mot · G602112 · 1982-11-25 00:00:00 — För det andra förändrades det index som låg till grund för basbeloppsberäkningen så att effekterna av förändrade oljepriser och indirekta skatter ej skulle beaktas. Tanken var att om man av energipolitiska skäl höjer oljeskatten, eller om man av alkoholpolitiska skäl höjer spritskatten, då skall inte någon grupp kompenseras om åtgärden skall ha full effekt. Socialdemokraterna kritiserade denna åtgärd mycket kraftigt i valrörelsen, men för nu exakt samma resonemang när det gäller pensionärernas behov av kompensation för devalveringen. står fast vid sin tidigare uppfattning och yrkar avslag på regeringens förslag i förevarande del. Enligt propositionens beräkning innebär det en minskad sammanlagd kostnad i storleksordningen . För är det naturligt att de sämst ställda grupperna i särskilt hög utsträckning skall skyddas inför nya påfrestningar. Regeringen har inte på något sätt tagit särskild hänsyn till de sämst ställda pensionärerna. I själva verket är det först nu som de sämst ställda realt får en försämrad situation. Förslaget om ett särskilt tilläggsbelopp om . till basbeloppet innebär ett väsentligt större tillskott för pensionärer med full ATP än för folkpensionärer och förtidspensionärer med pensionstillskott. Enligt vår mening bör den generella höjningen av tilläggsbeloppet begränsas. I stället bör resurser överföras till de sämst ställda pensionärerna genom en extra höjning av pensionstillskotten från . I detta sammanhang vill vi påpeka att det finns ett icke obetydligt antal pensionärer som inte har pensionstillskott. Enligt vår mening bör också dessa få pensionstillskott. Regeringen bör i samband med att man återkommer till om ytterligare pensionstillskott också presentera förslag som ger pensionärer som tidigare begärde undantagande från ATP rätt till pensionstillskott. Det särskilda tilläggsbeloppet till basbeloppet bör höjas med . med tanke på den snabba prisökning som kan förväntas till följd av devalveringen. Vårt förslag innebär att en folkpensionär med fullt pensionstillskott får en ökning av pensionen med . och en ytterligare höjning med . Den av oss föreslagna höjningen med ca /år skall jämföras med den av socialdemokraterna föror dadé höjningen för de sämst ställda pensionärerna med /år. Vårt förslag innebär således en krympning av pensionsklyftan. För innevarande budgetår kan kostnaderna för dessa åtgärder beräknas till ca 175 milj. kr. varav 100 milj. kr. belastar femte huvudtitelns förslagsanslag Folkpensioner. Höjningen av pensionstillskotten belastar samma anslag /84 med ytterligare 400 milj. kr. Regeringen har i årets proposition (1982/83:50) om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder - inom verksamhetsområde föreslagit vissa åtgärder i syfte att öka byggandet och därmed stimulera sysselsättningen inom branschen. Åtgärderna skall finansieras genom lån och bidrag. yrkar avslag på den hyreshusavgift som är avsedd att täcka statens kostnader för dessa lån och bidrag. Bostadskostnaderna har stigit väsentligt genom höjda uppvärmningskostnader och även i övrigt ökade underhållskostnader. Statens budget har också fått ökad belastning genom att räntebidrag och bostadsbidrag - speciellt det förstnämnda ökat starkt. Dessutom påverkas budgeten av att underskottsavdragen ökat på grund av höga räntor och ökade byggnadskostnader. har tagit en rad beslut som reducerar ökningstakten i statens kostnader, t. ex. snabbare ökning av de garanterade räntorna. Ett omfattande utredningsarbete har färdigställts eller beräknas snart vara klart. Detta är ett värdefullt underlag för förslag till ändringar inom bostadspolitiken på väsentliga områden. a. kan nämnas lånesystem, rättvis fördelning av utgående bostadsstöd, bostadspolitisk administration, bostadsbyggandets finansiering - speciellt kostnadsproblemen i samband med stadsförnyelse samt förändringar i hyresförhandlingssystemet. Vi vill också nämna beslut om att se över kostnadsneutraliteten mellan olika upplåtelseformer. Vi menar att det är angeläget att en samlad översyn av bostadspolitiken kommer till stånd, och våra ställningstaganden till regeringens förslag bygger på detta. De förslag som regeringen presenterar får ses som tillfälliga förslag och kan inte betraktas som någon långsiktig planering för bostadsfrågorna. Regeringen har i propositionen