mot · G5021809 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1809-1811 m. fl. Regeringen har aviserat en forskningspolitisk proposition till vårriksdagen 1982. Den skall ge underlag för forskningsverksamheten fr. o. m. /84. Vi avvaktar denna proposition med stort intresse. I anslutning därtill avser vi att redovisa våra förslag och vår inställning i fråga om forskningspolitiken för . Denna har senast redovisats i motion 1980/ 81:973. Emellertid återfinns i regeringens budgetproposition vissa frågor rörande anslagen till forskning under /83 som vi ansett det nödvändigt att kommentera och på några punkter kräva ändringar i. I budgetpropositionen anges forskningen ha hög prioritet. En förstärkning med ca 80 milj. kr. Vi noterar med tillfredsställelse att forskningen prioriteras högt. Det är i överensstämmelse med den linje som socialdemokraterna fört fram i motioner till . Den förstärkning som föreslås är sedd i relation till statsbudgetens ansträngda läge och till åtstramningar inom en rad områden - en markering av viss betydelse. Sedd i absoluta termer är ökningen ej tillräcklig för att verkningsfullt förändra förutsättningarna för forskningsverksamheten vid universitet och högskolor. Framför allt krävs en successiv förstärkning under en följd av år för att planering skall möjliggöra en effektiv användning av resursökningarna. Vi förutsätter att regeringen i den forskningspolitiska propositionen framlägger sådana förslag. I budgetpropositionen räknas genomgående med besparingar i den administrativa verksamheten vid fakulteter, forskningsråd etc. Däremot föreslås inga åtgärder för att underlätta administrationen. Eftersom arbetsuppgifterna kvarstår finns en risk att en del av de ökade resurser som anvisas för forskning kommer att tas i anspråk för t. ex. förvaltande ändamål. Det ankommer givetvis på högskolorna att besluta om fördelning av resurserna men regeringen bör ha ett ansvar för att följa upp hur de anvisade resursförstärkningarna utnyttjas. Flertalet av landets högskolor har en mycket besvärlig lokalsituation. Bristen på lokaler kan vara ett allvarligt hinder för förnyelse och expansion, t. ex. när det gäller samverkan med näringslivet och andra samhällssektorer. Vi har i en särskild motion om investeringar redovisat ett program för utbyggnad av lokaler för forskning och utveckling inom områden som särskilt kan förutses främja näringslivets utveckling. Beträffande lokalfrågorna i övrigt avser vi att återkomma. Området datateknik är av stor betydelse för näringslivets utveckling. I budgetpropositionen föreslås inrättande av fyra professurer inom området. Tjänsterna föreslås ännu inte tillsättas. I stället tilldelas resp. högskola . motsvarande varje professur att använda som rörliga medel. Vi har ingenting att invända mot principen att tjänsterna tillsätts senare då möjligheterna att få kompenta sökande härigenom ökar. Men vi anser att de medel som anvisas är otillräckliga. för var och en av dessa professurer bör ställas till högskoleenheternas förfogande. Vi föreslår sålunda att anslagen till Tekniska fakulteter ökas med 1,2 milj. kr. En effektiv forskning och utbildning inom dataområdet förutsätter tillräcklig tillgång till utrustning. Svenska högskolor är i detta avseende betydligt sämre utrustade än i andra högteknologiska länder. Vi föreslår en förstärkning av anslaget för utrustning med 2 milj. kr. för att förbättra datautrustningen för såväl utbildning som forskning. Utvecklingen av datatekniken innebär stora förändringar på olika områden inom samhället, inte minst i arbetslivet. Satsningen på datateknik kräver därför också samhällsvetenskapligt och humanistiskt inriktad forskning av tekniksamhällets utveckling och förutsättningar. Vi avser att återkomma i denna fråga i samband med den forskningspolitiska propositionen och den aviserade propositionen om datapolitik. De resursökningar som föreslås för forskningsråden är i reala termer mindre än vad som framgår av budgetpropositionen eftersom pris- och löneomräkningarna begränsats till . Vi anser att rådens resurser bör förstärkas ytterligare så att de reala resursförstärkningarna bättre motsvarar de i propositionen föreslagna. Därigenom bör råden få förbättrade möjligheter att bl. a. satsa på stipendieverksamhet för