ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502806 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Driften vid Hettemarks konfektionsfabrik i Ett i sig mycket anmärkningsvärt, men tyvärr som det synes definitivt beslut, är nu fattat om nedläggning av Hettemarks konfektionsfabrik i . Fabriken ingår i Cewilko-företaget inom Eisers och tillhör således Statsföretagsgruppen. Nedläggningsbeslutet drabbar hårt de 174 anställda och slår olyckligt på en arbetsmarknad med starkt vikande sysselsättning. Arbetslösheten i ökade . Det är främst de unga kvinnorna som drabbats. ser med stor oro på den fortsatta försämringen av arbetsmarknadsläget. Någon ökad arbetskraftsefterfrågan förväntas inte komma i fråga, varför stängningen av Hettemarks fabrik blir så mycket mer kännbar. Mot denna dystra bakgrund är det nödvändigt att alla möjliga åtgärder prövas för att rädda sysselsättningen för de anställda vid . I första hand bör ånyo prövas om inte fabrikens fortsatta drift kan ske i nuvarande omfattning inom ramen för Cewilkos eller annan Statsföretagsägd verksamhet. Diskussioner har förts och förutsättningen prövats för att eventuellt bedriva produktionen genom ett löntagarägt företag. De anställda har tillsammans med bl. a. övervägt denna lösning. Krav har också rests om Statsföretags medverkan vid startandet av ett företag i löntagarägd form. Det är ett oeftergivligt krav att ett sådant företag, om det kommer till stånd, får behålla produktnamnet Hettemarks på sin produktion. Utan detta kvalitetspräglade och bekanta varumärke är möjligheterna att få avsättning för produktionen än mer begränsade än eljest. Statsföretags VD, tillika nytillträdd ordförande i , Per , har besökt Hettemarks för att informera sig om förhållandena. Av tillgängliga presskommentarer från besöket framgår att vederbörande avstod från att lämna några som helst synpunkter inför frågor om en möjlig framtid för Hettemarks fabriker. Den allvarliga sysselsättningssituationen på arbetsmarknaden inom län och dess södra delar gör att insatser från samhällets och statsägda företags sida ter sig som helt nödvändiga. Att i någon form rädda fortsatt drift vid Hettemarks fabriker i är därför en fråga i vilken staten och Statsföretags ledning måste ta ett stort ansvar. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sagts om statens och Statsföretags ansvar för fortsatt drift vid Hettemarks fabriker i . () () 1* 1981182.
mot · G502807 · 1982-01-22 00:00:00 — Vi kommer sannolikt att ha en mycket god tillgång på elström. Elströmmen är energi med maximalt hög kvalitet. Det bör därför vara självklart att vi skall utnyttja den så effektivt som möjligt. Förbrukningen av elström varierar kraftigt efter årstiden. var elförbrukningen dubbelt så hög som . Detta medför ett dåligt utnyttjande av såväl produktions- som distributionsanläggningar. Detta förhållande har dessutom försämrats . Det finns alltså starka skäl för att vidta åtgärder för att minska årstidsvariationen i elanvändningen. Därigenom skulle kostnaderna för elframställning minska. Kostnadsanpassat elpris som är lägre skulle stimulera till en jämnare konsumtion. Det skulle göra det fördelaktigt att använda el, men att använda andra bränslen för uppvärmning. På detta sätt skulle kraftbolagen spara dyra effektutbyggnader i distributionsnätet. Den långsiktiga energipolitiken måste syfta till att användandet av elenergi blir så låg som möjligt. Det är därför viktigt att sparande stimuleras på olika sätt. Ett sätt att nå detta mål är att förändra eltaxorna; den fasta avgiften bör minskas och den rörliga avgiften per kWh höjas. Genom en sådan förändring av prissättningen skulle viljan att spara på el öka. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär initiativ i syfte att öka den rörliga delen av eltaxorna. () ()
