mot · G502728 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. I den svenska u-hjälpen var Cubabiståndet ett av de progressiva inslagen. Stödet till var dock relativt litet och i stället för att avvecklas borde det ha ökat. kännetecknas av en demokratisk och social utveckling sedan revolutionen . Den ekonomiska utvecklingen har varit framgångsrik, och landets tillgångar har fördelats rättvist. Men är fortfarande i behov av hjälp för att kunna befria sig från underutveckling och ekonomiskt beroende. Avvecklingen av Cubabiståndet 1976 spelade imperialismen i händerna. Det välmotiverade, återkommande kravet på bistånd till får ökad tyngd mot bakgrund av att Reaganadministrationen militärt, ekonomiskt och politiskt ökar pressen på . Militära hot och terrorism har genomfört en omfattande militär upprustning i det karibiska området. har antalet militärövningar i ökat i antal och omfattning. Flottmanövrarna och var militära repetitioner, som övade flottblockad och direkt invasion. I samband med de alliansfria staternas toppmöte i landsattes marinsoldater på den av ockuperade Guantanamobasen, alltså direkt på fastland. Spionflygningarna har återupptagits. har upprättat en särskild invasionsstyrka på i , rustat upp gamla militärbaser och inrättat nya. Pentagon håller åter interregionala möten med sina militära bundsförvanter i . Radiostationer sänder med allt större intensitet mot . De exilkubanska terroristorganisationerna har fått råg i ryggen och starkt ökat sin aktivitet. Utrikesminister och andra regeringstalesmän i har uttalat hotelser om att slå till mot , att sätta landet under total blockad eller invadera. motiverar detta med obevisade påståenden om kubansk vapenhjälp till . har tvingats ta hänsyn till denna nya hotfulla utveckling och förstärkt försvaret, inrättat hemvärn m. m. Detta påverkar givetvis utvecklingsresurserna på andra områden. Ekonomisk blockad och sabotage Den ekonomiska blockaden, som har varit ansträngande för , har skärpts. Handeln med de västkapitalistiska länderna har tvingats minska kraftigt. har uttryckt situationen i en intervju i tidskriften nr 5/6 1981: Företagen vågar inte köpa det kubanska nicklet i rädsla för sanktioner. Den påtvingade minskade handeln med väst beror också på allt sämre bytesförhållanden: Starkt beroende av sin viktigaste produkt, sockret, försvåras ekonomi ytterligare genom att sockerpriserna varierar kraftigt, på en låg nivå, på den kapitalistiska världsmarknaden. Biståndet från västvärlden har upphört. möter svårigheter på den internationella låne- och kreditmarknaden. har på ett oförklarligt sätt drabbats av vissa sjukdomar och epidemier. Fyra allvarliga sjukdomar har härjat odlingar och människor: blåmöglet på tobaken, rostsvampen på sockerrören, blödande denguefebern samt blödande bindhinneinflammation (conjunctivit). Alla dessa epidemier saknar naturlig förklaring. De har medfört stora förluster på tobaks- och sockerskördarna. Möjligheterna att skaffa medicin och bekämpningsmedel, vilket främst fanns hos allierade och i , försvårades av blockaden, och genom förlängda transportsträckor blev kostnaderna enorma. Denguefebern krävde över 150 människoliv. Ingenstans bland de latinamerikanska länderna eller på de karibiska öarna har den aktuella typen av denguevirus förekommit , och har den bästa hälso- och sjukvården på kontinenten. Samma typ av denguevirus har man däremot experimenterat med på de centra i som arbetar med att utveckla biologiska stridsmedel. Den ekonomiska blockaden och de återkommande sabotagen hindrar att styra och fritt utveckla sin ekonomi. Samarbetet med SEVländema, främst , ger trygghet och möjlighet till långsiktig planering. Men självfallet skulle vara betjänt av att få utveckla sin internationella handel, inte minst med sina grannar, vilket dock förhindrar. Offensiv för att isolera politiskt Med olika medel har ansträngt sig för att politiskt isolera . Genom påtryckningar har regimer antingen börjat handla fientligt mot eller brutit de diplomatiska förbindelserna. , , och har samtliga förmåtts bryta de diplomatiska förbindelserna med . Detta påminner om 1960-talets början då genom OAS fick de latinamerikanska länderna utom att bryta med . inval i förhindrades av . I olika internationella och FN-sammanhang ställer ultimatum: t. ex. skulle inte ha medverkat vid sjätte om det, som planerat var, hölls på . (Det äger rum i .) skulle inte heller delta i Cancunmötet i om inbjöds. har, för att ej förhindra mötena, därför varken yrkat på att få stå som värdland eller att få bli inbjuden. Stöd till infriar biståndsmålen är ett hotat land. Det befinner sig under hårt tryck, militärt och ekonomiskt. försöker skapa otrygghet och rädsla på och tvingar dessutom landet att bromsa sin ekonomiska och sociala utbyggnad. Avsikten är att tillfoga det kubanska samhällsbygget maximal skada. Detta till trots uppvisar en fast inrikespolitisk hållning; demokratiseringen fortsätter bl. a. genom inrättandet och utvecklandet av Folkmakten. Utrikespolitiskt och internationellt fortsätter att göra insatser för en ny ekonomisk världsordning och för fred. gör stora hjälpinsatser i m. fl. länder vad gäller utbildning och hälsovård. När det gäller förhållande till framhöll Fidei i sitt tal vid den andra partikongressen 1980: Erbjuder man oss en olivkvist kommer vi inte att skjuta den ifrån oss. anser att en normalisering av förbindelserna med skulle ha ett gynnsamt inflytande på det politiska klimatet i och och bidra till avspänning i världen. Därför motsätter sig inte en lösning på de historiska motsättningarna med , men ingen bör försöka få att ändra sin inställning eller att kompromissa med sina principer. Genom ett oegennyttigt och progressivt bistånd till skulle bidra till att bryta den internationella isoleringen av . Där har de biståndspolitiska målen infriats: Biståndet har väl tillvaratagits och använts till hela folkets bästa. uttryckte i , vid tredje-världen-ekonomernas konferens: exempel att eliminera analfabetismen, utveckla sjukvården, avskaffa arbetslöshet och succesivt höja hela folkets levnadsnivå bör följas av de underutvecklade länderna. bör vara en av biståndsmottagare! Förslag till anslag tas upp i vpk:s biståndsmotion. Under hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att på nytt tas upp som programland för svenskt bistånd. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)