ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502267 · 1982-01-14 00:00:00 — och efter adertonde havandeskapsveckan Enligt abortlagens bestämmelser kan abort efter utgången av adertonde graviditetsveckan beviljas av , dock endast om synnerliga skäl föreligger. utfördes ca 1 000 aborter efter adertonde graviditetsveckan. Sedan den nuvarande abortlagen kom till 1975 minskade antalet till ca 300 , dvs. Var fjärde av dessa sena aborter uppges göras på grund av att fostret är missbildat. JO har undersökt elva fall, som behandlats av . Han har därvid funnit, att beviljat abort i de flesta ärenden som gällt abort efter adertonde graviditetsveckan. JO har för sin del dragit slutsatsen att antalet beviljade aborter är högt och att abortlagens bestämmelser i detta avseende därför bör ses över av abortkommitté. Att JO kommit till denna slutsats bör också ses mot bakgrunden av abortlagens uttryckliga bestämmelse om att tillstånd till abort inte får lämnas om det kan antas att fostret är livsdugligt. Undantag från denna regel får endast göras då en fortsatt graviditet skulle medföra allvarlig fara för kvinnans liv eller hälsa. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi 1. att hos regeringen anhåller att abortkommitté får i uppdrag att se över tillämpningen av abortlagens bestämmelser om abort efter utgången av den adertonde graviditetsveckan, 2. att hos regeringen anhåller att abortkommitté får i uppdrag att, om behov därav visar sig föreligga, också lägga fram förslag om ändring av bestämmelserna.
mot · G502268 · 1982-01-14 00:00:00 — och för patienter inom vårdsektorn Patienternas rättsskydd är en fråga som efter många årtionden av tystnad äntligen blivit föremål för viss uppmärksamhet i den offentliga diskussionen. Patienternas rättsställning har varit dålig, i vissa avseenden närmast skandalöst dålig. Även efter den länge väntade omorganisation som härom året kom till stånd är patienternas ställning rent rättsligt otillfredsställande och praxis tycks visa att föga förändrats vad det gäller innehållet. En reform är därför nödvändig. Den måste bygga på att rättssituationen inom vårdsektorn betraktas på principiellt samma sätt som inom det allmänna rättsväsendet. Linjerna härför bör vara följande. En patientdomstol bör inrättas med tre lagfarna ledamöter och en ledamot för vardera patient- och personalsidan. Ett allmänt huvudmannaansvar bör fastslås för att dels skydda patienterna rent materiellt, dels undvika att personal som begår eventuella fel belastas med orimligt personligt ansvar. Förhandlingsformer och partsförhållande bör vid patientdomstolen vara desamma som vid de allmänna domstolarna. Patient, som för talan, skall ha rätt att fritt välja ombud. Patienten och dennes ombud skall ha rätt att ta del av allt för målet relevant material. Sekretessbestämmelser får inte åberopas gentemot patient eller dennes ombud. Tjänst som patientombudsman bör inrättas centralt, med sikte på att dylika tjänster även skall inrättas inom sjukhusregionerna. Mot bakgrund av ovanstående föreslås 1. att beslutar begära förslag om att nuvarande ansvarsorganisation för vårdsektorn ersätts med en allmän patientdomstol enligt i motionen angivna huvudprinciper, 2. att hos regeringen begär förslag om inrättande av tjänst som patientombudsman.