mot · G502808 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Bidraget till vissa oljetransporter I budgetpropositionen bilaga 14 D 6 Bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd föreslår handelsministern att nuvarande regler om transportbidrag slopas. Motivet är att det allt högre oljepriset medfört att stödets betydelse minskat för den enskilde konsumenten. Från att ha varit av oljepriset är nu andelen nere i enligt propositionen. Beskrivningen är i och för sig riktig men ofullständig så till vida att beloppet i kronor per kubikmeter ju är betydligt högre än vad procentsatsen anger. Vi motionärer tycker det är en tidigare, av oljekostnaderna, hårt drabbad grupp som genom regeringsförslaget får ytterligare kostnader. Flertalet av dessa konsumenter bor dessutom i den del av landet där konsumtionen av olja på grund av klimatiska förhållanden är hög. att avslår regeringens förslag i proposition 1981/82:100 bilaga 14 D 6 om upphävande av lagen (1980:564) med bemyndigande om sänkning av ortstillägg för vissa oljeprodukter m. m. () () () ()
mot · G502809 · 1982-01-21 00:00:00 — De regionala utvecklingsfondernas serviceverksamhet I vår strävan att stärka svensk industri utgör de mindre företagen en ovärderlig resurs. De ger impulser för vår ekonomi som vi inte kan vara utan och sysselsätter hundratusentals människor. Att skapa bra villkor för småföretagen är dessutom bästa sättet att bedriva en framgångsrik regionalpolitik. De ger liv åt bygder som annars skulle läggas öde. Utan de mindre och medelstora företagen skulle utvecklingen rusa fram mot privata monopol och förstatligande av näringslivet. En väsentlig del av statens stöd till småföretagen lämnas genom de regionala utvecklingsfonderna. Då företagarföreningarna omvandlades till utvecklingsfonder med landstingsanknytning skapades ett instrument för mer direkt stöd och engagemang i de mindre företagens problem. En viktig strävan måste nu vara att klara målsättningen att stödja just denna del av industrin eller småföretagsamheten i vidare mening. För att få ett mer samlat grepp på utvecklingsfondernas roll gentemot småföretagen har SIND:s Planerings och utredningsbyrå utfört en kartläggning och utvärdering av utvecklingsfonderna och deras målgrupp. Enligt undersökningen är företagen i stort sett positiva till den verksamhet som fonderna bedriver. Det framgår emellertid att det framför allt är som kreditorganisationer som utvecklingsfonderna är kända. Företagens kunskaper om serviceutbudet är klart sämre. Utnyttjandegraden när det gäller kreditverksamheten är också mycket större än när det gäller serviceinsatser. Liksom industriverket anser jag att utvecklingsfonderna nu måste ägna större uppmärksamhet år servicedelen och därmed åt den uppsökande verksamheten. Det är viktigt att man funderar över hur serviceverksamheten i detalj skall utformas. Framför allt är det nödvändigt att man verkligen lyckas nå ut till våra minsta företag. Som exempel på åtgärder kan nämnas att när man rekryterar personal till fonderna måste man lägga stor vikt vid erfarenheter från de problem som mindre företag brottas med i sin vardag. Situationen är oftast mycket olika den som större företag möter. När det gäller att öka kompetensen på servicesidan är det också viktigt, som utredningen påpekar, att varje utvecklingsfond bygger på de regionala förutsättningar som finns i det län där man arbetar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingsfondernas service till de mindre företagen.
