ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021940 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1940 Lokalisering till av statens energiverk Som ett led i arbetet att samordna och målinrikta energipolitiken har beslut fattats om inrättandet av ett särskilt energiverk. Härigenom sammanförs de energipolitiska enheterna inom olika myndigheter till en slagkraftig enhet med möjlighet att leda och samordna den omstruktureringsverksamhet som måste till på energiområdet. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att man senare i vår skall återkomma till med förslag om verkets slutliga lokalisering. I enlighet med tidigare uttalanden från bör verket enligt vår mening lokaliseras utanför . I avvaktan på den slutliga lokaliseringen bör de olika enheterna bli kvar i nuvarande lokaler för att undvika låsningar och onödiga kostnader inför ett kommande beslut om utflyttning. Den slutliga lokaliseringen av bör ske till . Det är som försörjt med energi, och det är i sysselsättningstillfällen behövs. med centralorterna , , och torde vara det enda landskap dit utlokalisering av statlig verksamhet aldrig skett. Det är nödvändigt att anlägga regionalpolitiska synpunkter på lokaliseringen. Inte minst ur sysselsättningssynpunkt är lokalisering till angelägen. Vi hemställer därför att lokaliseringen av sker till . Kärnkraftsavvecklingen skall vara genomförd , och utvecklingen inriktas på inhemska energisystem och förnybara energikällor. Dessa nya energisystem kommer till stor del att bygga på landsbygdsnäringarna jord och skog. bör lokaliseras nära energikällorna och självfallet inom områden där skogsindustrin har sin tyngdpunkt. I och angränsande områden i och södra finns stora mängder av både trä och torv. Här är skogsindustrin också väl utvecklad. Såväl kommuner som företag har varit och är framsynta när det gäller alternativa energisystem. Så har t. ex. Bruk redan sedan 1940-1950-talen arbetat med mottryck och också satsat på skogsenergi och torv. Det är nödvändigt att också se till de anställdas intressen och behov av kontakter. ligger väl till med goda kommunikationer till . Den lokala arbetsmarknaden är väl differentierad med möjligheter till sysselsättning för anställdas familjemedlemmar, så t. ex. finns i en stor sjukvårdsenhet. Tillgång till god service finns. Fritidsmöjligheterna är många, med närhet till skidanläggningar, golfbanor m. m. också nära till hav och fjäll och naturen är varierande och vacker. har också en gammal fin kultur att bjuda på i form av träslott, hemslöjd och hantverk, samt spelmansmusik. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en lokalisering av statens energiverk till , .
mot · G5021941 · 1982-01-26 00:00:00 — Utformningen av miljöpolitiken på olika områden måste utgå från ett helhetsperspektiv. All mänsklig verksamhet påverkar miljön, ofta genom kombinationseffekter som är svåra att överblicka. Utmärkande för vår tid är att människans ingrepp fått allt större omfattning och allt större följdverkningar för framtiden. Därmed ökar risken för bestående skador. Miljö- och naturresursfrågorna måste tillmätas en övergripande betydelse för samhällsutvecklingen och bygga på en ekologisk grundsyn. En av de mest genomgripande miljöfrågorna i vårt land kan en omfattande alunskifferbrytning komma att bli. I samband med energibeslut aktualiserades ånyo alunskiffrarna. uttalande i samband med behandlingen återfinns i direktiven till utredningen - åtgärder för att säkra kärnkraftens avveckling och ett fortsatt minskat oljeberoende enligt följande: De svenska alunskiffrarna utgör en betydande energitillgång och innehåller många olika beståndsdelar. Kommittén bör som ett första steg utvärdera de resultat som framkommit genom det forsknings- och utvecklingsprogram som bedrivs i . Kommittén bör också som framgår av beslut belysa hur de