mot · G502269 · 1982-01-14 00:00:00 — m. fl. Rättsskyddet för ofödda barn Frågan om rättsligt skydd för ofödda barn behandlades av med anledning av ett par motionsyrkanden. Man beslöt därvid att bifalla socialutskottets hemställan om rättsligt skydd för , som är i fara på grund av kvinnans missbruk av t. ex. alkohol och i fall där kvinnans arbetsmiljö kan befaras vara till men för det väntade barnet. Motionerna, som gav anledning till dessa beslut, var emellertid mera generellt syftande. De ofödda barn som genom sitt beslut avser ge skydd utgör några hundratal, däribland de ca 400 som skadas av kvinnans alkoholmissbruk. Detta är naturligtvis gott och väl, men den stora gruppen, där havandeskapet avbryts genom abort och som gäller ca 35 000 , ägnade man inte något intresse. Man följde socialministerns mening att inte sätta i fråga gällande abortlag och dess huvudprincip, att kvinnan ensam har att bestämma huruvida hon skall framföda sitt barn. En utredning om de oföddas rättsliga skydd kan givetvis komma i konflikt med abortlagen eftersom den uppfattning som abortlagens huvudprincip bygger på numera är antikverad. Ingen insiktsfull bedömare kan längre betrakta fostret som en del av kvinnans kropp. Det är tveklöst en egen individ enligt all medicinsk sakkunskap. Med detta konstaterande är kvinnans självbestämmanderätt inte självklar. Ett fasthållande vid lagens huvudprincip blir därmed ett uttryck för en inhuman människouppfattning. Vi anser att rättsskyddet för ofödda barn bör utformas i enlighet med vad , nuvarande landshövding i , anförde i utredningen till abort. Enligt fjolårsbeslut vill man alltså slå vakt om de ofödda barn som riskerar att skadas, men inte om dem som riskerar abort av andra skäl. Detta är en underlig logik. I konsekvensens och den kristna humanitetens namn yrkar vi att utredningen om rättsskydd åt ofödda barn skall gälla alla och inte enbart en smärre grupp. Vad som blivit bekant om den höga abortfrekvensen efter 18-veckorsgränsen, borde ge ytterligare anledning att tillgodose vårt krav på utredning av rättsskydd för ofödda barn. Med hänvisning till det anförda hemställs att utredningen om rättsskydd för ofödda barn får sådana direktiv att utredningsarbetet kommer att omfatta rättsskydd för alla ofödda barn och inte enbart en avgränsad grupp. () ()
mot · G502270 · 1982-01-15 00:00:00 — Vårt land har sju landsarkiv, av vilka två ligger i , nämligen arkiven i och Ostersund. i är regional arkivmyndighet och depå inte bara för utan även för och . För den som känner till övre geografi och de väldiga avstånden i de nordligaste länen är det klart att ytterligare ett landsarkiv borde finnas. Från vissa delar av övre är det inemot till , och de flesta forskare som skall besöka sitt närmaste landsarkiv har resekostnader och resetid som är mycket betungande, om de bor i de två nordligaste länen. finns lokaler i som kunde användas för arkivverksamhet. Det är det fängelse som ersatts av en mer tidsenlig fångvårdsanstalt. Lokalerna är centralt belägna och består av stenbyggnader i ett parkliknande område nära älv. I den situation som föreligger, när landsarkivet i lider av bristande utrymmen och andra svårigheter som kräver flyttning eller ombyggnad, bör det utredas om inte de samlingar som härrör sig från Väster- och skall skiljas från de övriga och ett landsarkiv för de två nordligaste länen förläggas till , lämpligen i de lokaler som redan förfogar över där och som relativt lätt kan appliceras till ändamålsenlighet. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning av frågan om ett landsarkiv i . () PER ()
