ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502224 · 1982-01-14 00:00:00 — i och åtgärder mot sjukförsäkringsbedrägerier Det har konstaterats att sjukförsäkringsbedrägerierna ökar i omfattning på ett oroande sätt. Bara i har ett hundratal ärenden inkommit från försäkringskassa där misstanke om bedrägeri föreligger. När utredningsmaterialet granskats har man kunnat fastslå att det är alltför lätt att tillskansa sig försäkringspengar på olagligt sätt. Det mest förekommande sättet är att de intyg som läkarna skriver och som skall ligga till grund för utbetalningarna från sjukkassan ändras. Läkarnas noteringar görs oftast för hand och då är det enkelt att tillföra eller ändra siffror så att sjukperioden blir längre än den ursprungligen varit. Utredningsmaterialet visar också att blanketter som stulits på läkarmottagningar fyllts i, varvid läkarens namnteckning förfalskats, och sedan använts till att få ut sjukersättning från sjukkassan. I ett sådant fall har . utkvitterats på förfalskade kvitton. De flesta fallen av denna typ av bedrägerier skulle kunna förhindras genom en annan utformning av sjukintygen. Om en läkare för hand noterar en sjukskrivningsperiod mellan och så är det lätt att till de sista datumet skriva dit en etta eller en tvåa och därmed tillskansa sig en större summa pengar än vad som var meningen. Därför borde datum även skrivas med bokstäver, exempelvis till . Då försvinner detta enkla sätt till fusk. Man skall också kräva att läkare alltid använder stämpel. Utan stämpel skall inga intyg godkännas för utbetalning. En ytterligare säkerhet vore om läkarna skickade kvittona direkt till berörd försäkringskassa. Som sagts, 100 fall enbart i . Vi förmodar att bilden är likartad över hela landet. Vi förmodar också att det är en mycket liten del av bedrägerierna som upptäcks, kontrollen är inte vad den borde vara. Det rör sig alltså om stora summor pengar som samhället blir lurade på. Till detta kommer att utredningsavdelningarna inom polisen som verkligen har andra och viktigare uppgifter att arbeta med måste lägga ner mycken tid på utredningar o. d. Vad sedan sjukkassor, åklagarmyndigheter, domstolar och andra samhällsorgan som kopplas in kostar är svårt att bedöma, men det rör sig säkert om stora belopp. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om åtgärder som syftar till att läkarintygen till sjukkassorna samt sättet att ifylla desamma, t. ex. datum utskrivet med bokstäver, ändras så att bedrägeririsken minskar. HANS () i
mot · G502225 · 1982-01-13 00:00:00 — Uppgift rörande inarbetad pension Medlemmar i brukar få ett gult papper från SPP varav de med litet möda kan utläsa hur mycket pension de har tjänat in. Däremot är det väldigt få som har någon egentlig uppfattning om hur mycket ATP-pension som de har gjort sig förtjänta av. Det bestäms av en inte alltför krånglig formel vars huvudbeståndsdelar är hur man har fått ATP-poäng och hur många ATP-poäng man har tjänat in under sina bästa . Detta är lät att ta fram ur den dator som står i hos , där uppgifterna om svenska folkets ATP-poäng finns inmatade. Det är eller borde åtminstone vara en självklar rättighet för medborgarna att staten står för den service det innebär att utan anmaning , förslagsvis på slutskattsedeln, upplysa medborgarna om hur stor pension de har arbetat in. Upplysningen skall ge besked om ackumulerad pensionsrätt. a. underlättar detta medborgarnas egen privata ekonomiska planering. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen hemställer om sådana åtgärder att de försäkrade erhåller besked om inarbetad pension från den allmänna försäkringen.