svenska skiffertillgångarna långsiktigt kan komma att utnyttjas. Skiffrarna är fattiga på mineraler och energiinnehåll, vilket innebär att stora arealer måste exploateras för att få ut något av betydelse för försörjningen. De svenska alunskiffrarna är dessutom lokaliserade till ur miljösynpunkt känsliga områden, exempelvis , , och . Förutom miljöfrågorna har sambandet radon-lungcancer ytterligare aktualiserats. Områden med alunskiffer har hög bakgrundsstrålning. Undersökningar i , och på har visat ett starkare samband mellan lungcancer och bostadsstrålning än vad som kan skyllas på slumpen. Riskerna att bedriva mänsklig verksamhet på f. d. skifferhanteringsplatser visade sig i Ekedalen, där man byggt nya hus på områden med slagg från tidigare kalkbränning. Att bryta alunskiffer kan kortsiktigt ge vissa vinster men och för generationer framåt ge miljöproblem och hälsorisker som vi bara kan ana oss till. Direktiven till ovan nämnda utredning innehåller också uppdraget att belysa miljöproblemen. Enligt vår uppfattning bör ingen skifferbrytning komma till stånd på grund av inverkan på miljön och de ökade problemen med radonavgång. Utredningen om kärnkraftens avveckling bör därför enligt vår uppfattning få tilläggsdirektiv för att särskilt belysa miljö- och radonproblem i samband med alunskifferhantering. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om tilläggsdirektiv till utredningen om kärnkraftens avveckling.
mot · G5021942 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1942-1946 Motion 1981/82:1942 m. fl. Verksamheten vid kommer efter riksdagsuttalande i samband med riksdagsbehandlingen av energipropositionen att pågå i begränsad omfattning . Finansieringen sker bl. a. genom användning av ej utnyttjade medel av det lån som AB Svenska Alunskiffer () erhöll 1978. Av ekonomiska och miljömässiga skäl har någon exploatering av alunskiffer inte kommit i gång. Med hänsyn till den begränsade verksamhet som är i gång och osäkerheten om framtiden bör redan nu utredas hur anläggningarna vid kan utnyttjas för ändamål som ej har anknytning till skifferhantering. krav i denna riktning har avvisats av . För att ha någon beredskap vid nu löpande verksamhetsperiods utgång är det ännu angelägnare än tidigare att en sådan utredning genomförs. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära tillsättande av en utredning om framtida utnyttjande av för andra ändamål än skifferhantering. () () 1 1981/82.
mot · G5021948 · 1982-01-26 00:00:00 — Lokalisering till av statens energiverk Industriministern har i budgetpropositionen inte föreslagit någon lokaliseringsort för den nya myndighetsorganisationen inom energiområdet. Underlaget för lokaliseringen skall först analyseras noga, innan ett slutligt beslut fattas, och däremot finns ingen erinran. Men eftersom kraven om lokaliseringen redan nu kommer från många olika håll är jag angelägen att i samband med beredningen av ärendet redan nu framhålla som ytterligt lämplig ny lokaliseringsort för det nya . Som skäl vill jag anföra goda kommunikationer med och övriga större orter i och utlandet (flyg, järnväg och 4), en varierande arbetsmarknad med hög teknologi, väl utbyggt kommunalt värme- och elverk, universitet och teknisk högskola, som bedriver avancerad teknisk forskning och utveckling. Närheten till har angivits som en viktig faktor och då är att märka att ligger på pendeltågsavstånd med ett tåg i vardera rikningen . En lokalisering till är också från regionalpolitisk synpunkt synnerligen angelägen på grund av den osäkerhet som fortfarande råder beträffande föreslagna nedläggningar av militära förband i kommunen. Samma osäkerhet råder beträffande försvarsindustrin i kommunen. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av lokaliseringsort för det föreslagna nya beslutar uttala sig för att detsamma förläggs till .
