mot · G5022452 · 1982-04-16 00:00:00 — Åtgärder mot försurningen (prop. 1981/82:151) Propositionen skall ses mot bakgrunden av att försurningen och dess följdföreteelser nu tagit sådan fart att radikala grepp krävs, om inte mänskligheten skall drabbas av en katastrof utan motstycke i sin historia. Det kanske allvarligaste i detta sammanhang är att man i allmänhet inte synes ha lägets allvar klart för sig. Alla varningar från skogs- och naturvårdsföreträdare har avfärdats som domedagsprofetior. Ur en sammanställning av Världsnaturfonden kan hämtas att under de närmast kommande 3 5 åren hälften av hela det västtyska skogskapitalet befinner sig i farozonen och att i delstaten med Schwarzwald granen i rask takt försvinner, vidare att i av de norska vattendragen fiskbestånden förstörts. Ur den västtyska tidskriften kan man inhämta att Kölnerdomen vittrat mera än under de föregående 300 och att reparationerna nu kostar 4 miljoner . Må härtill sägas att de dystra bilder som ovan tecknats återkommer, om vi berör förhållandena i , i , i , i osv. har begärt skadestånd av , av , och så kan man fortsätta i oändlighet. Det anförda må vara nog för att illustrera problemets internationella karaktär. Vi har i vårt land i stort sett slagit oss till ro därmed vi bidrar ju bara med en fjärdedel av försurningen, resten kommer utifrån. Frågan är om vi kan fortsätta med ett sådant resonemang och underskatta närnedfallet. Här må förhoppningar om ett bättre internationellt samarbete uttalas. 1 vårt land har skadorna än så länge inte mera påtagligt drabbat skogen annat än relativt lokalt, men om man sätter in mätningar i ett tidsperspektiv visar en kartbild hur skrämmande nära vi kommit förhållandena på kontinenten. Vi måste , innan skogen drabbats för hårt, utreda hur vi skall motverka sådana skador. Det förefaller, som om man utan att ha gjort sig mödan forska närmare häri vill binda oss med miljardinvesteringar inom kolområdet i den felaktiga tron att kolet skulle vara mindre försurande än oljan. Att söka ersättning för olja är givetvis helt i sin ordning av ekonomiska och beredskapsskäl, men stenkolet är inte trots alla sina förtjänster den allena saliggörande utvägen. En ersättning av olja med kol kan befaras komma att ytterligare accentuera försurningseffekten, om man inte fångar upp surheten redan i början. Här som så gott som alltid är det bättre att förebygga än att restaurera. 1981/82: 2452 Med kalkning når man bara en försvinnande liten del av de försurade områdena. Hur skall man tänka sig att t. ex. klara dricksvattenkvaliteten i glesbygdsområdena, där invånarna sammanlagt åtskilliga 100 000 är hänvisade till befintliga brunnar och inte som i tätorter kan få vatten av bättre kvalitet? Utan egen förskyllan har befolkningen inom stora områden tvingats hålla till godo med vatten, som i analyser fått betyget Vättnet är mycket aggressivt mot metaller. Koppar- och aluminiumhalten förhöjd. Vem skall betala utbytet av korroderade ledningar m. m.? Det är med andra ord en mängd problem, som delvis bara antytts i propositionen men som måste finna en snar lösning. saknas rekommendationer beträffande åtgärder för att motverka markförsurning och därmed sammanhängande metallanrikningar och förgiftningsföreteelser. Sammanfattningsvis vill jag anföra att energiforskningsprogrammet bör sättas in i ett större sammanhang och omfatta även skadeförebyggande åtgärder, bl. a. i vad gäller vattentäkter för människor och djur, distributionssystem och därmed sammanhängande tekniska frågor, ersättning för nedsatt skogsproduktion m. m. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energiforskningsprogrammets omfattning. Vid jämförelse mellan förhållandena åren 19101920 och åren 19751979 erhålls ett mått på hur försurningen drabbat olika delar av landet. Härav framgår det att i de värst drabbade områdena (mörkast på figuren) är den kvarvarande förmågan att motstå försurningen nu mint1-* ~~ jämfört med förhållandena i börj seklet. Större delen av ligger in värst drabbade områdena i landet. Efter 1 SNV, 1981. < 20 20-40 40-60 60-80 >80 Restalkalinitet Dagens alkalinitet,, Ursprungsalkalinitet