mot · G60281 · 1982-11-25 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) I proposition 1982/83:50 föreslås en vattenkraftsskatt på /kWh som skall erläggas för den del som produceras i vattenkraftverk med en effekt av minst 100 kW utbyggda . För vattenkraftverk utbyggda föreslås skatten bli /kWh. Totalt kan detta bedömas ge en budgetförstärkning på ca . Äldre vattenkraft har god lönsamhet. som det finns goda skäl för att samhället bör få skälig andel av denna goda lönsamhet är det angeläget att främja ny- och reinvesteringar i vattenkraften. Enligt min uppgift drabbar den föreslagna utformningen av vattenkraftsskatten de små vattenkraftsägarna orimligt hårt. Gränsen för stöd till utbyggnad av små vattenkraftverk har satts till 1 500 kW. De små vattenkraftverken är små och kapitalintensiva och i allmänhet underleverantörer till större bolag. Det pris de erhåller för sin el är ca /kWh. En skatt på innebär således en skattehöjning på . Problemen att få till stånd investeringar i små vattenkraftverk är redan med nu gällande stödformer stora. En skatt på för de små vattenkraftverken skulle sannolikt leda till ett totalt investeringsstopp med förödande effekter för exempelvis de företag som levererar utrustning till sådana kraftverk. Jag tolkar detta förslag som ett led i socialdemokraternas strävan att stoppa investeringar i små vattenkraftverk i syfte att få argument för en exploatering av en eller flera av de outnyttjade älvarna. Jag kan inte acceptera förslaget på vattenkraftsskatt enligt socialdemokraternas utformning. En mer flexibel beräkning av underlaget för avgiftsuttaget på el producerad i vattenkraftverken måste göras. Bedömningen av vilka som skall vara skattskyldiga kan inte baseras på det årtal när kraftverket var utbyggt. Jag anser att ej avskriven investering måste påverka hur skatten skall beräknas. Alla investeringar och köp gjorda efter 1972 bör beaktas och ej avskriven del av dessa utgöra underlag för reducering av skatten. Reduceringsprocenten bör dock vara högst 3. Det ankommer självklart på regeringen att ytterligare bereda och svara för detaljutformningen av vattenkraftsavgiften, men följande riktlinjer bör kunna tillämpas: o Avgiften bör nu sättas till och följa utvecklingen av råkraftspri o Alla vattenkraftverk med installerad effekt på 1 500 kW eller mer registreras i skatteenheter. En skatteenhet kan bestå av ett eller flera vattenkraftverk. Den sammanlagda produktionen och effekten inom skatteenheten utgör bas för den avgiftsreducering som kan bli aktuell på grund av ej avskrivna investeringar eller anskaffningskostnader, o Endast investeringar eller anskaffningskostnader som uppkommit efter 1972 får inräknas i reduceringsunderlaget. o Sorn underlag skall användas verklig anskaffningskostnad. Återanskaffningskostnad får ej användas. För tiden skall totala investerings- resp. anskaffningskostnader reduceras med gjorda bokföringsmässiga avskrivningar, även om dessa gjorts på återanskaffningsvärdet. Den restpost som därefter återstår utgör underlag för reducering av vattenkraftsavgiften. Reducering av vattenkraftsavgiften bör få ske av styrkt reduceringsunderlag (= ej avskrivna investeringar). Ex. En fördelaktig vattenkraftsutbyggnad kostar ca 1:20 per kWh att bygga. reducering innebär per kWh. Ny investering - även i klart lönsamma vattenkraftsprojekt - innebär att tillkommande effekt/ produktion under åtskilliga år medför en reducering av avgiften även för äldre vattenkraft inom skatteenheten. Detta bör ge en rimlig stimulans till ny- och reinvesteringar. o En hel del vattenkraftverk har bytt ägare . En viss överbetalning har skett. Som anskaffningskostnad genom köp bör inte få medräknas högre värde än /kWh. o Avskrivningar efter 1982 bör ske minst med de belopp som bedöms företagsekonomiskt motiverade. Regeringen bör utarbeta riktlinjer för detta. Högre avskrivning inom skattelagstiftningens ram bör självklart vara tillåten. Det bör även finnas möjlighet för företag med egen vattenkraftsproduktion att få dispens från avgiften om man använder elen för egen mycket energikrävande produktion och inte kan bära den extra kostnad avgiften utgör. Som exempel kan nämnas i . Jag vill även understryka att ett införande av en extra skatt eller avgift på äldre vattenkraft måste ske på ett sådant sätt att vattenfallsverket inte får otillbörliga fördelar i förhållande till övriga vattenkraftsproducenter. Elproduktioner i vattenkraftverken uppges till omkring /år. Andelen som produceras i små vattenkraftverk och för kraftverkens eget bruk kan beräknas till ca . Den totala elproduktion som avgiftsuttaget kan baseras på är då ca . En avgift om /kWh utan reducering ger då 1,1-1,. Intäkterna bedöms med mitt förslag till avgiftsuttag reducerade till ca 800 milj. kr. Dessa 800 milj. kr. bör odelat tillföras oljeersättningsfonden och där användas för att främja utbyggnad av flexibel fjärrvärme, eldningsanläggningar för biobränsle och upphandling av ny energiteknik. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att avslår det förslag till vattenkraftsskatt som redovisas i proposition 1982/83:50, 2. att ansluter sig till de riktlinjer för ny vattenkraftsskatt som redovisas i denna motion.