mot · G5021949 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1949 Tillverkningen av komponenter till elektronikindustrin Produktionsvärdet inom den svenska elektronikindustrin har ökat mycket snabbt - i genomsnitt . Det är framför allt inom områdena kommunikationselektronik samt datorer och databehandlingssystem som denna snabba utveckling har skett. Mycket tyder på att denna utveckling kommer att fortsätta, dock med ett komplement: tillämpad elektronik (t. ex. den mekaniska verkstadsindustrins introduktion i sina produkter). Till skillnad från exempelvis , och har dock en-även relativt sett-liten komponentindustri. Det visar sig bl. a. i att av de komponenter som används vid tillverkningen av elektronikprodukter här i landet är importerade. Det säger sig självt att detta förhållande inte är tillfredsställande med tanke på risken för krissituationer (avspärrningar, embargon etc.) Inom många andra områden räcker det med att lagra ingående komponenter i landet. Detta låter sig inte lika lätt göras när det gäller elektronikkomponenter. Utvecklingen går mycket fort och komponenterna blir snabbt föråldrade. Det är dock knappast möjligt att genomföra en större satsning på komponentindustrin i , eftersom det knappast finns några marknadsförutsättningar för en sådan. Den amerikanska och japanska komponentindustrin med långa serier och därtill hörande låga styckekostnader har ett konkurrensläge som torde vara omöjligt att inhämta. För att kunna möta långvariga krissituationer bör ett embryo till komponentindustrin tillskapas. Detta kan ha koppling till universiteten och/eller statligt delägarskap, men det är viktigt att elektronikindustrin ges möjlighet att delta i projektet. Det bör ligga i elektronikföretagens intresse att det finns personer som följer med utvecklingen av komponenter och därigenom upprätthåller den tekniska kompetensen. Detta skulle också underlätta för dem att ställa lämpliga krav vid upphandlingen av komponenter. Men det viktiga skälet till att skapa ett embryo till komponentindustrin är alltså att detta skall kunna utvecklas vid en krissituation. Med tanke på vårt allt större beroende av elektronikprodukter torde en sådan lösning bli allt angelägnare. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att begär att regeringen låter utreda frågan om ett embryo till en komponentindustri i .
mot · G502195 · 1982-01-12 00:00:00 — Motion 1981/82:195 Intagning i riksnätet av järnvägslinjen trafikpolitiska beslut innebär bl. a. att SJ:s bannät indelas i affärsbanenät, riksnät och övriga ersättningsberättigade linjer. Till sistnämnda grupp hänfördes linjen , som förbinder riksnätsdel med affärsbanenätet på norra stambanan. I samband med behandling av budgetpropositionen /81 beslöt om en upprustning av bandelen för ca 50 milj. kr. Avsikten var att möjliggöra transport av vedråvara på banan genom att höja den låga bärigheten till 20 tons axeltryck. Banan får därmed, enligt vår mening, en status som berättigar dess överförande till riksnätet. Vi vill erinra om att den nuvarande indelningen av bannätet enligt trafikpolitiska beslut inte behövde ses som definitiv. Ändringar kan göras som ett resultat av de fortsatta utredningarna. Då det gäller den nu aktuella bandelen anser vi att det förhållandet att banan upprustats till högre bärighet och standard i hög grad skall beaktas i samband med prövning av persontrafiken och dess kostnader. Den lättare motorvagnstrafikens slitage på banan måste vara litet i jämförelse med de betydligt tyngre och oftare förekommande timmertransporterna. Vid en prövning måste också det förhållandet beaktas att enligt gjorda räkningar större delen av de resande på bandelen gör s. k. interregionala resor. Vidare måste i detta sammanhang tas hänsyn till att bandelen berör två län - och . Slutligen måste vid bedömningen av bandelens framtida persontrafik vederbörlig hänsyn tas till det regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska läget för det berörda området. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en prövning av bandelen Forsmo-Hotings överförande till riksnätet. (vpk) (vpk)