mot · G502271 · 1982-01-13 00:00:00 — Svenska affischer håller hög kvalitet. Men det är de kommersiella affischerna som dominerar utbudet. Den icke-kommersiella affischkonsten bör stimuleras och affischerna göras mera tillgängliga för en bred allmänhet. Vidare bör insamling och dokumentation av affischer ordnas, lämpligen genom skapandet av ett affischmuseum. Mot bakgrund av vad som anförts i motionen föreslås att hos regeringen begär skyndsamt förslag om åtgärder för att insamla och bevara affischer på sådant sätt att affischkonsten görs tillgänglig för allmänheten och affischkonstens utveckling därmed främjas. HANS (vpk) i
mot · G502272 · 1982-01-14 00:00:00 — Enligt uppgift från finns det inte mindre än 35 (trettiofem) personaltidningar inom koncernen. Av dessa har 2 tillkommit , 6 och hela 23 då den offentliga expansionen var omfattande på alla håll i vårt land. Utformningen av tidningarna är skiftande från stenciler till mera professionella alster, och upplagorna varierar mellan 20 och 7 100 exemplar. Tidningarna kommer ut allt från till en gång . Man kan då fråga sig vad det hela kostar landets licens- och skattebetalare. Enligt uppgift från går det åt ungefär tio heltidstjänster för att producera tidningarna varjämte tryckningskostnaderna uppskattas till en dryg miljon. Lokalradion och utbildningsradion ger ut var sin tidning och de olika distrikten 9. har 3 tidningar. Riksradio 4 och inte mindre än 17. Varje storföretag med självaktning håller sig med personaltidning som ett självklart led i informations- och åsiktsutbytet. är förvisso ett storföretag med sina över 6 000 anställda och har naturligtvis ett omfattande informationsbehov. När det nu är nödvändigt att spara på alla områden är det enligt min uppfattning motiverat att minskar utbudet av personaltidningar. Detta kan förslagsvis ske genom att beslutar minska det belopp som lyfter ur Radiofonden med 0,5 milj. kr. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att medelstilldelningen för den avgiftsfinansierade verksamheten inom minskar med 0,5 milj. kr.
mot · G502274 · 1982-01-14 00:00:00 — Motion 1981/82:274 Inbyggd hantverkslinje i gymnasieskolan Flera av de gamla hantverksyrkena, bl. a. skomakare, korgmakare, kakelugnsmakare, sadelmakare och stuckatör, håller på att försvinna på grund av bristande nyrekrytering. Även till nyare konsthantverksyrken behöver en rekrytering ske. Det är nämligen nödvändigt att försöka bevara hantverkstraditionerna. Därför måste extrainsatser till för att klara utbildningsbehovet. Det nuvarande lärlingsbidraget är otillräckligt för de riktigt små hantverksföretagen som måste betala både lön och arbetsgivaravgifter för lärlingen. arbetar nu på en specialkonstruerad form av inbyggd utbildning som skulle ske ute på småföretagen i samarbete mellan skolan och den enskilde hantverkaren. Tanken är därvid att den gymnasiala lärlingsbildningen borde få samma ställning som inbyggd utbildning, dvs. betraktas som elevförhållande. Förslaget har utarbetats i samråd mellan bl. a. , skolförvaltningen, och . Sockholms skoldirektion har tagit förslaget och man avvaktar nu beslut från . Nuvarande brist på hantverkare är emellertid inte enbart ett problem för utan även för många andra orter i vårt land. Lämpligt vore därför att de kommuner som så önskade kunde få starta försöksverksamhet med en inbyggd hantverkslinje i gymnasieskolan. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att de kommuner som så önskar skulle kunna få starta försöksverksamhet med en inbyggd hantverkslinje i gymnasieskolan.