föreslagit att hyresrabatter - i form av särskilda statsbidrag - införs för hyres- och bostadsrättshus som uppförs eller byggs om med stöd av bostadslån . Rabatterna för ombyggnadsverksamheten föreslås bli maximalt /nr 1983. Rabatterna tor nybyggnationen föreslås differentieras så att de blir högst i orter med bostadsbrist och lägre i orter med balanserad bostadsmarknad. Rabatterna föreslås trappas ned med 1/5 . Hyresrabatterna lämnas till bostadsföretagen som efter sedvanliga förhandlingar med hyresgästorganisation får bestämma hur stor del av rabatterna som skall användas till hyressänkning. Kostnaden för rabatterna beräknas till maximalt 300 milj. kr. Vår utgångspunkt är att det visserligen behövs ökat nybyggande på ett fåtal orter men att det mest angelägna i ett riksperspektiv är upprustning av äldre bostadsområden. Som vi ser det är det i huvudsak som skulle kunna utnyttja rabatterna. har fattat beslut om åtgärder som stimulerar reparations- och ombyggnadsverksamheten. Vi anse * också att villkoren på kapitalsidan är så förmånliga att ytterligare subventioner inte bör utgå och yrkar därför avslag på förslaget om införande av hyresrabatter. Regeringen föreslår att en statlig hyresförlustgaranti införs i nyproduktionen parallellt med de temporära hyresrabatterna. Detta innebär att garantin skall gälla just de lägenheter som byggs med hyresrabatter, dvs. lägenheter i hyres- och bostadsrättshus som påbörjas och Lånen skall enligt förslaget lämnas till ägare av statligt belånade hyresoch bostadsrättshus och avse utebliven hyra under från det att lägenheterna färdigställts. Kommersiella lokaler skall inte omfattas av långivningen. Lånen skall vara ränte- och amorteringsfria och löpa med bostadslåneränta och med en amorteringstid på lägst 10 och högst . Uppgift om erforderligt anslag för helt budgetår lämnas ej förrän i budgetpropositionen . Eftersom det på de flesta håll i landet finns en mängd outhyrda lägenheter borde det primära målet vara att få dessa lägenheter uthyrda. I stället väljer regeringen att - med nya lån och bidrag - satsa på nyproduktion med rabattering och för säkerhets skull bjuda på hyresförlustgaranti, ifall det skulle bli svårt att få avsättning för de nyproducerade lägenheterna. En statliga hyresförlustgaranti för nybyggnationen kan också ses som en stor orättvisa mot de fastighetsägare som har stora ekonomiska förluster på grund av svårigheter att få hyresgäster till sina hus. Vi yrkar därför avslag på regeringens förslag om en statlig hyresförlustgaranti. Åtgärder för bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter har antalet ourhyrda lägenheter ökat. var enligt uppgift 27200 lägenheter inom allmännyttan lediga till Motsvarande siffra var 18900, dvs. Detta innebär stora ekonomiska påfrestningar för såväl företagen, kommunerna som för de boende. Regeringens förslag innebär att bostadslån och räntebidrag får behållas även när lägenheten utnyttjas för annat ändamål än bostad, oavsett art och varaktighet. Reglerna bör i första hand gälla områden med ovannämnda svårigheter, vilka funnits minst och där problemen väntas bestå. Lån skall kunna lämnas även för ombyggnad av lägenheter till kontor och verkstäder och beräknas till högst 25 milj. kr. Vi anser det vara riktigt att olika åtgärder vidtas i syfte att minska problemen med outhyrda lägenheter. Särskilt stöd till de värst drabbade allmännyttiga bostadsföretagen Det särskilda stödet till de värst drabbade företagen, som föreslås och som beräknas till 50 milj. kr. på särskilt reservationsanslag, yrkar vi avslag på. Vi hänvisar till de möjligheter som finns för kommunerna att få särskilt höga kostnader beaktade vid fördelning av det extra skatteutjämningsbidraget. Lån till underhåll av vissa bostadshus De befintliga bostadsområdena är en tillgång som måste förvaltas bättre. Den förnyelse som måste till bör omfatta både lägenheterna, husen, närmiljön och omgivningarna. arbetar f. n. på att hitta en lämplig form för finansiering av underhållet. I avvaktan på dess slutbetänkande och ett politiskt ställningstagande föreslår regeringen tillfälliga insatser . lämnades statliga underhållslån till ägare av statligt belånade hyreshus, färdigställda . På grund av det statsfinansiella läget beslöt att lånen skulle upphöra. Även den nuvarande departementschefen anser det omöjligt att återinföra de