mot · G5021951 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1951 och till nystartade småföretag Den statliga stödverksamheten har ökat dramatiskt under . Olika bidrag finns att tillgå inte minst för startande av egna rörelser inom produktions- och tjänstesektorn. ökade antalet bidragsformer inom detta område från två till ca femtio och de årliga beloppen från ett tiotal till . Inom varje län finns organ som handhar olika stödformer till hjälp för personer som vill starta egna företag av det ena eller andra slaget. Lantbruksnämnderna har t. ex. fått till uppgift att stimulera turistnäringen, ge investeringsstöd, glesbygdsstöd och skärgårdsstöd. Sådant stöd ges endast till sådana som beräknas kunna driva avsedd verksamhet. Utredningen är omfattande innan stödet ges, och utvecklingsfonden hörs alltid innan stödet lämnas. Utvecklingsfonden ger stöd till sådana som vill etablera sig som egen företagare. Fonden har vissa möjligheter att följa verksamheten hos de företag som fått lån eller bidrag genom fonden, bl. a. genom att man kräver att företaget skall ha godkända revisorer. För att stödja personer som ämnar eller har startat eget företag har fonden kursverksamhet. Genom AMS lämnas näringshjälp till personer, vilka varit långvarigt sjuka, är handikappade eller blivit rehabiliterade från missbruk, att starta ett företag, fortsätta och utveckla egen verksamhet eller till nyinriktning eller omläggning av tidigare verksamhet. Bidraget ges efter noggrann utredning samt efter hörande av utvecklingsfonden. Det måste anses som märkligt att de ovan uppräknade stödformerna inte åtföljs av en mer utvecklad kontroll- och uppföljningsverksamhet, än vad som är fallet . I avsaknad av sådan uppföljning från samhällets sida är risken uppenbar att det nystartade företaget inte utvecklas på rätt sätt på grund av brister i kunskaperna hos företagaren. Detta kan leda till konkurser eller andra svåra ekonomiska situationer, som inte kan bemästras av företagaren och därmed leda till en än svårare situation än personen befann sig i tidigare. För att komma till rätta med felanvändning, felsatsningar eller missbruk av det statliga stödet bör samhället skapa resurser knutna till utvecklingsfonden, som kan vara till stöd och hjälp för företagare under det inledande skedet. Ett sådant stöd bör vara obligatoriskt under ett par års tid eller längre. Onödiga och kostnadskrävande felsatsningar, alltför optimistiska bedömningar och okunnighet om skyldigheter från företagarens sida gentemot samhället och arbetstagarna skulle härigenom kunna undvikas. Många som planerar att starta egen rörelse torde, om ett sådant samhällstöd funnes, lättare kunna satsa på egna utvecklingsbara företag. Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre uppföljning och rådgivning till smärre nystartade företag som erhållit statligt/ekonomiskt stöd.
mot · G5021952 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Fortbildning och utveckling av småföretag En mycket viktig målsättning för utvecklingsfondernas verksamhet är att främja utvecklingen av ett internationellt konkurrenskraftigt näringsliv med speciell inriktning på småföretagen. En av fondernas viktigaste uppgifter är att öka företagens kunskaper och därigenom stimulera och möjliggöra företagsutveckling. Detta sker genom rådgivnings-, utbildnings- och informationsinsatser som är en viktig del i utvecklingsfondernas offensiva verksamhet. I tidigare budgetpropositioner har uppmärksammats utbildningsfrågornas givna betydelse i en aktiv näringspolitik. Förslag har godkänts om inrättande av utbildningsenheter och särskilt anslag: Bidrag till företagsinriktad fortbildning. Fondernas utbildningsservice är nu organisatoriskt uppbyggd med en utbildningskonsult på varje fond och sex utbildningsenheter. Utbildningsenheten i har , , och som sitt verksamhetsområde. Utbildningsenheternas främsta roll är att genom förmedling av