mot · G502275 · 1982-01-14 00:00:00 — Användning av den nya bibelöversättningen i skolundervisningen Den svenska skolan har haft och har väl genomtänkta riktlinjer för sitt arbete. Men jämsides med att det kristna inslaget tunnats ut har det visat sig svårt att förverkliga de uppställda målen. De unga har behov av en ingående kunskap om och förståelse för den kristna tro som utgjort grunden för tidigare generationers moralbildning och lagstiftning och därmed också för vår demokrati. De behöver sådan kunskap för att rätt kunna ta ställning till all den negativa påverkan som öses över dem. Uppenbarligen är rotlösheten och vilsenheten stor, inte minst bland de unga och barnen. För att finna en etisk förankring och därmed visa på en väg ur tidens förvirring måste vi återknyta till tro och livshållning. Professor , som arbetar med socialpedagogik, har sagt att moral måste förankras mycket djupt i personligheten: är inte bara kunskap, utan normer och värderingar som arbetats in genom arv från generation till generation. För att kunna bli en i verklig mening moralisk människa måste de andliga och själsliga impulserna och behoven konkretiseras och bearbetas. Begreppet livskvalitet och inre fostran behöver bli en grundläggande del av förskolans och skolans arbete. Det allvarliga läget är motivation nog. Men dessutom är det en mycket stor procent av föräldrar och lärare som vill att det skall ske. Våra barn och ungdomar har rätt att få en positiv undervisning om , skapelsen och meningen med livet. Genom en sådan kunskap blir de inte hämmade och ofria. I stället kan de få en tro som bär och moraliska riktmärken i sitt inre, vilket gör att de kan träffa ett rätt val i olika situationer. Därigenom blir de inte helt utlämnade åt människor och företeelser, som i krasst egoistiskt intresse försöker slå mynt av deras öppenhet och nyfikenhet. Av stor vikt är också utbildningen för lärare, förskollärare och barnvårdare. Teologiskt utbildad personal bör ge kunskaperna i etik- och kristendomsämnet. Om detta icke görs blir följden att de blivande barnvårdarna går ut från sin utbildning utan att ha fått någon saklig undervisning om hur de skall svara på barns frågor om , döden och andra frågor som rör sig i alla barns inre. Vi har ett unikt tillfälle i vårt land att ta till vara. Det är den nya bibelöversättningen av . Enligt min mening bör denna användas som lärobok i både och förskolan. Barn speciellt i förskoleåldern och i de lägre skolåren befinner sig i den mest formbara åldern i en människas liv. Endast om skolan kan förmedla en förankring i någonting utanför människan själv kan den hjälpa det uppväxande släktet att bli en positivt skapande kraft i samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användande av den nya bibelöversättningen i undervisningen i grundskola och förskola.
mot · G502277 · 1982-01-15 00:00:00 — m. fl. program för automatisering av bevakade fyrar är nu slutfört. Kvar finns ett antal fyrar med personbevakning enligt bifogade förteckning. Av flera anledningar är det angeläget att de kvarvarande bemannade fyrarna får behålla sin bemanning, t. ex. och Kullens fyrar. Många skäl kan anföras för detta. Ett är att alla båtar - speciellt mindre fiskebåtar och fritidsbåtar - ej har radar. Ett annat är behovet av väderleksobeservationer, ett tredje regionalpolitisk betydelse m. fl. Det är viktigt för säkerheten till sjöss att ha personbemanning vid vissa fyrar. Det är också ett led i bevakningen för att upptäcka kränkningar av svenskt område. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer att ytterligare avbemanning av fyrar ej sker. () . () Nedan redovisas de fyrplatser som var bemannade: Av regionalpolitiska skäl och genom avtal mellan (huvudman), och försvaret finns en bemanning av tre man på fyrplatsen för huvudsakligen väderobservationer, viss fyrtillsyn, sjöräddningsinsatser (spaning, rapportering) och bevakningsuppgifter för försvaret. Genom bemanningsavtal mellan (huvudman) och Stiftelsen och av regionalpolitiska skäl finns en bemanning på platsen av tre man. Personalen där uppgår till sju man och är huvudman. Huvudman för fyrplatsen är och bemanningen uppgår till sju man vars arbetsuppgifter i huvudsak består av sjöräddningsinsatser och väderobservationer. är huvudman och på fyrplatsen finns det två anställda. På fyrplatsen finns tre anställda. Bemanningen uppgår till tre man och står som huvudman. Fyrplatsen har genom avtal mellan och (huvudman) bemanning av två man vars arbetsuppgifter huvudsakligen består av väderobservationer, viss fyrtillsyn, sjöräddningsinsatser (spaning, rapportering) och turistservice. Genom avtal mellan (huvudman) och är fyrplatsen bemannad med två man på i stort sett samma grunder som gäller för . Enligt regeringsbesked föreskrevs att fyrplatsen skulle hållas bemannad tills vidare. I anledning härav slöts en överenskommelse mellan AB Natur, och (huvudman) om bemanning under en treårig försöksperiod för huvudsakligen väderobservationer, viss fyrtillsyn inom området, sjöräddningsinsatser såsom spaning och radiopassning, naturvård och turistservice. Efter beslut av regeringen trädde överenskommelsen i kraft. Tre man är anställda på fyrplatsen. Regeringen beslöt att fyrplatsen tills vidare skulle hållas bemannad. är huvudman och bemanningen uppgår till tre man.