mot · G502226 · 1982-01-14 00:00:00 — m. fl. En ny postterminal i Posten i är för och . Centralt i arbetar ca 150 anställda inom posten. Posten är inrymd i gamla och otidsenliga lokaler och provisorier. har man planerat för nya lokaliteter i , bl. a. en postterminal. I regeringens proposition 1981/82:100, bilaga 9, som omfattar verksamhetsområde, behandlas bl. a. anslag till postverket för byggandet av posthus m. m. Där finns redovisad postverkets långtidsbedömning för postens byggnadsverksamhet t. o. m. budgetåret a. planerat byggande av en postterminal i med början 1983/84 1,2 milj. kr. (tomt och projektering), 1984/85 4,0 milj. kr., 1985/86 7,0 milj. kr. och 1986/87 1,0 milj. kr. Totalt 13,2 milj. kr. I fanns ca 7 200 arbetslösa personer, vilket är en ökning med 1 423 personer sedan motsvarande tidpunkt föregående år. Mot det stod ett antal lediga platser som uppgick till ca 350. Bland länets byggnadsarbetare är arbetslösheten störst. beräknar att av byggnadsarbetarna (i BÖTM-gruppen) i vårt län kommer att vara arbetslösa . Med hänsyn till projektets angelägenhetsgrad och den oroväckande stora arbetslösheten bland byggnadsarbetarna hemställer vi motionärer att beslutar uttala att byggandet av postterminal i ges högsta prioritet och att projektet tidigareläggs av sysselsättningsskäl. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att som sin mening uttala att byggandet av en postterminal i ges hög prioritet vid fördelning av investeringsmedel för statligt byggande. 1986/87. () () () () AXEL () ()
mot · G502230 · 1982-01-13 00:00:00 — Motion 1981/82:230 Riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. 1981/82:81) I trafiksäkerhetsutredningens uppdrag ingick att utförligt utreda förhållandena för mopedisterna som trafikantgrupp. Utredningen kom fram till att dels en registrering av mopeder, dels ett s. k. mopedkort borde införas. Dessa förslag har hälsats med tillfredsställelse av de flesta remissinstanser. I propositionen om riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet (1981/82:81) uttalar sig också departementschefen positivt men går ändå bara ett halvt steg när det gäller registrering och mopedkort. Departementschefen föreslår att registreringen endast sker vad gäller nya mopeder. Detta system synes vara mycket osmidigt och kommer att innebära att det tar mycket innan alla mopeder finns i register. Departementschefen föreslår vidare att de s. k. mopedkortet skall införas men endast gälla de mopedister som efter ikraftträdandet uppnår behörighetsåldern. Härmed torde samma osmidiga system som gäller registreringen komma att uppstå. Mopedkort bör enligt min mening i stället införas enligt de riktlinjer som föreslagits av trafiksäkerhetsutredningen. Mot denna bakgrund hemställer jag 1. att beslutar att obligatorisk registrering av mopeder i enlighet med trafiksäkerhetsutredningens förslag skall införas, 2. att beslutar att ett s. k. mopedkort i enlighet med trafiksäkerhetsutredningens förslag skall införas.
mot · G502231 · 1982-01-13 00:00:00 — Motion 1981/82:231 Riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. 1981/82:81) Under arbetet med trafiksäkerhetsutredningen framkom att skaderisken för baksätespassagerare är lika stor som för framsätespassagerare. Detta har bekräftats av bl. a. läkarna som sysslar med forskningen kring trafikskadorna. Dessa erfarenheter talar för att ett obligatoriskt användande av bilbälten i baksäten borde införas. blev emellertid inte enig i sitt förslag på denna punkt, med följd att reservation avlämnades av några ledamöter. I har vi en lagstiftning som säger att bilbälten skall finnas i personbilarnas säten. I konsekvens med denna lagstiftning borde enligt mitt förmenande detta också innebära en lagstiftning om obligatoriskt användande av bilbälten i bilarnas baksäten. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med stöd av ovanstående hemställer jag 1. att beslutar om obligatoriskt användande av bilbälten i personbilarnas baksäten, 2. att , därest yrkandet under 1 icke skulle bifallas, beslutar att bestämmelsen om att bilbälten skall finnas i bilarnas baksäten upphävs.
