mot · G5021560 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1560 En utredning om möjligheterna att utnyttja de stora lågvattenområden som ligger väster och söder om i och beställdes av kommunstyrelsen . Uppdraget utfördes av och Ekologiskt Byggeri/Landskronagruppen och utredningen överlämnades den 18 arpril 1978. Rapporten fick beteckningen stad ur havet och materialet beskrev skissmässigt landvinningsmöjligheterna samt de tekniska och ekonomiska förhållandena. Utredningen stödde sig på tekniska och ekonomiska uppgifter från tre internationellt kända företag inom landvinningsbranschen, nämligen KAMPSAX A/S, STEVIN GROUP och BOS-KALIS-WEITMINSTER. De landvinningsmöjliga arealerna omfattar en yta på 725 ha eller . I konceptet förutsättes att landvinningarna utfördes som öar, så att den existerande strandlinjen hålles fri. Den existerande strandlinjen bibehålies därvid och en inre vattenlinje skapas mellan den äldre staden och de nya delarna. stad har historisk erfarenhet med landvinningar och stadens utveckling har sedan begynnelsen utnyttjat lågvattenområden. Stegvis har vandrat mot väster - ut i havet. Staden anlades vid den naturliga djuprännan som Saxån gräver och i begynnelsen efter grundläggningen 1413 förde bryggor från den naturliga strandlinjen ut till rännan. gjordes en första landvinning av området mellan strandlinjen och djuprännan. Det område som ligger mellan och nuvarande hamnkajer drogs in för stadsbyggande. anlades även fästningsön Gråen som ett andra landvinningssteg på djuprännans yttersida som skydd för hamnen. Detta var stadens andra steg ut i havet. Man utarbetade kring sekelskriftet 1600-1700 också planer för anläggning av Vestra staden som skulle ligga väster om och utgöra ett komplement till nuvarande innerstad som således var Östra staden. Stengården lades också ut som stomme för gatunätet och dessa skriver om i sin Skånska Resa när han besökte 1740. Vestra staden blev dock aldrig byggd, men det är värt att notera att stadsbyggnadsmässigt avsågs ligga symmetriskt mellan östra och västra staden. industriområden med Öresundsvarvet som började utnyttjas kan ses som ett tredje landvinningsprojekt. Etableringen av Supras gipsö som anknöts till Gråen utgör ett fjärde landvinningssteg. utarbetades planer för som innebär en indragning av ytterligare arealer i anslutning till nuvarande industriområden med plats för en ev. djuphamn. Sundshamnsplanen kan ses som femte steg ut i havet. utgör i detta historiska perspektiv ett sjätte landvinningssteg. Projektstudien har haft som syfte att värdera vilka arealer som tekniskt-ekonomiskt kan vara möjliga att exploatera . All landvinningsmöjlig yta visas därför, men mera detaljerade studier får sedan belysa hur en etapputbyggnad kan göras och hur arealerna kan användas. Av rapporten - stad ur havet framgår: att det finns en historisk bakgrund för projektet genom att man hade planerat och också påbörjat byggandet av gatunätet till en Vestra Staden i sundet väster och söder om och Gråen, att teknologin på landvinningsområdet är gammal och känd i tre versioner, nämligen som pålstäder - städer byggda på pålar (ex. ) - stad etablerad på uppfyllda arealer och stad på etablerad på poldrar, dvs. invallade och torrpumpade områden under havets yta, att det är utomordentligt närliggande för kommun att utnyttja sina stora lågvattenområden och den existerande landvinningsteknologin för att skapa nya stadsdelar. En lång rad faktorer kan ställas upp som talar för projektet. Viktigast är dock att projektet ger plats för en mängd verksamheter och aktiviteter på markytor som inte medför några speciella naturvårdsproblem. Det gäller ny mark avskiljd från nuvarande strandlinje, lågvattenområden med mycket begränsad biologisk aktivitet och med endast 3-4 fiskeplatser samt belägna så att strömförhållandena (bl. a. genom Sundshamns