mot · G5022295 · 1982-03-24 00:00:00 — Motion 1981/82:2295 m. fl. Program för regional utveckling och resurshushållning (prop. 1981/ 82:113) De åtgärder för att åstadkomma en bättre regional jämlikhet när det gäller sysselsättning och befolkning som beslutade , och kompletterade med åtgärder fram till i böljan , kom att få stor betydelse för utvecklingen i skogslänen. Det statliga lokaliseringsstödet kompletterades med fraktstöd, utlokalisering av statlig verksamhet, lagerstöd, skatteutjämning och en rad övriga åtgärder och instrument som gjorde villkoren i skogslänen mera jämlika med övriga . Även om instrumenten funnits också , har resultaten inte blivit så goda som under årtiondents böljan. Alltjämt är det stor oblans när det gäller sysselsättningsgrad, befolkningsutveckling, skattetryck m. m. mellan den dryga halva av som benämns skogslänen och övriga riket. Om skogslänen skulle nå upp till ett riksgenomsnitt i sysselsättningsgrad skulle det behövas drygt 40000 nya arbetstillfällen, därav 33000 för kvinnor. Störst är behoven av nya arbetstillfällen i , men samtliga sju skogslänen har en sysselsättningsgrad som ligger under riksgenomsnittet. För att nå detta genomsnitt skulle de sju länen behöva följande tillskott: Behov av nya arbetstillfällen 1 Uppgiften beroende på att har en sysselsättning för män över riksgenomsnittet. Särskilt allvarlig är den fortgående avvecklingen av jord- och skogsbrukssysselsättning och den starkt minskade befolkningen i den norrländska glesbygden. Inom jord- och skogsbruket har avvecklingen i varit mera markant än i riket i övrigt. Här är nedgången störst i , men samtliga skogslän redovisar minussiffror för senare delar av och böljan av . Ca 7500 arbetstillfällen har försvunnit inom dessa näringar under den tiden. Antalet mjölkleverantörer till skogslänens mejerier har minskat med drygt én fjärdedel. Framför allt har denna förändring drabbat glesbygden, som också fatt vidkännas en starkt minskad folkmängd. minskade glesbygdsbefolkningen med drygt 11000 i de sju nordligaste länen. Endast i ett län har utvecklingen varit positiv. Så här har glesbygdsbefolkningen i skogslänen förändrats under ovan nämnda period: Den mycket höga arbetslösheten i skogslänen har varit särskilt påfrestande i inlandsdelarna och då särskilt bland ungdomen. 1 slutet var mer än 15000 ungdomar utan arbete. Drygt 7000 hade ett tillfälligt beredskapsarbete. Ungefär var tredje arbetslös var ungdom. Utbudet av lediga arbetstillfällen är mycket lågt. Det betyder att det i skogslänen går drygt 15 arbetslösa eller i beredskapsarbete på varje ledigt jobb. Den positiva utveckling skogslänen noterade i industrisysselsättningen har förbytts i en nedgång under senare delen av årtiondet. har antalet industrisysselsatta i de sju nordligaste länen minskat med nära 12000. har antalet sysselsatta i byggnadsverksamheten minskat med nära 6000. Om samhället skall kunna medverka till en bättre regional balans i sysselsättning och befolkning mellan skogslänen och övriga delar av riket måste alla befintliga instrument samverka och nya instrument tillskapas. 1975 gav det statliga lokaliseringsstödet mycket god utdelning - genomsnittligt 2700 nya arbetstillfällen . Till detta medverkade alla instrumenten: skatteutjämningen, fraktstödet, utlokaliseringarna m. m. har visserligen bidragsbeloppen för lokaliseringsstödet varit relativt höga, men utdelningen i ny sysselsättning har varit bedrövligt dålig. Några åtgärder från regeringens sida för att styra t. ex. industrisysselsättning norrut har inte förekommit. Sådan styrning var ett verksamt medel och . De försök som gjorts med frivilligt lokaliseringssamråd har inte givit resultat. om medverkan i utlokaliseringar av privat och konsumentkooperativ verksamhet som lämnades har inte infriats. Försämringen av fraktstödet som majoritet beslutade om 1981 är exempel på hur instrumenten också försämrats. Om det skall bli möjligt att på nytt utveckla bl. a. industriverksamhet i skogslänen och lokalisera verksamhet till de norra delarna av riket måste en målmedveten styrning ske från statens sida. Det frivilla lokaliseringssamrådet måste ersättas med ett statligt styrinstrument. Regeringen måste med bl. a. investeringsfondsmedlen försöka åstadkomma filialverksamhet i norrlänen av sydsvenska storföretag. Ny statlig verksamhet måste utlokaliseras till skogslänen, där behoven av ny verksamhet och ökad sysselsättning är störts. bör hemställa till regeringen om förslag på statliga styrinstrument för att samhället bättre än nu skall kunna åstadkomma en aktiv lokaliseringspolitik. bör också ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behoven av extra regionalpolitiska insatser i skogslänen för att åstadkomma en bättre regional balans i sysselsättningen mellan de sju nordligaste länen och riket i övrigt. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att hemställer att regeringen arbetar fram de statliga styrinstrument för en aktiv lokaliseringspolitik som närmare utvecklats i motionen, 2. att ger regeringen till känna vad vi i motionen anförts om behov av särskilda åtgärder i skogslänen för att återställa den utvecklingstrend som de sju nordligaste länen upplevde . () () () () () BO () () () () () ()