mot · G502282 · 1982-01-14 00:00:00 — För att skydda våra hav och kuster är det nödvändigt att finna åtgärder som kan förhindra utsläpp - såväl frivilliga som ofrivilliga - av olja och andra miljöförstörande ämnen. Ett sätt att förebygga utsläpp är obligatorisk rapporteringsskyldighet för fartyg som trafikerar de nordiska vattnen. Denna rapporteringsskyldighet bör omfatta samtliga fartyg med last av olja eller kemikalier på resa inom de nordiska länderna, öster om linjen Hanstholm - Lindenäs. Rapporteringen bör ske till samarbetscentraler via lämplig kustradiostation samt innehålla uppgift om fartygets namn och nationalitet, lastens typ och mängd samt position och vart det är på väg. Under resans gång bör fartyget sedan rapportera sin position . Rapportering bör även gälla mängd beträffande sloptank och bunkers. Försöksverksamhet med frivillig rapportering pågår från i . Det bör dock vara möjligt att genom intensifierade nordiska kontakter snabbt få fram överenskommelser om obligatorisk rapporteringsskyldighet för samtliga fartyg på resa inom de nordiska länderna med last av olja eller kemikalier. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen hemställer om att skyndsamma åtgärder vidtas för att få till stånd obligatorisk rapporteringsskyldighet för fartyg i enlighet med vad som ovan anförts, 2. att begär att regeringen intensifierar frågan om samarbete med samtliga nordiska länder. () . () 1* 1981/82.
mot · G502283 · 1982-01-15 00:00:00 — Per m. fl. Iaktagande av naturvårds- och kulturminnesvårdsintressen i jordbrukslagstiftningen I skogsvårdslagen finns bestämmelser om vilken hänsyn som skall tas till naturvårdens intressen vid skötseln av skog. I särskilda föreskrifter har närmare utvecklat de naturvårdshänsyn som skogsbruket måste ta. Någon motsvarande reglering inom jordbruket om hänsynstagande till naturvård eller kulturminne finns inte. I rapporten med mark och vatten 2 (SOU 1979:54,55) behandlas bl. a. de allmänna hänsynsregler som bör finnas i jordbrukets lagstiftning, t. ex. ett bevarande i rimlig omfattning av diken, våtmarker och vattenområden, buskage och trädridåer. För att frågorna vid dess praktiska handläggning skall kunna behandlas på ett godtagbart sätt krävs ett utökat sammarbete dels mellan landbruksstyrelsen, och , dels på den regionala nivån främst mellan länsstyrelserna och lantbruksnämnderna. Även dessa vidgade samarbetsformer har övervägts och redovisats för regeringen i en utredningsrapport. Det föreligger således nu möjligheter att närmare överväga olika åtgärder som bör vidtas när det gäller ändrade lagregler för jordbruket, kulturminnesvård och naturvård, ändrade samarbetsrutiner mellan myndigheter, informations- och utbildningsinsatser m. m. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning rörande jordbrukets hänsynstagande till kulturminnesvård och naturvård m. m. i enlighet med vad som förordas i motionen. P. O. () () ()
mot · G502285 · 1982-01-14 00:00:00 — Skärpta regler för förvärv av pyrotekniska varor skadas ungdomar vid användadet av pyrotekniska artiklar, vilka de kommit i besittning av trots att åldersgräns reglerar möjligheten till förvärv. Det kan sålunda konstateras att systemet med åldersgräns inte fungerar tillfredsställande vilket inte bara drabbar ungdomarna, som får framtida men, utan även samhället i form av höga vårdkostnader och sociala åtaganden. Människors leklystnad upphör emellertid inte med myndig ålder, vilket kan illustreras av att ett par herrar inför nyårsfirandet monterade en raket på en uppgillrad