etablering) inte påverkas speciellt. att billiga tomter för småskalig bebyggelse kan skapas i ett koncentrerat och effektivt stadsbyggnadsmönter på ett ställe att produktiv i västra kan frihållas från bebyggelse att sysselsättning kan skapas för byggföretag och tillverkningsindustri i att en del av projektet kan utföras som beredskapsarbete att gipsdeponeringsproblemet kan samordnas med landvinningen och lösas på lång sikt att projektet kan tjäna som bas för alternativ produktion vid kommunens företag att projektet kan involvera produktutvecklingen inom områdena försörjnings- och energisystem, byggnadskontruktioner m. m. att projektet kan stödja Sundshamns-utbyggnaden genom samfördelning av kostnader att nya attraktiva bostadsområden kan erbjudas tillflyttningsindustrier att betryggande förhållanden för upprätthållande av färjedriften kan skapas att speciellt gynnsamma förhållanden kan skapas för växthusetablering att Öresundsvatten kan utnyttjas som energireservoar och nya stadsdelar kan i högre grad baseras på denna energiförsörjning att bättre balans kan uppstå för stadscentret att transport och skattefördelar uppstår genom att nya stadsdelar kommer på cykelavstånd (och inte bilavstånd) från arbetsplatser och stadscentra att gynnsammare förhållande uppstår för kollektivtrafik genom ökad närhet och täthet att en ny systemhusproduktion vid företag i kommunen kan ge billigare hus att vindmässigt korrekt bygga ut staden i förhållande till existerande vindförhållande och industriplacering att högre natur- och brukskvalitet för staden såväl med en ny yttre vattenfront som med en förbättrad inre vattenfront skapas att möjlighet för att etablera kvarter och miljöer där man kan njuta sitt otium ges att möjlighet för en rationell organisk långtidsplanläggning skapas Mot projektet talar att etablerandet av stad och andra arealer på mark ur havet är ett ovanligt framgångssätt och kan medföra psykologiska barriärer samt att projektet kräver en högre kvalitets- och kunskapsnivå. För projektets tekniska och ekonomiska aspekter visar utredningen och siffror från olika sandpumpnings- och landvinningsföretag: att projektet inte har några allvarligare tekniska problem att det existerar en preciserbar prisnivå för denna typ av projekt. Den tekniskt-ekonomiska utredningen anger att det finns två sätt att etablera landvinningen, nämligen genom uppfyllning och genom polderbildning. Vid uppfyllning flyttas sand eller andra massor till platsen och utfyllnad görs så att en ö skapas med plushöjd 1,5 m över vattnet. Vid polderbildning byggs en vall med +4,över havet runt det aktuella området och den invallade arealen pumpas läns och torkas ut. Den mark som utnyttjas inom poldern ligger då under havets yta. I LandskronaSundbyfallet rör det sig om arealer 0,5-1,5 m under havets yta medan man i opererar med arealer 15-20 m under . Polderbildning är betydligt billigare än utfyllnad. Det i rapporten markerade området lämpligt för landvinning är inkl. den inre sjö (1,) som bildas av gräsrännan. Detta område kan landvinnas genom uppfyllning till en kostnad av ca 300 miljoner och genom polderbildning till en kostnad av ca 150 miljoner (priser). Det område som ligger norr om hamnen (i rapporten område A) utgör eller 130 ha. En utfyllnad av detta kostar 60 milj. kr. och en polderbildning 18 milj. kr. Polderbildningen som ger klart lägst kostnad ger ett m2-pris på ca . Detta område kan vara lämpligt som en landvinningsetapp och det motiverar också den planen på etablering av Vestra Staden. I den första rapporten om visades hur olika etapper med stadsdelarna A, B, S, D, E, (E2), kunde utnyttjas för ett tätt småhusbyggande. Några olika förslag för annat utnyttjande fanns inte då framme. Rapportering m. m. Under utredningsarbetet blev konceptet också redovisat för olika överordnade myndigheter. Inga direkt negativa