nyblivna doktorer s. k. postdoktorsstipendier som dels stimulerar internationellt utbyte, dels främjar rekryteringen av unga forskare. att humanistiska-samhällsvetenskapliga forskningsrådet tilldelas 2 milj. kr. utöver regeringens förslag, att medicinska forskningsrådet tilldelas 3 milj. kr. utöver regeringens förslag, att naturvetenskapliga forskningsrådet tilldelas 5 milj. kr. utöver regeringens förslag. Rörliga resurser till forskning inom högskolan Till de fasta forskningsresurserna är det nödvändigt att det finns rörliga medel för olika forskningsändamål för att möjliggöra satsningar inom angelägna områden. Vi föreslår 10 milj. kr. för detta ändamål. I fråga om angivande av viktiga områden avser vi att återkomma härtill i samband med den forskningspolitiska propositionen. Inom främst teknisk fakultet men också vid andra fakulteter, bl. a. vid universiteten i och , är antalet forskartjänster på mellannivå lågt. Detta är allvarligt eftersom innehavarna av sådana tjänster svarar för en stor del av högskolans forskningspotential. Ökade resurser för sådana tjänster bör därför tillföras universitet och högskolor. Åtgärden är också viktig i perspektivet av den kraftiga pensionsavgång bland innehavarna av högre forskartjänster som inträffar om något decennium. Det är därför angeläget att rekryteringsunderlaget till tjänster för forskarutbildade förbättras. Vi anser att budgetpropositionens förslag som innebär en förstärkning med ca 6 milj. kr. Vi angav i vår motion 1980/81:973 att en förstärkning med ca 13 milj. kr. borde ske fortlöpande under åtminstone . Vi föreslår sålunda en ökning utöver regeringens förslag med 7 milj. kr. för /83. Av denna ökning avser 1,2 milj. kr. ökade medel till datateknisk forskning enligt vad som anförts i avsnitt 3. Internationella kontakter är oundgängliga för forskningen. Utbyte av informationen måste i hög grad ske genom direkta kontakter. Det är därför angeläget att öka möjligheterna att sända forskare utomlands för längre eller och ta emot gästforskare vid svenska institutioner. Det är ett sätt att t. ex. bygga upp kompetens inom ett nytt område. Det ger också unga forskare större möjligheter att öka sin kompetens. För /83 beräknar vi att 8 milj. kr. ställs till högskoleenheternas förfogande för detta ändamål, i första hand för teknisk och naturvetenskaplig forskning. Vi föreslår därför att anslagen till Humanistiska fakulteterna (E 12, ), Samhällsvetenskapliga fakulteterna (E 15, , Medicinska fakulteterna (E 16, ), Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna (E 19, ) och Tekniska fakulteterna (E 20, ) ökas med 3, 3, 3, 9 resp. 9 milj. kr. 1* 1981/82. ökade intresset för framtidsstudier. Med utgångspunkt i betänkandet Att välja framtid organiserades verksamheten 1973 i två grenar: ett sekretariat för framtidsstudier som knöts till statsrådsberedningen med uppgift att åstadkomma underlag för politisk framtidsplanering och samhällsdebatt samt en samarbetskommitté med ansvar för långsiktsmotiverad forskning. I och med forskningsrådsnämndens tillkomst fick samarbetskommittén en naturlig plats som delegation inom nämnden. Sekretariatet för framtidsstudier har på ett helt annat sätt varit föremål för debatt och återkommande organisatoriska ändringar. Sekretariatet fördes 1975 över till . Det behöll en formell ställning som kommitté men fick en parlamentariskt sammansatt styrelse. 1979, , beslöt föra över verksamheten till FRN. Till en del motiverade utbildningsministern sitt förslag om överförande till FRN med samordningsmöjligheterna. gjorde han emellertid flera uttalanden om vikten av att bevara framtidsstudiernas speciella karaktär. De är inte i sig själva forskning och kan inte ersätta eller ersättas av forskning. Inriktningen mot att ge underlag för samhällsdebatten betonades. Anslaget beräknades som en särskild anslagspost vilket ytterligare markerade att FRN fått sig tilldelat en ny och från forskningen skild uppgift. uttalade sig i samma riktning om framtidsstudiernas karaktär och ställning. Socialdemokraterna ansåg sig därmed inte ha anledning nog att motsätta sig att den föreslagna ordningen prövades. Dess tydliga karaktär av balansgång mellan integration och särställning ingav dock avsevärd oro. Förslaget att medel inte längre skall anvisas