strykbräda i ett fönster. Vid avfyrandet valde raketen sin egen väg, vilken var genom vardagsfönstret hos en familj i en angränsande byggnad. Stora materiella skador blev följden, vilket man får förmoda de ansvariga kan täcka genom försäkring. I vilket fall så lär den familj som drabbades ha opponerat sig mot att de skulle drabbas av att själva betala självrisk. För att förhindra missbruk och olyckor med pyrotekniska artiklar finns sålunda anledning att överväga införande av ytterligare restriktioner, exempelvis att artiklarna endast får säljas till föreningar eller sammanslutningar, vilka under ordnade former anordnar fyrverkeri, eller att den som förvärvar artiklarna visar att försäkring finns som håller tredje part helt skadeslös vid skada samtidigt som brukaren själv är försäkrad mot personskada. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn och skärpning av nuvarande regler vid förvärv av pyrotekniska artiklar i enlighet med motionen.
mot · G502286 · 1982-01-14 00:00:00 — Restaurering och tillbyggnad av polishuset i polisdistrikts lokaler i har varit i behov av restaurering och tillbyggnad. Jag konstaterar att regeringens budgetproposition 1981/82:100 icke medtagit detta angelägna projekt. har i skrivelse dnr 3561-64-79 till regeringen redovisat beräknade kostnader m. m. som då upptagits till ca 7 milj. kr. Regeringen har givit i uppdrag att projektera objektet. Byggnaderna är i mycket dåligt skick, hårt nedslitna och otillräckliga. har anmärkt bl. a. på personalutrymmen, arrestenhet och lokaler för ordningsavdelningen. anmärkningar innefattar flera allvarliga brister sett från arbetarskyddssynpunkt. har efteråt påmint om ärendet. I föredragandes redovisning av ärendet anges att Regeringen har möjlighet att pröva frågan om igångsättning av projektet om så anses påkallat av sysselsättningsskäl. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen uttalar att med hänvisning till departmentschefens uttalande bör tillbygganden av polishuset i igångsättas av sysselsättningsskäl.
mot · G502288 · 1982-01-15 00:00:00 — Per m. fl. har verksamheten inom byggsektorn kännetecknats av en nedrustning av produktionsapparaten. Till den traditionellt besvärliga, säsongmässiga och regionala, variationen i sysselsättning får man alltså nu räkna med en krympande byggvolym, som leder till ökade svårigheter särskilt för de äldre inom byggarbetarkåren och för dem som är lärlingar att få arbete. För den äldre arbetskraften har med stöd av bl. a. AMS etablerats byggarbetsplatser där man tagit till vara de äldre yrkesarbetarnas ofta speciella yrkeskunskaper och erfarenheter. En intressant och för branschen nyttig möjlighet öppnas om det för lämpliga projekt inte bara skulle rekryteras äldre arbetskraft utan även sådana som ännu ej avslutat sin utbildning. Kontinuiteten i branschen skulle med ett sådant arrangemang kunna säkerställas, sysselsättningsläget skulle förbättras, svårigheten att fullfölja påbörjad utbildning och som lärlingsarbete få meningsfulla, varierande och nyttiga arbetsuppgifter skulle till stor del elimineras och många mindre såväl nybyggnads- som ombyggnadsarbeten inom t. ex. det som vi betecknar som stadsförnyelsearbetet skulle kunna förverkligas. Regeringen bör därför ges i uppdrag att på lämpligt sätt snabbt överväga och utarbeta ett förslag till stöd för fadderarbetsplatser inom byggnadssektorn i enlighet med vad som här har skisserats. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett förslag till stöd för fadderarbetsplatser inom byggnadssektorn. P. O. () () () () ()