hållningar gentemot projektet kunde då noteras. Tvärtemot mötte projektet betydande intresse inte minst därför att västra har stora markproblem och att en realisering av Sundbyarealerna skulle kunna lätta trycket på andra håll. Rapporten inlämnades till kommunstyrelsen varefter en föredragning gjordes för kommunens generalplanekommitté, för stadsarkitekten och samt för styrelse. En rad föreragningar för olika intresseorganisationer i har också gjorts. Såväl från myndighetshåll som från politiker och allmänhet bemöttes projektet positivt. Det finns en allmän förståelse för de stora möjligheter har. Någon projektgrupp för att driva projektet vidare efter avrapportering bildades inte. Vid bildandet av kommunala utvecklingsstiftelse gjordes en speciell studie angående utnyttjandet av en del av för en Internationell . Bakgrunden för detta projekt är att det i finns ett stort behov av för fritidsändamål. I såväl som i och finns stora befolkningsgrupper som önskar att segla och att vistas vid havet . För just segling finns inte så många lämpliga europeiska områden som både har bra vatten, konstanta och rimliga vindförhållanden och intressanta målpunkter. i , med möjligheter att nå de danska öarna i och den Bohuslänska skärgården är klart intressanta. Här finns seglingsmöjligheter (1/5-1/10). Etableras en med vinterbonade stugor och kompletterande fritidsanläggningar för (tennis, simning etc.) kunde en sådan anläggning ha en viss drift året runt. I har ett antal sådana mindre etablerats och man anger där att undersökningar visat att närmare 1 miljon västtyskar har önskemål om att besöka och vistas i . På yttre del Valagrundet eller stadsdel D skisserades en med plats för 2 000 stugor och fritidsbåtar. Det beräknades av i att om av dessa tomter såldes till priser som enligt uppgifter intagna av var realistiska i så skulle projektet nå en break-even punkt. Undersökningen visade således att projektet var klart intressant även utan alla de spinnoff-effekter det skulle ha på sysselsättningen m. m. i . Projektarbetet avstannade på grund av bristande intresse från utvecklingsstiftelsens sida. Vid Finans bildande föredrogs det fram till dess framtagna materialet för H. , som föreslog en fördjupad studie. Denna skulle dels precisera kostnaderna för en etapputbyggnad, dels penetrera en rad tekniska frågor kring anslutningen och dels omfatta en marknadsundersökning av verksamheter som kunde utnyttja landvinningen. Som utgångspunkt för verksamhetsanalysen låg de två projekt som varit uppe i tidigare undersökningar. Dessa var dels ett område för småhusbyggeri och dels ett område för den internationella marinan. Till detta har föreslagits att ett område disponeras för ett stort industriellt växthus som kunde utnyttja överskottsvärmen från vissa industrier (ex. Supra, Bergsö). I som ligger från Sundbylandvinningen saknas över 40 000 kolonitomter så att en nordisk kolonianläggning kunde utgöra en bricka. Möjligheterna för en båtlinje mellan och ökar kraftigt med ett Sundbyprojekts etablering. Med rätt båttyp kan överfartstiden minskas från . En angöringspunkt skall då finnas i Sundbyområdets sydvästra del så en direktlinje uppstår mellan kusterna för båten. En helt avgörande faktor för är om en daglig pendling kan skapas till . Detta innebär en restid som inte får överstiga 2x45 minuter. Skulle en sådan kunna etableras uppstår mängder av nya möjligheter såsom lokalisering av gemensamma universitetsfunktioner mellan Lunds univsersitet och i , olika verksamheter av nordisk karaktär, placering av industriella dansk-svenska verksamheter, utnyttjande av som bostadsort och för rekreation etc., etc. För Finans, som motorn i industriella utveckling, skulle etablering av stora arealer användbara och framåt, innebära ett ordentligt resurstillskott. För är det av intresse om de lågvattenområden som finns i