemen ökat såväl i antal som omfång. Det delade huvudmannaskapet mellan å ena sidan den svenska staten, å andra sidan , har skapat oklarhet om vem ansvaret för upprustning och iståndhållande egentligen åvilar. Förhandlingar har sporadiskt hållits, men dessa har hitintills varit resultatlösa. Det är nödvändigt att full klarhet skapas om vem som skall bära ansvaret för denna unika pärla bland konstskatter. Ett snabbt ställningstagande i huvudmannaskapsfrågan är av avgörande betydelse för framtid. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller att regeringen fullföljer förhandlingarna med beträffande det delade huvudmannaskapet för . () ()
mot · G502755 · 1982-01-21 00:00:00 — sattes upp i övre trapphallen på . hade tidigare dekorerat trapphallen med fresker och den stora oljemålningen intåg i . Midvinterblot skulle fylla det återstående fältet men tavlan utsattes för så stark kritik att den snart togs ner. Tavlan föreställer en fornnordisk kung som offrar sig själv för att mildra den missväxt som råder i landet. Platsen är och man skymtar den stora statyn av i tempelöppningen. sattes den upp igen på prov och blev nu hängande till 1932, då den åter togs ner. släktingar deponerade då tavlan på Arkiv för dekorativ konst i , där den fortfarande finns. Släktingarna önskar nu sälja tavlan, och risken är stor att den hamnar utomlands. Detta skulle vara olyckligt för vårt nationella kulturarv. Vi motionärer anser att tavlan bör stanna i , och om inte vill ha den bör Arkiv för dekorativ konst i få tillfälle och möjligheter att förvärva den. Konstverket är en sevärdhet i och en specialitet för Arkiv för dekorativ konst. Utländska besökare vill gärna se något svenskt och upplever Midvinterblot som något ursvenskt. Vi tycker att det skulle vara ett kulturellt fattigdomsbevis om tavlan försvinner ur landet. Intresset för konst har förstärkts både i och utomlands. Vi vill gärna peka på den stora utställningen i , som blev en stor succé. Eftersom tavlan Midvinterblot betytt så mycket i både positiv och negativ bemärkelse för den svenska konstdebatten, bör möjlighet skapas för ett förvärv av tavlan. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen låter utreda möjligheten av ett förvärv av . () ()
mot · G502756 · 1982-01-21 00:00:00 — och för låg- och mellanstadielärare finns på 29 orter i . Det finns 63 förskolor och daghem. De allra flesta har mer eller mindre kommunalt stöd, men många drivs också helt av föräldrar. Det finns Montessoripedagogik i elva av landets grundskolor och alla utom en är helt . Det betyder att ca 2 000 barn går Montessoriförskola och att 750 barn har i . Att 5 000 barn står i kö till Montessoriförskolor är bevis starkt nog för ett starkt intresse bland föräldrarna. Glädjande nog ökar också kommunernas intressen. Drygt en tredjedel av förskolorna och hälften av grundskolorna har startats bara . Lärarutbildningen är dock Montessoriskolornas största problem. Det är en stor nackdel att de låg- och mellanstadielärare som vill vidareutbilda sig inte kan göra det utan att resa utomlands för . Trycket från föräldrar till barn i Montessoriförskolorna blir allt kraftigare. De vill gärna ha en uppföljning av pedagogiken på låg- och mellanstadiet. är det land som i förhållande till sin folkmängd har de flesta Montessoriförskolorna och -skolorna. Att grundskolorna dessutom ligger inom den kommunala skolans ram är unikt. Varför då inte också ha en utbildning i ? En 40-poängskurs i Montessoripedagogik som påbyggnadskurs för låg- och mellanstadielärare skulle kunna till att börja med vara en möjlighet att tillgodose det behov som finns. Detta kan ske inom befintliga anslagsramar. Med hänvisning till ovanstående yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande behovet av påbyggnadskurs i Montessoripedagogik för låg- och mellanstadielärare i .
mot · G502758 · 1982-01-21 00:00:00 — i m. fl. Anslagen till vissa forskningsråd Under hänvisning till vad vi anfört i motion 1981/82:738 hemställs 1. att till för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att till för /83 anvisar ett reservationsanslag av . G. () i () () () ()
mot · G502760 · 1982-01-21 00:00:00 — 1981/82 760-768 m. fl. Beaktande av medicinska aspekter i utbildningen av syo-funktionärer I budgetproposition 1981/82, bil. 12, har anförts att den yrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan skall prioriteras, vilket är positivt. Många ungdomar blir emellertid genom bristande vägledning placerade inom felaktig utbildning eller arbetsplats. Inte så sällan får ungdomarna snart problem genom att latenta allergier blommar upp eller ryggbesvär uppstår. Detta skapar stora olägenheter, inte minst för ungdomarna själva. Det blir dessutom kostsamt för samhället, med omplaceringar och omskolningar som följd. I proposition 1981/82:15 om studie- och yrkesorienteringen i grundskola och gymnasieskola m. m. har regeringen föreslagit en förändrad organisation för studie- och yrkesorienteringen i skolväsendet. Den förändrade organisationen innebär bl. a. en ny tjänstekonstruktion där syofunktionären förenar sin tjänstgöring i syo med undervisning. Den nya tjänstekonstruktionen medför att grundutbildningen av syofunktionärer för skolväsendet behöver ändras, varvid en förlängd och förbättrad utbildning i medicinsk syo bör komma med i den nya utbildningens innehåll. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att fråga om en förbättrad utbildning av syofunktionärer i medicinsk syo skall beaktas i den nya utbildningen. () ()