mot · G502232 · 1982-01-14 00:00:00 — Motion 1981/82:232 m. fl. Det svenska inrikesflyget har haft en mycket positiv utveckling. Antalet passagerare har ökat kraftigt. Passagerarunderlaget vid har utvecklats mycket starkt . Detta har orsakats bl. a. av en ökade turtäthet och flera direktförbindelser, vilket i sin tur lett till förkortade flygtider. Flygplatsen i invigdes och har haft ställning som s. k. sekundärflygplats med som huvudman med ansvar för drift och säkerhetstjänst. och andra primärkommuner lämnar bidrag till driftsunderskott. Med hänsyn till riktlinjerna för den regionala trafikplaneringen och tankarna bakom förverkligandet av s.. k. primära centra framstår det som naturligt att får ställning som primär flygplats. Detta styrks också av den mycket positiva passagerarutvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att skall klassificeras som primär flygplats. () ()
mot · G502234 · 1982-01-14 00:00:00 — m. fl. omprövades trafikpolitik där varje trafikgren skulle bära sina egna kostnader. Enligt proposition 1978/79:99 skall fördelning på trafikslag ske efter samhällets marginalkostnader för en viss transporttjänst. Det är en riktig princip. a. ger den större möjligheter att få in regionalpolitiska synpunkter i diskussion om trafikens utveckling. Det avgörande blir emellertid hur den praktiskt kommer att tillämpas. I propositionen sades ingenting om hur trafikpolitiken skulle tillämpas för sjöfart. Därför beslöt på socialdemokratiskt initiativ att sjöfartens roll i trafikpolitiken skulle prövas. Många skäl talar för att sjötransporterna sett från samhällets sida har låga marginalkostnader. Därför borde man enligt de nya trafikpolitiska riktlinjerna överväga att sänka kostnaderna för sjöfarten. Detta skulle stimulera en övergång från land- till sjötransporter. Kustsjöfarten skulle bl. a. av den anledningen få helt andra utvecklingsmöjligheter. Utvecklingen har gått i den andra riktningen. Framför allt Norrlandshamnarna hävdar att SJ har utnyttjat de nya trafikpolitiska riktlinjerna för att med en hård marginalkostnadsprissättning konkurrera med sjöfarten om massgods. Hamnintressenterna hävdar att SJ mera inriktar sig på att ta över gods från sjöfarten än från landsvägstrafiken. Klart är att SJ numera arbetar med mycket stora rabatter på gods som annars brukar gå på sjön och SJ blir då tillsammans med effekterna av transportstödet mycket konkurrenskrafigt gentemot sjöfarten. SJ hävdar för sin del att varje offert är affärsmässigt riktig i det avseendet att den innebär ökat kapacitetsutnyttjande och ger täckningsbidrag till verksamheten. Det kan i sammanhanget noteras att av SJ:s godstrafik går enligt särskilt avtal. Om varje enskilt transportavtal är lönsamt borde således godstrafiken som helhet gå ihop. I själva verket uppvisar SJ:s godstransportrörelse ett stort underskott. Det rör sig om flera hundra miljoner. Det tyder på att hamnarnas kritik av SJ:s prispolitik på godssidan kan vara riktig. Det är både från trafikpolitisk och regionalpolitisk synpunkt utomordentligt angeläget att man får en fraktprissättning som ger en samhällsekonomiskt riktig fördelning av godset mellan olika transportslag. I den samhällsekonomiska bedömningen måste stor vikt läggas vid möjligheterna att upprätthålla och utveckla trafiken på Norrlandshamnarna. Det är därför angeläget att få till stånd en objektiv granskning av de principer för taxesättningen som SJ tillämpat och som blivit föremål för kritik från hamnarna. Med det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om SJ:s taxesättning. () AXEL () ()
mot · G502235 · 1982-01-14 00:00:00 — Åtgärder mot vattenföroreningar i Vid flera områden utmed den svenska kusten har företagna undersökningar visat att algblomningen varit rikligare än tidigare, vilket medfört syrebrist i vattnet med efterföljande fiskdöd och fiskflykt. Detta förhållande som bl. a. uppmärksammats i , tycks nu komma att upprepas också i . Gjorda mätningar visar på låga syrehalter vid Kullen, men också i vid pekar trenden mot allt lägre syrehalter. Enligt vissa forskares utsago är en utveckling i denna försämrande riktning vad vi har att se fram emot om inte snabba motåtgärder vidtas. Vi förutsätter emellertid att nya kunskaper vunnits genom den provtagning som förevarit bl. a. i , kunskaper som måste användas och sättas in för att förhindra ett upprepande av denna katastrof i andra vattenområden. Hela , men kanske främst de centrala delarna omkring , är av allra största betydelse för fisket och fiskarnas möjligheter till näringsutövning och utkomst. rymmer också stora områden som är viktiga som reproduktionsplatser för flatfisk, bl. Om dessa vatten drabbas av den syrebrist som upptäckts inom andra delar av kan en katastrof snabbt uppstå. Man behöver inte vara någon större expert för att bli klar över den katastrof som står på lut om fiskens lek- och