mot · G502810 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:810 vid patent- och registreringsverket I årets budgetproposition bil. 14, s. 17 anmäler handelsministern att regeringen har beslutat om ändring i förordningen (1977:822) med instruktion för PRV såvitt avser . Ändringen innebär bl. a. att antalet ledamöter utökas från sju till åtta samt att det skall ankomma på regeringen att förordna ordförande, vice ordförande, sex övriga ledamöter och ersättare i nämnden för av högst . Härigenom har regeringen efterkommit de önskemål som har givit till känna (NU 1980/81:50, rskr 1980/81:408). Även om denna ändring är ett steg i rätt riktning är den nya ordningen dock icke helt tillfredsställande. Enligt instruktionen för patent- och registreringsverket är tjänsteförslagsnämnden en till verket hörande nämnd. har till uppgift att föreslå innehavare av tjänst som patenträttsråd i patentbesvärsrätten, vilken skall uppta besvär mot beslut av patent- och registreringsverket, är det otillfredsställande att tjänsteförslagsnämnden skall vara en till verket hörande nämnd. Ur principiell rättssäkerhetssynpunkt är detta förhållande ej ägnat att garantera en fristående bedömning från patentbesvärsrättens sida vid handläggning av besvär över patent- och registreringsverkets beslut, vilket dock var syftet när patentbesvärsrätten inrättades . Även om några klagomål mot patenträttens oväld vid ämbetsutövningen ej förekommit, synes dock de angivna förhållandena ej stå i överensstämmelse med de för andra domstolar gällande tjänstetillsättningsbestämmelserna. En lösning som borde övervägas - och som även föreslagits av generaldirektören för patent- och registreringsverket - är att överföra tjänsteförslagsnämndens uppgifter på den för domstolsväsendet upprättade tjänsteförslagsnämnden. En sådan förändring är både rationell och kostnadsbesparande, och några avgörande praktiska skäl kan inte anföras mot den. I ärenden som berör tjänst i patentbesvärsrätten skulle i denna nämnd kunna ingå representant för pantentbesvärsrätten. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överförande av patent- och registreringsverkets tjänsteförslagsnämnds uppgifter på den för domstolsväsendet upprättade tjänsteförslagsnämden.
mot · G502811 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:811 Ökad export av svenska trähus I vårt land finns f. n. ca 80 tillverkare av trähus och av dessa är ca 25 belägna i . Branschens produktionskapacitet ligger mellan 35 000 och 50 000 enheter . Med det bostadsbyggnadsprogram som vi har , och som vi kan räkna med , kommer vi att ha en betydande överkapacitet inom branschen. Svensk export av trähus har visserligen volymmässigt varierat men aldrig varit särskilt stor. Exportvolymen är i storleksordningen 1 000 hus . En anledning till nämnda blygsamma resultat är att varje nations hustillverkare drar stora fördelar av de inhemska byggsystemen, som varierar från land till land. Man skulle kunna säga att byggnadsindustrin har en typiskt nationell karaktär och att det inte i första hand handlar om produktionsleveranser utan om systemleveranser. En andra förklaring är att medan den internationella handeln av trähus till större delen utgörs av direkta eller indirekta affärer med internationella företag eller nationella myndigheter, har de svenska företagen valt att arbeta med en fast egen organisation i exportlandet med marknadsbearbetning av enskilda kunder. Denna typ av exportaffärer utgör en relativt liten del av de mottagande ländernas byggnation av småhus. Ett betydande del av de direkta projektaffärerna är s. k. totalentreprenader avseende mycket stora byggnadsprojekt. De svenska trähustillverkarna är oftast för små och resurssvaga för att på egen hand engagera sig i stora exportaffärer av ovan nämnda typ. E;; portmöjligheterna Eftersom det har visat sig vara svårt att sälja monteringsfärdiga trähus genom indirekta och direkta projektaffärer kan en öppning för export vara att inledningsvis begränsa sig till komponentleveranser och etablera samarbete med internationella byggföretag, vilka strävar efter standardiseringsfördelar. Ett etablerat samarbete med de internationella byggföretagen kan sedan förväntas leda till kompletta husleveranser. För att klara detta behövs en samordningsfunktion med uppgift att upparbeta affärskontakter, ta hem upphandlingsunderlag och produktionshandlingar, som översätts till svenska, lämna ut förfrågningsunderlag till svenska trähusföretag samt genomföra affärerna. Eftersom branschen saknar kompetens och erfarenhet av nämnda typer av permanentaffärer bör frågan om bildandet av ett projektbolag utredas. Eftersom större delen av trähusindustrin finns i torde det vara lämpligt att lokalisera ett sådant bolag till de östra delarna av länet. Bolaget kunde gemensamt ägas av t. ex. industrin och utvecklingsfonden. Ett projekt av nämnda karaktär kan självfallet vara riskfylld, och därför torde krävas statliga förlusttäckningsgarantier i ett inledningsskede. Hur uppbyggnaden och organisationen av ett sådant här projektbolag skall ske måste närmare utredas, liksom de ekonomiska resurser som måste ställas till förfogande för projektbolagets förverkligande. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen utreder frågan om bildande av ett projektbolag för exportförsäljning av trähus/trähuskomponenter i enlighet med de riktlinjer som framförts i motionen.