statliga underhållslånen med hänsyn till att det krävs stor återhållsamhet med statens utgifter och statens roll som kreditförmedlare. Regeringen föreslår i stället lån för underhållsåtgärder finansierade via kapitalmarknaden. Lånen beräknas kosta ca 900 milj. kr. och bör enligt förslaget lämnas till alla statligt belånade hyreshus som färdigställts . För de allmännyttiga bostadsföretagen föreslås också att underhållslånen skall vara förenade med räntebidrag . Den garanterade räntesatsen bör enligt propositionen bestämmas till och den garanterade räntan höjas . Räntebidragen, som till skillnad från lånen kommer att belasta statsbudgeten, beräknas till högst 50 milj. kr. Vi har ingen erinran mot propositionens förslag om underhållslån, finansierade via kapitalmarknaden. Däremot föreslår vi en snabbare uppräkning av räntesatsen - i stället för regeringsförslagets 0,50. Vi finner inte skäl att motsätta oss regeringens förslag om ökade insatser för bättre boendemiljö och ökade insatser för energisparande. har avsevärda belopp satsats för att förbättra boendemiljön i de områden som byggdes under miljonprogrammets dagar. Fortsatta insatser på detta område är nödvändiga. Energisparandet i bostadsbeståndet drogs i gång genom proposition 1977/78:76. Ett fortsatt arbete med en rad olika åtgärder är nödvändiga för att nå de uppsatta målen. För att mildra den ökade momsens effekter på livsmedelspriserna föreslår regeringen att ytterligare 230 milj. kr. anvisas för livsmedelssubventioner. avvisar den höjda momsen. Av detta följer att några ytterligare medel till livsmedelssubventioner inte bör anvisas. Vi yrkar således avslag på detta förslag. Därest biträder momshöjningen finner vi dock det vara rimligt att av fördelningspolitiska skäl mildra effekterna på matpriserna. Regeringens förslag i denna del täcker dock bara en del av de ökade matpriser som är en följd av den egna politiken. I propositionen föreslås med hänvisning till sysselsättningspolitiska skäl att i tidigarelagda investeringar läggs på kommunikationsområdet. Som framgått tidigare i motionen hade åtskilliga av dessa investeringar ej blivit nödvändiga om mittenregeringens politik kunnat fullföljas. Av denna miljard ligger i investeringar som inte beräknas ske under /83 utan under flera kommande budgetår. Trots det har belastat innevarande år med hela kostnaden i den uppenbara avsikten att i budgetpropositionerna kunna uppvisa ett bättre budgetsaldo. Regeringen föreslår att 268 milj. kr. går till väginvesteringar. De vägar som anses böra påböijas är följande: o Rv 74 milj. kr. Utbyggnaden av kan ej motiveras av arbetsmarknadspolitiska skäl. Sysselsättningssituationen i är relativt god. Skulle arbetsmarknadssituationen i området visa sig bli mer besvärande när man framåt vintern kan få en bättre överblick över utvecklingen kan dock ytterligare insatser bli aktuella. området tilldelats relativt stora investeringsprojekt under avsnitten järnvägar, luftfart och postväsende. avvisar därför anslaget för tidigareläggning av utbyggnaden av Värmdöleden. o E 4 55 milj. kr. tillstyrker denna utbyggnad, dock med finansiering för endast innevarande budgetår. Totalkostnaden beräknas bli ca 95 milj. kr. med en byggtid . Statens anslag /84 bör uppgå till ca 30 milj. kr., eftersom del av finansieringen knappast kan beräknas gälla redan första byggnadsåret. O Rv 51 genom 52 milj. kr. Även detta belopp täcker en treårsperiod. tillstyrker utbyggnaden men anvisar bara de 15 milj. kr. som belöper på innevarande budgetår. o E 6 60 milj. kr. De av regeringen föreslagna 60 milj. kr. utgör knappt en femtedel av hela kostnaden för den aktuella investeringen som beräknas pågå . Resten 260 milj. kr. skall tas av ordinarie medel. tillstyrker att 60 milj. kr. anvisas så att utbyggnaden kan starta . O E 18 Bro över SJ i 9 milj. kr. tillstyrker anvisat belopp. Bron i fråga ingår i det statskommunala vägnätet, varför de 9 milj. kr. utgör statsbidrag till ombyggnaden. I budgetpropositionen 1982/83, som antogs av vårriksdagen, finns en viss real ökning av anslaget till drift och underhåll av statliga vägar. Detta innebär ett viktigt trendbrott i synen på värdet av ett väl underhållet vägnät. Devalveringen leder emellertid till ökade underhållskostnader, dels genom höjda oljepriser, som är en stor utgift vid vägunderhåll, dels genom den allmänna