sundet kan utnyttjas och därmed lätta på trycket på den goda jorden. Likaså är det av intresse att få klarhet över i vilken omfattning gips, kolaska och annat avfall kan utnyttjas till poldervallarna. För landet som helhet är det av stort intresse att se om turistindustriella anläggningar av marinatyp kan etableras. På flera nivåer har projektet därför intresse. utarbetades ett idékoncept för denna fördjupade studie under beteckningen efter -83. Detta material utarbetades av Landskrona-Gruppen samt de två Göteborgsföretagen . Efter förhandling med berörda parter ansöktes om medel för projektet från fyra parter - kommun, Finans, BFR och . Medlen söktes av parterna under förutsättning att alla beviljade sin del. Medel beviljades från alla utom , varför projektet avstannade . Som en avslutande kommentar till det projektarbete och de studier som gjorts kan knytas följande synpunkter. Ett projekt av den aktuella typen är ovanligt här i landet. Det är dessutom politiskt och ekonomiskt komplext därför att det kräver ställningstaganden på flera olika håll och en ekonomisk konstruktion där flera olika delar tillsammans skall bilda en helhet. Det finns mycket små möjligheter att bedöma projektet utan en klar bild av de viktigaste projektdelarna. Sådana faktorer som beredskapsarbeten, avfallsdeponering i konstruktivt syfte och andra energieffekter är vanskliga att värdera. Många av våra samhällsinstanser - och inte minst politiska beslutsfattare - undviker gärna sådana projekt eftersom de är komplicerade och krävande. Man kan emellertid ha den uppfattningen att i en pressad samhällssituation finns det få projekt som klarar sig ensamma. Projekten kan vara bra var för sig men ändå inte vara tillräckligt solida för att dra en tung overhead-kostnad av någon art. Endast sammanställningen av flera projekt i buketter klarar sig igenom på grund av den gemensamma kraften. Om det är så, då är det nödvändigt att arbeta med sådana buketter och hör till denna typ av projekt. kommun har inte behövt göra några speciella utvecklingsmässiga satsningar. Först med Sundshamnskonceptets lansering börjar man på allvar notera att arealresurser finns, utgörande en av kommunens viktigaste resurser. som beställdes 1978 var ett ytterligare steg i riktning mot analys av dessa lågvattenresursers möjligheter. Båda dessa koncept har av olika anledningar emellertid stannat av. har byggt på svårbedömbara förutsättningar och har troligen varit för ogripbart för kommunen. Man kan utgå ifrån att kommuner är olämpliga som operativa organ. Kommunen är en administrerande och förvaltande enhet som inte är organiserad för att driva och utveckla projekt. Hantering av komplexa projekt där många utomstående parter är involverade ligger inte inom en kommuns möjligheter. Därför behövs organ som klarar projektutveckling i samarbete med kommun, stat, organisationer och näringsliv. Sådana organ saknas , men Finans som tillkommit genom statligt initiativ för att bemästra kommuns svårigheter efter varvsnedläggelsen skulle kanske kunna bli den ledande, drivande och organiserade kraft som behövs inom projektet - stad ur havet. kan, om det utvecklas en seriös aktivitet kring det, redan tidigare än 1985, stödja företagsetablerandet i . Vetskapen om att stora markresurser är på väg att skapas, att kontakten till radikalt förbättras, att stora miljövärden etableras t. ex. i form av villatomter vid sundet med båtplats eller att en turistindustri är på väg med etc. kan utan tvivel främja det allmänna intresset för Landskronaetableringar. Som vi ser på måste staten på grund av projektets karaktär och alla juridiska frågor kring detta som skall lösas, medverka i den process som kan leda till ett uppsving för såväl den hårt drabbade kommunen som regionen i sin helhet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående statens intresse för i .