mot · G502812 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Främjande av export till upphandlar industri- och konsumentprodukter för åtskilliga miljarder kronor. Bara FN-marknaden i uppgår till . Detta är en betydande marknadspotential för svenska företag. Inköpen täcker större delen av industrins produktregister. Som exempel kan nämnas stora industriella systemleveranser, inredningar av olika slag, verkstadsprodukter, mat och läkemedel. Exempel på FN-organ med betydande upphandling finns i nedanstående tabell. UNIPAC - Packing and , P & T - United Nations Purchase and , OPE - Office for Projects Execution, ESCAP - Economic and Social Commission for and the Pacific, - on Trade and Development, andel av FN-marknaden är mycket blygsam och står inte i rimlig proportion till våra ekonomiska insatser för FN:s verksamhet. Bristfälliga kunskaper om FN-organens verksamheter, registrerings- och upphandlingsrutiner samt dålig marknadsbevakning är troliga orsaker till vår låga marknadsandel. Upphandlingsrutinema är mycket komplicerade och bevakningen av de aktuella organen synnerligen krävande. Detta klarar inte de mindre och medelstora företagen, som dock kan ha lämpliga produkter att erbjuda. I avsikt att stimulera svensk industri till ökade satsningar på nämnda marknader borde en funktion (handelsråd) inrättas på Exportråd med uppgift att kontinuerligt bevaka de aktuella FN-organen samt informera och ge service till industrin och utvecklingsfonderna. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär initiativ för att trygga en ökad svensk andel av FN-marknaden, bl. a. genom inrättande av ett handelsråd för detta ändamål. () ()
mot · G502815 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. En huvudlinje i den svenska energipolitiken är att minska landets oljeberoende. Naturgas har i det sammanhanget blivit ett allt intressantare alternativ. Naturgasen har flera fördelar. Naturgasprojekten gäller ofta stora energikvantiteter, och de kan därför på ett påtagligt sätt bidra till att minska oljeberoendet. Det är miljömässigt den kanske bästa större energikällan som f. n. står till buds. En satsning på naturgas kan innebära ett uppsving för svensk industri, eftersom det rör sig om mycket stora grundinvesteringar. Från regionalpolitisk synpunkt är det intressant att få fram en ny energikälla till de stora basindustrier som finns i Norrlands kustland, bl. a. i . En kartläggning av gasmarknaden utifrån industrins behov och möjligheter att utnyttja den är därför oerhört viktig. I beräknas industrin svara för av det energibehov som mycket preliminärt skulle kunna vara aktuell förbrukning av naturgas. En undersökning bör också utreda effekterna på befintliga industrier. Varje del av projektet omfattar en mängd maskin- och elektronutrustning, material och tjänster som befintliga resp. nystartade industrier skulle kunna klara av. Förutsättningarna för en naturgastillförsel till har också förbättrats på grund av de fyndigheter som gjorts i närhet. Möjligheterna att få gas från flera olika håll verkar nu vara goda. Flera stora gasprojekt är aktuella. F. n. pågå/ utbyggnad av det s. k. sydgasprojektet. Naturgas kommer därigenom att introduceras först i . Möjlighet finns till fortsatt utbyggnad upp genom . Ledningen kan komma att knytas ihop med en gasledning från till Gävletrakten för leverans av rysk naturgas. Från de norska gasfälten vid Haltenbanken utanför diskuteras en gasledning förbi , och . De tre kommunerna har bildat ett särskilt bolag, , för att medverka i undersökningar om förutsättningarna för en