mot · G5021355 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Omfördelning av anslagen till högskoleutbildning Som en allmän inriktning för högskolans verksamhet anges i budgetpropositionen o att fort- och vidareutbildningen av äldre studerande skall bibehållas på nuvarande nivå, o att utbildningskapaciteten för ungdomar skall byggas ut samt o att utbildningens kvalitet skall höjas. Det innebär att kraven på både kvalitet och kvantitet ökas utan att anslagen höjs i motsvarande mån. De mindre högskolornas regionala betydelse för utvecklingen på utbyggnadsorterna har särskilt uppmärksammats i årets budgetproposition. Högskoleenheterna på utbyggnadsorterna tillmäts stor betydelse för de ökande ungdomskullarna och för att ge yrkesverksamma fort- och vidareutbildning nära hemorten. En ökad geografisk spridning av högskoleutbildningen är en avgörande förutsättning för att effektivt kunna utnyttja det ökade antal utbildningsplatser som behövs. Föredraganden anför också (s. 364): Målet att ge ett större antal sökande tillträde till högskolan förutsätter en god geografisk spridning av utbildningen. vidare: några mer omfattande möjligheter att förstärka de mindre högskoleenheternas resurser genom omfördelningar från andra högskoleenheter enligt min mening inte kommer att finnas. Sannolikt hade de mindre högskoleenheterna varit bättre förberedda på att lösa 1980-talets problem om inte statsmakterna under budgetåren 1980/81,1981/82 och 1982/83 tvingats tillföra universiteten ökade resurser på ca 17 milj. kr. på grund av de oförutsedda svängningarna i den långsiktiga planeringen förorsakade av området med fritt tillträde. I budgetpropositionen föreslås universiteten få en anslagsökning på . för kvalitetshöjningar som en följd härav. För kapacitetsökning på 500 platser anslås , som anses motsvara kostnaderna för 350 platser; resterande 150 platser skall inom redan tillgängliga ekonomiska ramar. Det har i efterhand visat sig att universiteten inte haft den tillströmning av studerande som tidigare antytts. Enligt uppgift i 1981:18, bilaga 5, s. 108, har endast av de planerade årsstudieplatserna utnyttjats vid universiteten. Vid några universitet har inte heller de av regionstyrelserna beslutade planeringsramarna för årsstudieplatser finansie rade från anslaget för lokala och individuella linjer och enstaka kurser uppfyllts. Behovet av en utökning av antalet utbildningsplatser förutsätts bli störst på de mindre orterna. Kvalitetsförbättringar avses ske mestadels genom interna resursomfördelningar. Möjligheterna att flytta resurser från de stora enheterna till de mindre bedöms - såsom angetts - vara små. Kapacitetsökningar av den angivna omfattningen är marginellt uttryckt mycket tyngre att bära för de små enheterna än för de stora, eftersom de sistnämndas totala resurser, även inkl. forskningsresurser, är så ofantligt mycket större. Dessutom är det - generellt sett - ett allmänt intryck att de stora enheterna har betydligt bättre resurser för jämförbara åtaganden än vad de mindre har, särskilt när det gäller administrativa resurser, bibliotek m. m. Med hänsyn till behovet att snabbt kunna utöka antalet platser i högskolan och behovet av en bredare geografisk fördelning av dessa platser samt till det statsfinansiella läget föreslås att kompensationstiden för ersättning till universiteten för kvalitetshöjande åtgärder utsträcks från utlovade tre till och att hälften av beloppet till kvalitetshöjning till universiteten, , förs över till posten för kapacitetsökning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att uttalar sig för att hälften av anslaget till universiteten i , och för att höja utbildningens kvalitet inom det tidigare området med fritt tillträde, , omfördelas till utbildningsförstärkning vid de nya högskoleenheterna. () ()