yngelplatser förstörs. Det är därför av största betydelse att snabba åtgärder sätts in för att klarlägga vad som förorsakar den ökade algblomningen med åtföljande syrebrist i vattnet. Det måste vara en samhällets uppgift att vidta de åtgärder som tidigare vunna erfarenheter från undersökningar i andra vattenområden med likartade förhållande givit vid handen. Därefter måste täta kontinuerliga mätningar göras, dels för att följa utvecklingen, men dels också för att lokalisera de smitthärdar som åstadkommer förstörelsen. Undersökningen bör härvid i en första omgång koncentreras till de åar och vattendrag som har sina utlopp i , för att därigenom få klarlagt om eventuell urlakning från kvävegödsling kan ha någon betydelse i detta sammanhang eller om andra föroreningar finns i dessa våra rinnande vattendrag, som medverkar till förstörelsen. Regeringen bör därför ge de fiskevårdande och marinbiologiska myndigheterna i uppdrag att lokalisera föroreningskällorna och vidta de åtgärder som krävs för förhindrande av en vidare negativ utveckling i dessa känsliga fiskevatten som utgör. Åberopande det ovan anförda hemställs att i skrivelse till regeringen hemställer om omedelbara åtgärder för förbindande av föroreningar och fiskdöd i i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G502236 · 1982-01-14 00:00:00 — och till kalkning i försurade sjöar Försurningen av mark och vatten är ett allvarligt miljöhot. I t. ex. län har genomförda undersökningar visat på svåra skador på sjöar och vattendrag. Ett sätt att återställa balansen i naturen är att kalka. Inom ramen för naturvårdens intressen i stort och således inte enbart ur fiskesynpunkt bör därför ett statsbidragssystem för stöd till kalkning utformas. Ansvaret för verksamheten på central nivå bör vara . Bidragsgivningen bör kunna decentraliseras till länen och grundas på en kalkningsplan för områden med försurade sjöar och vattendrag utarbetad av . Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till statsbidragssystem för kalkning mot försurningen i enlighet med vad som anges i motionen. () P. O. ()
mot · G502237 · 1982-01-14 00:00:00 — Per m. fl. I finns drygt 100 bevakningsföretag. Av dessa har 37 fler än 50 anställda. Antalet anställda totalt i bevakningsföretag kan uppskattas till ca 10 000 personer. Omfattningen av bevakningsverksamheten i är dock betydligt större. De angivna företagen omfattas av bevakningslagen, och denna anger att bevakningen skall ske för annans räkning. Detta innebär att sådan bevakningsverksamhet som organiseras inom ett företag och endast avser företagets eget skydd inte omfattas av lagen. I bevakningslagen anges förutsättningarna för auktorisation. Auktorisationen får endast beviljas om det kan antas att verksamheten dels blir bedriven på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt och i övrigt i överensstämmelse med god sed inom branschen, dels inte kommer att få en från allmän synpunkt olämplig inriktning. Vid prövningen skall särskilt beaktas att företaget har en lämplig organisation och planläggning av sin verksamhet. Vidare krävs att en föreståndare för verksamheten utsetts. All personal hos ett auktoriserat bevakningsföretag, liksom också föreståndaren för verksamheten och styrelseledamot, skall vara godkänd med avseende på laglydnad, medborgerlig pålitlighet och lämplighet i övrigt. Godkännande får begränsas till , när särskilda skäl föreligger. Bevakningslagen innehåller vidare bestämmelser t. ex. angående tillsyn, bevakningsföretagens upplysningsskyldighet m. m. Det måste anses som djupt otillfredsställande att sådan bevakningsverksamhet som organiseras inom ett företag och endast avser företagets eget skydd inte omfattas av lagen. Inte minst mot bakgrund av att många av bevakningslagens föreskrifter tillkommit för att reglera förhållandena inte bara mellan beställaren och entreprenören - bevakningsföretaget - utan även gentemot tredje man. Enligt vår uppfattning bör all bevakningsverksamhet där syftet är att bevaka allmänhet omfattas av bestämmelserna i bevakningslagen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi därför att hos regeringen begär en översyn av bevakningslagen i enlighet med vad som anförts i motionen. P. O. () () ()