utbildning i form av kurser o.d. verka för att småföretagen ökar sina kunskaper. I årets budgetproposition anges i bil. 17 s. 20 att: Genom övriga insatser inom ramen för verksamheten hos för företagsutveckling (SIFU) - bl. a. ett ökat anslag för att täcka vissa merkostnader till följd av SIFU:s omlokalisering till - och de regionala utvecklingsfonderna tillgodoses emellertid kraven på fortbildning och allmän utveckling för småföretagen. Med nämnda motivering har anslaget för Bidrag till företagsinriktad fortbildning dragits in. Vi anser att ett ökat anslag för att täcka SIFU:s merkostnader för omlokalisering till , inte kommer att tillgodose kraven på fortbildning och utveckling för småföretagen. SIFU:s andel av utbudet i är mycket litet. En central utbildningsarrangör kan till mycket liten del fylla behovet av utbildning i de nordligaste länen. Ett borttagande av nämnda anslag till utvecklingsfonderna innebär att fondernas möjlighet att med utbildning främja småföretagens utveckling minskar starkt. Med hänvisning till det anförda föreslår vi 1. att beslutar att avslå förslaget att dra in anslagsrubriken till företagsinriktad utbildning, 2. att beslutar att överföra motsvarande belopp till denna rubrik från SIFU. () () () () () ()
mot · G5021956 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1956 i och för statstjänsteman som är tjänstledig för uppdrag som riksdagsledamot Statliga och vissa andra tjänstemän som är tjänstlediga på grund av uppdrag som ledamot av , kyrkomötet eller som revisor får enligt allmänna löneavtalet vidkännas avdrag på lönen av daglönen, dock högst . Däremot har kommunalt anställda inte längre samma förmån. Även om denna förmån successivt minskat, anser vi att denna löneförmån bör helt tas bort. Rätten till tjänstledighet bör kvarstå, eftersom ingen anställningstrygghet kan erbjudas riksdagsledamöter. har tidigare avstyrkt liknande motioner med motiveringen att det är en avtalsfråga. Eftersom inget hänt sedan sist behandlade frågan, anser vi att nu bör ta en klar ställning till om den anser att det är riktigt att vissa riksdagsmän erhåller denna dubbla lön, trots att inget extra arbete utförs. bör aktualisera frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att statstjänstemän vid tjänstledighet för offentligt uppdrag som ledamot av bör vidkännas C-avdrag. () ()
mot · G5021957 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1957 m. fl. Försöksverksamhet med sysselsättning för äldre i glesbygd I inånga sammanhang understryks att de äldre är en resurs. Men om detta skall vara något mer än endast ett talesätt, är det ofrånkomligt att man också funderar på hur denna mänskliga resurs bäst skall utnyttjas. En speciell uppmärksamhet måste då riktas mot de delar av landet som har en påfallande sned åldersfördelning med hög andel äldre. Så är förhållandet i våra glesbygder, där befolkningsstrukturen utgör ett av glesbygdens stora problem. Som glesbygdens värdefullaste tillgångar brukar nämnas skog, mark, mineraler, rent vatten och orörd natur som det gäller att på bästa sätt kunna ta till vara. Men tyvärr nämns inte lika ofta en annan resurs - de äldre människorna. skall poängteras att det i sådana bygder är lika svårt som det är angeläget att ge de äldre - i samverkan med yngre - meningsfull sysselsättning. Man har dock numera fått en oförändrad syn på sysselsättningens betydelse, och med sysselsättning menas här inte enbart avlönat arbete. betraktades arbetet i första hand som ett medel att skapa försörjning. betonas ofta arbetets sociala betydelse för individens totala livssituation. Arbetet ger också social gemenskap och motsvarar mänskliga behov av kontakt och upplevelse av att behövas. och har planerat ett gemensamt glesbygdsprojekt. Detta skulle bl. a. omfatta arbeten som ligger inom hembygdsvårdens område såsom upprustning av gamla men användbara byggnader, iordningställande av turistattraktiva objekt och av minnesmärken av olika slag samt naturvårdande sysselsättningar. De här nämnda arbetsuppgifterna