gasledning med den sträckningen. Slutligen har förberedelser inletts för en stor gasledning från de nordnorska fälten på Tromsflaket söderut genom hela ned till kontinenten. En introduktion av naturgas har stora fördelar från energipolitisk synpunkt. Den kan också få stor regionalpolitisk betydelse. Efter , bl. a. i , finns många stora förbrukare av energi inom basnäringarna järn- och stålindustri samt pappers- och massaindustri. Deras utvecklingsmöjligheter skulle förbättras om de fick tillgång till en ny intressant energikälla som naturgas. En förutsättning för att naturgas skall kunna introduceras i norra är sannolikt att de stora energiförbrukare som finns i området kan anslutas till gasnätet. Om så inte sker blir marknaden för liten för att bära upp de investeringar som måste göras i gasledningarna. Flertalet av de stora förbrukarna är lokaliserade till eller i relativt nära anslutning till kusten. Arbetet med att få fram naturgas till de stora basindustrierna efter Norrlands kustland måste med hänvisning till det som ovan anförts drivas vidare med hög prioritet. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att utreda möjligheterna att tillgodose industrins energibehov genom naturgas. () () () ()
mot · G502819 · 1982-01-20 00:00:00 — 1981/82 819-826 m. fl. En effektiv energihushållning är nödvändig för att skapa en god miljö och ett till ekologiska krav bättre anpassat samhälle. Detta kräver i högre grad än hushållning för att väl utnyttja tillgängliga resurser. Insatser för att hushålla med energi måste därför sättas in med kraft inom industri-, transport- och uppvärmningssektorerna. Statliga stimulanser och restriktioner i syfte att minska oljeanvändningen krävs. sker en betydande del av statsmakternas stöd till energiinvesteringar via oljeersättningsfonden. Fonden finansieras genom en avgift per kubikmeter olja. Avgiften tas ut på olja oavsett om den används i stora eller i små företag. Oljeersättningsfondens stödverksamhet är däremot reglerad så att stöd endast kan utgå till investeringar där stödandelen uppgår till . Stöd kan ges i form av lån av investeringarna, vilket innebär att den totala investeringen måste uppgå till . En stor del av nytänkandet på energiområdet sker i små och medelstora företag. Det är därför angeläget att dessa grupper kan få del av samhällets stöd på energiområdet. Den nu gällande gränsen för stöd kan innebära att många projekt inte kommer till stånd. Ett stöd till investeringar i småföretag, lantbruk, handelsträdgårdar etc. skulle innebära en totalt sett bättre resurshushållning; investeringar som skulle möjliggöra användning nära källan av råvaror och återanvändning av avfall som i annat fall ej tas till vara för energiändamål. Mycket talar enligt vår uppfattning för att stödmöjligheterna till energiinvesteringar bör utvidgas till att gälla även småskaligare investeringar än . En lämplig utvidgning av målgruppen är enligt vår uppfattning att gränsen för stödet sänks från nuvarande . Detta innebär att vi föreslår att förordningen om statligt stöd för åtgärder för att ersätta olja (SFS 1980:1085) § 19 ges följande lydelse: Hela kostnaden överskrider denna. Stöd enligt 3-7 § lämnas med lägst 15 000 När bidrags- eller låneandelen för åtgärden. Den belastning på administration och handläggning som en utökning av målgruppen skulle innebära bör mötas genom en decentralisering av handläggningen av de ärenden där stödet icke uppgår till . Ärenden inom jord- och skogsbruket och trädgårdsnäringen bör handläggas av lantbruksnämnderna, och ärenden för mindre företag i övrigt bör handläggas av de regionala utvecklingsfonderna. De energirådgivningsfunktioner som inrättats vid lantbruksnämnderna och de regionala utvecklingsfonderna 1 1981182. skulle stärkas i sin verksamhet om de också fick handläggningsansvaret för dessa ärenden. Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen föreslagits om sänkning av stödet från oljeersättningsfonden från lägst . 2. att beslutar att handläggningen av ärenden där stödandelen uppgår till högst . decentraliseras till lantbruksnämnderna och de regionala utvecklingsfonderna. () () () () () ()
mot · G502822 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:822 m. fl. Lokalisering till av statens energiverk Allmänt beslutade att en central myndighet med uppgifter inom det energipolitiska området skulle inrättas den 1 juli 1982.1 proposition 1981/82:100 bilaga 17 anger föredragande statsrådet organisation och uppgifter för denna myndighet, som benämns statens energiverk. Vidare föreslås hur verksamheten i fråga skall finansieras. Däremot sägs ingenting om till vilken ort skall lokaliseras. för statens energiverk m. fl. organ inom energiområdet () för emellertid ett ingående resonemang om lämplig lokaliseringsort, varvid som goda kriterier på en sådan bl. a. anges bra inrikes och utrikes kommunikationer, en varierad arbetsmarknad samt närhet till högskolor och universitet. Undertecknade vill i detta sammanhang framhålla som en lämplig lokaliseringsort för statens energiverk. kommun uppfyller väl ovannämnda kriterier. Man har goda flygförbindelser med , och , och med tåg når man snabbt , och . Man har också en i högsta grad varierad arbetsmarknad med många och stora arbetsplatser inom såväl industrin som offentlig och privat service. Vidare finns i kommunen en väl utbyggd högskola, och MalmöLundregionens hela högskoleverksamhet ligger på bekvämt pendlingsavstånd. Till allt detta kommer ett antal skäl som direkt anknyter till energipolitiken. I står man nu inför en väldig satsning på torven som energikälla. I Delary i kommun bedrivs t. ex. ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete i full skala för utvinning och förädling av torv till s. k. pellets. I utanför pågår försöksverksamhet med utnyttjande av solenergi för bostadsuppvärmningsändamål. I har det kommunala fjärrvärmeverket kommit långt i sina ansträngningar för att ersätta olja med fasta inhemska bränslen. Det bör i detta sammanhanbg också framhållas att det i kommun finns ett stort antal konsultfirmor just inom det energitekniska verksamhetsområdet och en stor industri - AB Svenska Fläktfabriken - som bl. a. tillverkar anläggningar för rökgasrening vid eldning med olja, kol, torv m. m. Rent principiellt anser vi det vara riktigt att nytillkommande statlig verksamhet om möjligt skall lokaliseras utanför . Erfarenheterna av tidigare utlokaliseringar av statliga ämbetsverk är dessutom i de allra flesta fall goda. kommun är ett av de storstadsalternativ som ännu inte kommit i fråga vid utlokalisering av central statlig verksamhet. Vi anser att kommunen nu så att säga står i tur för att erhålla en sådan verksamhet. (Lokaler kan anvisas med mycket kort varsel.) Även rent regionalpolitiska skäl talar för en sådan lokalisering. Stora delar av och hela har besvärats av sjunkande sysselsättning och dramatiskt vikande befolkningstal. En lokalisering av statens energiverk till skulle innebära en väsentlig stimulans för regionen i allmänhet och dess näringsliv i synnerhet. Mot ovanstående bakgrund hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av statens energiverk till . () ()