mot · G502238 · 1982-01-13 00:00:00 — Per m. fl. Tillsättningen av huvudman i sparbank I lagen om sparbanker föreskrivs att i sparbank skall finnas huvudmän som representanter för insättarna. Huvudmannen skall övervaka och fullgöra vissa i lagen särskilt angivna uppgifter, såsom att välja styrelse och revisorer. Bestämmelserna om val av huvudmän innehåller bl. a. att huvudmän skall enligt närmare stadganden i reglemente väljas av kommunfullmäktige eller av landsting. Återstoden av huvudmännen utses av huvudmännen själva bland insättare i , som vid utgången av kalenderåret närmast för huvudmannavalet hade ett tillgodohavande i av . Dessa regler för val av huvudmän i sparbank måste anses vara föråldrade. Metoden med självkomplettering är ur demokratisk synpunkt förkastlig. Reglerna om tillsättande av huvudmän bör därför ses över. Reglerna för val av huvudmän bör vara sådana att huvudmännen i verklig mening representerar insättarna. De kommunala församlingarna måste anses som representativa för sparbankernas stora insättargrupper. övervakning är ett verksamt skydd mot att sparbankerna vid kollision mellan kommunernas intressen som låntagare och insättarnas anspråk på trygghet skulle favorisera de kommunala intressena. Vidare torde risken för en ytterligare politisering av sparbanksväsendet knaappast tillmätas någon betydelse. Enligt vår mening bör därför reglerna om val av huvudmän bygga på att detta sker i kommunfullmäktige i de kommuner som ingår i verksamhetsområde eller av landsting. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av sparbankslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. P. O. () () ()
mot · G502240 · 1982-01-14 00:00:00 — m. fl. Säljstödjande åtgärder för hemslöjdsverksamheten i På uppdrag av i bedriver utvecklingsfonden i länet ett Projekt . Projektet som beräknas pågå startade . En särskild projektansvarig har anställts på fonden för den aktuella perioden. Projektet syftar ytterst till att underlätta försäljningen för länets hemslöjdare och hantverkare. I arbetets första fas sker en inventering av personer som arbetar med hantverk och hemslöjd och deras möjligheter att sälja sina produkter. Därefter genomförs försäljningsåtgärder. har fungerat som försökskommun. Arbetet går vidare i länets övriga kommuner. Erfarenheterna från visar att antalet slöjdare är långt större än vad man tidigare räknat med. Enbart i har registrerats ca 300 slöjdare. En mängd olika säljstödjande åtgärder har diskuterats och prövats inom projektets ram med gott resultat. De bedömningar som har gjorts tyder på att man med olika säljstödjande insatser kan skapa arbetstillfällen i länet motsvarande 200 heltidssysselsatta inom hemslöjdsverksamheten. Ett allvarligt problem är att länet f. n. saknar en hårdslöjdskonsulent. Projekt har visat att det finns ett stort behov av en sådan i länet. Det är fördelaktigt om hårdslöjdskonsulenten kan anställas som projektet pågår. Kostnaderna för hemslöjdskonsulenter skall i enlighet med regeringens proposition 1980/81:87 delas mellan och staten. skall svara för statens andel i lönekostnaderna. i har redan tagit beslut om att stå som huvudman för en hårdslöjdskonsulent samt svara för hälften av kostnaderna. bör därför inom ramen för givna resurser svara för den andra hälften av kostnaderna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att industriverket inom ramen för tilldelade medel bör svara för halva lönekostnaden för en hårdslöjdskonsulent i enlighet med vad som anförts i motionen. () AXEL () () () () ()
mot · G502241 · 1982-01-13 00:00:00 — och till av statens energiverk Enligt budgetpropositionen avser regeringen att förelägga förslag om lokalisering av de nya energimyndigheterna (, energiforskningsnämnden och oljeersättningsfonden). för statens energiverk m. fl. organ inom energiområdet () har beträffande lokaliseringen av de nya energimyndigheterna föreslagit att dessa lokaliseras till . Vi delar inte OKE:s uppfattning att skulle vara den lämpligaste lokaliseringsorten. har tidigare uttalat att vid inrättande av nya statliga myndigheter skall man eftersträva en lokalisering utanför . Vid inrättandet av de nya energimyndigheterna bör dessa enligt ovan refererade principuttalande lokaliseras utanför . Enligt vår uppfattning bör i så fall i första hand en central ort i komma i fråga. För en lokalisering till talar, förutom regionalpolitiska skäl, att en betydande del av energiproduktionen är förlagd till denna del av landet. I bedrivs vidare en omfattande försöksverksamhet med alternativa energikällor som torv och skogsavfall m. m. Av kommunerna i framstår som mycket lämplig lokaliseringsort för energimyndigheterna. Kommunen har mycket goda kommunikationer med övriga delar av landet. har visat sig vara en bra lokaliseringsort för central statlig förvaltning. Erfarenheterna från tidigare omlokalisering dit är synnerligen positiva. kan erbjuda en varierad arbetsmarknad som kan vara dels rekryteringsbas för myndigheten, dels erbjuda arbete åt anhöriga. har vidare goda utbildningsmöjligheter med bl. a. högskoleutbildning. För den föreslagna lokaliseringen talar vidare regionalpolitiska skäl. har betydande problem att hålla sysselsättningen uppe. Detta är ett välkänt förhållande som här inte behöver utvecklas närmare. Slutligen bör i sammanhanget framhållas att drygt 200 statliga sysselsättningstillfällen försvinner i när Lv 5 läggs ned. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar sig för en lokalisering till av energimyndigheterna.