under en särskild anslagspost motiveras huvudsakligen med att framtidsstudierna skall ge underlag för forskningsplanering. Därmed tas ännu ett steg mot organisatorisk oklarhet. De två grenarna som tillhör samma huvudorganisation får varandra mycket näraliggande uppgifter. Utvecklingen är oroande. Risken är stor att känslan av ansvar för framtidsstudier av den typ sekretariatet bedrivit tunnas ut. Detta är olyckligt i när den genuina osäkerheten om framtiden är stor och behovet att studera framtiden från flera håll ökar. Med hänsyn till den korta tid sekretariatet varit inordnat i FRN är det inte möjligt att utvärdera organisationen. Några förändringar av sekretariatets placering aktualiseras därför inte i detta sammanhang. FRN bör t. v. ges möjlighet att genomföra sitt program utan störningar av nya ställningstaganden från statsmakternas sida i fråga om principiell inriktning och karaktär. Riktlinjerna i proposition 1978/79:119 och UbU 1978/79:44 bör gälla även i fortsättningen. Den särskilda anslagsposten bör behållas. FRN har presenterat ett intressant program för att utvidga fram tidsstudie verksamheten. I samband med den forskningspolitiska propositionen anser vi att återkomma när det gäller resurser för framtidsstudiesekretariatets framtida verksamhet. Temaorienterad forskning vid i Den temaorienterade forskningen och forskarutbildningen vid i måste fortfarande betraktas som en viktig utveckling av en annorlunda organisation av forskningen. Genom att denna koncentreras till ett litet antal problemområden, teman, valda utifrån ett samhällsperspektiv i stället för från det traditionella disciplinperspektivet har den också en möjlighet att ge ett bättre helhetsperspektiv i sina forskningsresultat. Temana arbetar nu med att koppla samman forskning med humanistiska och samhällsvetenskapliga utgångspunkter med tekniska och naturvetenskapliga rön. Sådana utgångspunkter är angelägna när satsningar görs på teknisk och naturvetenskaplig forskning. Därvid finns behov av en kompletterande forskning med människan som utgångspunkt. bör byggas ut i enlighet med . För /83 har vi dock inte funnit det nödvändigt att föreslå medel utöver de i propositionen angivna. Vi återkommer i denna fråga i samband med den forskningspolitiska propositionen. Att främja rekryteringen till forskarutbildning är en angelägen uppgift. De senaste årens tendens i fråga om intresset för forskarutbildning inger oro. Åtgärder bör sättas in under /83. Vi återkommer i denna fråga i samband med den forskningspolitiska propositionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppföljningen av användningen av resursförstärkningar inom forskningsområdet (1), 2. att till anslaget Inredning och utrustning vid högskoleenheterna m. m. (I 2 ) för /83 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som i motionen anförts om datateknik (3), 3. att till anslaget (E 36 ) för /83 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (4), 4. att till anslaget (E 37 ) för /83 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av 1 . i enlighet med vad som anförts i motionen (4), 5. att till anslaget (E 38 ) för /83 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (4), 6. att till anslaget Humanistiska fakulteterna (E 12 ) för /83 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (5), 7. att till anslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna (E 15 ) för /83 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (5), 8. att till anslaget Medicinska fakulteterna (E 16 ) för /83 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (5), 9. att regeringen till anslaget Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna (E 19 ) för /83 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (5), 10. att regeringen till anslaget Tekniska fakulteterna (E 20 ) för /83 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (5), 11. att beslutar att fastställa en särskild anslagspost för framtidsstudier som utgör en oförändrad andel av FRN: s anslag (7), 12. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförts om sekretariatet för framtidsstudier (7), 13. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om den fortsatta uppbyggnaden av den temaorienterade forskningen i (8). () () () () () () () () HANS () () () () () ()