skulle naturligtvis inte omfatta den normala kommunala verksamheten eller beröra beredskapsarbeten. Då organisationernas medlemmar är inställda på ett ideellt arbete utan ekonomisk , skulle ett eventuellt bidrag kunna inskränkas till att täcka kostnader för material (färg, virke, redskap m. Ersättning för lön skulle endast behöva utgå till eventuell arbetsledning och administration. En försöksverksamhet av här skisserad art borde kunna få del av det statliga stödet till glesbygden. På de orter där det finns föreningar intresserade av att sätta i gång en verksamhet av detta slag, skulle föreningarna bilda en samarbetskommitté för detta ändamål. Ett projekt som detta skulle kunna leda till förnyade och stärkta insatser för att rädda mycket av det svenska kulturarv som hotas av vanvård och försvinnande. Det skulle också visa på att det finns nya vägar att tillgodogöra sig de äldres kunnande och yrkeserfarenheter, utöver de ofta aktualiserade uppgifterna av social och vårdande karaktär. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att anslag ur det statliga stödet till glesbygd skall kunna ges till det försöksprojekt i glesbygd som skisserats i motionen. () () () ()
mot · G5021958 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1958 AMS-medel till projektering av tvärled mellan och I flera regionplaner har markreservationer gjorts för en tvärled mellan och E 4. Flera alternativ har diskuterats. Det som föreslagits är den s. k. Orlångsleden. Befintlig väg är smal och krokig med hög belastning av trafikolyckor. En tvärled ger bättre kontakt med , och samt med väg E 4 söderut och E 3 västerut. får en alternativförbindelse till samma områden som i första hand är av värde under högtrafik när framkomligheten på i är nedsatt genom sin höga trafikbelastning. Detta är bl. a. av stor betydelse för möjligheterna att åstadkomma arbetsplatser inom sydöstra . Likaså blir kustområdet inom bättre åtkomligt för befolkningen i inlandet söder om . Inom erhålls kontakt med områdena och Hermanstorp väster om . Dessa blir härigenom möjliga att exploatera genom förtätning av befintlig bebyggelse som i stor utsträckning utgörs av fritidshus. måste tung trafik från sydostsektorn t. ex. industriområde köra in till för att nå ut till E 4. En utbyggnad av tvärleden skulle dels minska tung trafik över , dels öka Haninge-Tyresös tillgänglighet till E 4. Angelägenheten av denna tvärled är alltså stor. Ett första underlag är framtaget av en arbetsgrupp bestående av representanter från - och kommuner. Ännu är inga fältarbeten utförda, vilka naturligtvis är nödvändiga för ett säkert underlag för kostnadsberäkningar, teknisk utformning och geografisk sträckning. Fältmätningar och markundersökningar är arbeten som mycket väl kan utföras med hjälp av ungdomar. Jag föreslår därför att man undersöker möjligheten att låta medel från bekosta projektering och grundundersökning för att bereda ett antal ungdomar sysselsättning och ge dem en första arbetslivserfarenhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om AMS-medel till projektering av en tvärled
mot · G5021959 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1959 Samma beräkningssätt för tjänstelivränta som för egenpension Förutsättningen för egenlivränta är att man varit underkastad statens pensionsreglemente (SPR) efter fyllda (SPR 11 §). Vid uträkning av det livräntebelopp som skall utbetalas vid gäller det normalbelopp som uträknats vid anställningstidens upphörande, även om detta datum ligger långt bak i tiden. Till skillnad från egenpensionen, som uppräknas med hänsyn tagen till basbeloppet, står livräntans uträknade normalbelopp kvar oförändrat fram till den dag livränta utbetalas och uppräknas först då. Skillnaden mellan värdet av livränta och egenpension blir därigenom orimligt stor. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen hemställer att en omprövning av nuvarande beräkningssätt för statlig egenlivränta görs, så att tjänstelivränta värdesäkras i princip såsom egenpensionen.