inflationsökningen. Regeringens anslag på 100 milj. kr. är därför ingen realökning utan snarare en viss kompensation för den fördyring som drabbas av genom devalveringen. , som vill slå vakt om det reala värdet av driftanslaget till vägarna, tillstyrker förslaget att i nuvarande situation ytterligare 100 milj. kr. anvisas till vägunderhåll. Enligt vad tidigare uttalat bör av den del av anslaget som går till statliga vägar fördelas till länsvägarna. Med utgångspunkt i decentralistiska ideologi anser vi det vara en självklarhet att människor i alla delar av landet skall ges möjlighet till goda kommunkationer, även de som bor i glesbygd. För dessa människors transportmöjligheter har de enskilda vägarna en avgörande betydelse. Därför bör en rimlig del av anslaget fördelas till de enskilda vägarna. I mittenregeringens sysselsättningspaket i böljan av september inrätta des ett nytt anslag för bärighetsupprustning av mindre vägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden. Detta anslag påfördes då 15 milj. kr. Även detta anslag bör nu få ett påslag. föreslår därför att de 100 milj. kr. fördelas enligt följande: o 75milj. anvisas till statliga vägar, anvisas till statskommunala vägar, anvisas till enskilda vägar, anvisas till bärighetsupprustning av mindre vägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden. kännetecknades järnvägspolitiken av nedläggningar, ständigt höjda taxor, sjunkande investeringar och anställningsstopp. Det var en passiv järn vägspolitik där man lät SJ utarmas. har en ny järnvägspolitik införts. Persontaxorna har sänkts kraftigt med stora resandeökningar som följd. SJ har beställt 200 nya personvagnar som levereras i en takt av en ny vagn . En länshuvudmannareform har införts med väsentligt bättre möjligheter för lokala och regionala resenärer att utnyttja tåget. SJ har böijat föryngra personalstaben genom nyanställningar. En strukturplan har lagts fast för SJ:s modernisering, där investeringar ökar reellt eller 100 milj. kr. de årliga investeringarna inom SJ närmar sig nu . En effektivare organisation har införts med decentralisering av beslut och ansvar, ökad marknadsinriktning och klarare resultatansvar m. m. Det är bra att även socialdemokraterna nu insett järnvägarnas värde genom att fortsätta den inledda satsningen på SJ. ansluter sig därför till det i propositionen föreslagna anslaget på ytterligare 177 milj. kr. till investeringar på SJ-området. I propositionen föreslås 60 milj. kr. för investeringar på . Det gäller bl. a. nytt parkeringshus och en ny banbelysning. tillstyrker investeringarna och anvisar de 31,5 milj. kr. som belöper sig på /83. Regeringen föreslår 135 milj. kr. för sista etappen av ombyggnaden av postgirohuset i . Regeringen har belastat /83 med hela kostnaden, trots att investeringarna beräknas ske även . tillstyrker investeringen men anvisar endast medel till de 25 milj. kr. som belöper sig på /83. Telekommunikationer Regeringen föreslår 220 milj. kr. för investeringar i telekommunikationer. Investeringsprogrammet beräknas sträcka sig . tillstyrker investeringarna men anvisar nu endast de 70 milj. kr. som kan beräknas förbrukas under innevarande budgetår. I propositionen föreslås 40 milj. kr. för investeringar i kollektivtrafiken. a. vill man ge medel till beställnings-, lednings- och informationscentraler (t. ex. datoriserade centraler som upprättas av länshuvudmän). Vi känner viss tveksamhet inför tanken att på detta sätt styra kollektivtrafikutvecklingen mot alltmer centraliserade former. Kollektivtrafikberedningens arbetsuppgifter bör enligt vår mening kunna ombesöijas av någon annan redan befintlig myndighet. Det är därför inte lämpligt att nu ge beredningen så stora anslag att verksamheten tenderar att permanentas. Det är dock ännu för tidigt att ta definitiv ställning i frågan om överföring av beredningens verksamhet till annan myndighet. anvisar därför nu till kollektivtrafikberedningen bara ett engångsanslag med 10 milj. kr. för försöksverksamhet med bidrag till kollektivtrafikinvesteringar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs* 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kollektiva löntagarfonders oförenlighet med vår nuvarande sociala och miljömässigt reglerade marknadsekonomi. () . () () () () () () () () () () () () N. ÅSLING (c) * Se även motionerna 1982/83: 113-119