mot · G502839 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Den negativa utvecklingen i fortsätter. Enligt den presenterade budgetpropositionen har industrisysselsättningen i minskat med ca 26 000 förvärvsarbetande . Statistiskt sett borde ca 500 av dessa ha fallit bort i . I verkligheten är det ca 1 500. Sysselsättningen inom den offentliga sektorn kan inte längre suga upp den arbetskraft som inte längre får jobb i industrin. Staten tar dåligt sitt ansvar för sysselsättningen i . redovisade i sitt betänkande om regionalpolitiken (AU 1980/81:23, s. 53) statistik som måste stämma till eftertanke. Det är allmänt bekant att är mycket beroende av en stor offentlig sysselsättning inom försvarssektorn. a. industriministerns uttalande om statens ansvar för sysselsättningen på orter där staten är en stor arbetsgivare, kan man konstatera att som enda län minskat den statliga sysselsättningen . Det var i absoluta tal en minskning med drygt 400 arbetstillfällen. ökade antalet statsanställda med i det närmaste 35 000 i hela landet. En vikande arbetsmarknad och därmed ett vikande skatteunderlag gör att kommunerna men framför allt råkat in i en mycket besvärlig situation. Omfattande investeringsbehov i bl. a. ett centralsjukhus sammanfaller nu i tiden med en allt sämre ekonomi. har den klart högsta landstingsskatten i landet. Efter rader av sparförslag från regeringen står nu inför valet att ytterligare höja skatten eller avskeda 300 anställda. Arbetslösheten är hög i länet. fanns hos arbetsförmedlingarna 3 013 arbetssökande. Det motsvarar av hela arbetskraften. Därutöver kom personer i arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete och övriga arbetsmarknadspolitiska insatser. Befolkningsminskningen har fortsatt i länet. har folkmängden minskat. minskade invånarantalet med 900 personer. har folkmängden minskat med 2 700 personer eller . är ett industrilän. Medan industrisysselsättningen i riket svarar för av all sysselsättning, är motsvarande andel för . Ett litet antal företag svarar för mer än hälften av industrisysselsättningen i länet. Med något undantag är de koncernföretag, med endast tillverkande enheter i länet medan administration och utveckling ligger på annan ort. Utvecklingen belyses av följande sammanställning: I kommun har , och minskat med 1 155 arbetstillfällen . Det motsvarar en fjärdedel av hela arbetsstyrkan 1975. I har , , LM och minskat med 705 arbetstillfällen . I har , och minskat med 960 arbetstillfällen eller . I har och minskat med 417 arbetstillfällen, varav varvet svarade för 355 arbetstillfällen. I kommun har AB och minskat med 922 arbetstillfällen . Mycket talar för att teknisk utveckling m. m. kommer att innebära en fortsatt minskning av sysselsättningen på de stora industriarbetsställena. En sådan utveckling får accepteras för att konkurrenskraften skall kunna bibehållas. Det hindrar emellertid inte att ambitionsnivån sätts högt när det gäller industrisysselsättningen. Länet arbetar utifrån en förutsättning att antalet industrisysselsatta skall bibehållas på nuvarande nivå. Det skall ske genom satsning på nya småföretag inom industrigrenar där länet har speciella förutsättningar, t. ex. inom fisket. Industrin har en speciell betydelse i kommun. Den negativa utvecklingen där är allmänt känd. Den föranledde att besluta om att regionalpolitisk! stöd skulle kunna utgå där med tillämpning av de regler som gäller stödområde 4. I samband med beslutet om regionalpolitisk! stöd till uttalades även att den s. k. undantagsregeln i förordningen 1979:632 om regionalpolitisk! stöd skulle ges en generös tillämpning i , allt i syfte att underlätta den industriella utvecklingen i länet. Enligt regeringens beslut gäller denna undantagsregel till . Den har då varit i tillämpning ca . Det är uppenbart att detta är alldeles för att avsätta några påtagliga resultat och för att ge rimliga erfarenheter av vad ett temporärt regionalpolitisk! stöd har för effekter. Beslutet bör därför förlängas till i första hand . har dessutom beslutat lägga ned sin fabriksenhet i , varvid ytterligre ca 250 personer friställs. Det är uppenbart att en gemensam satsning av kommuner, länsorgan och staten för att skapa sysselsättning kan ge positiva resultat. Kapitalförsörjningen till industriutbyggnaden är därvid av avgörande betydelse. För att klara några svåra år framöver måste staten gå in med riskvilligt kapital till industriinvesteringar dels i form av regionalpolitisk! stöd, dels genom medel till ett utvecklingsbolag, som i sin tur kan finansiellt stödja projekt som tas fram av näringspolitiska organ i länet. Som tidigare redovisats har den statliga sysselsättningen i länet minskat . kommun har som enda primära centrum i landet fått vidkännas befolkningsminskning. De statliga omlokaliseringarna gynnade inte . Utvecklingen inom försvarssektorn är av utomordentlig betydelse för länet. Det får förutsättas att de nedskärningar av den militära sysselsättningen som försvarspolitiska beslut kommer att medföra kompenseras på ett rimligt sätt på de orter där den militära sysselsättningen har stor betydelse. En viss kompensation kan nås genom koncentration av militär utbildning m. m. till sådana utsatta orter, t. ex. . En medveten strävan från statens sida måste emellertid vara att ersätta bortfallet med annan typ av verksamhet. I kommer neddragningarna inom marinen att innebära att många lokaler kommer att stå utan användning. Mot bakgrund av vad arbetsmarknadsutskottet framhöll i sitt betänkande (AU 1980/81:23, s. 60) om skälen för att pröva om delar av verksamheten eller funktioner i den statliga förvaltningen kan flyttas från , bör decentraliseringsdelegationen få i uppdrag att föreslå sådan flyttning av verksamhet till . Både regionalpolitiska skäl och det faktum att lokaler finns bör starkt motivera ett sådant förslag. Ett alternativ som därvid bör övervägas är att samla ett antal små statliga verksamheter på ett ställe i och därvid låta administrativ service och andra tjänster som är av gemensam karaktär betjäna dessa sinsemellan artskilda verksamheter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar uttala sig för att regionalpolitisk! stöd även under /83 skall utgå inom kommun med tillämpning av reglerna för stödområde 4, 2. att beslutar uttala sig för att - med hänsyn till sysselsättningsläget i länet - undantagsregeln i förordningen 1979:632 om regionalpolitisk! stöd även under /83 skall ges en generös tillämpning, 3. att beslutar uttala sig för att från fjortonde huvudtiteln, anslaget C 1. stöd: Bidragsverksamhet och/eller C 2. stöd: Lokaliseringslån anvisas totalt 35 milj. kr. för inrättande av ett regionalt utvecklingsbolag i , 4. att beslutar uttala sig för att decentraliseringsdelegationen får i uppdrag att föreslå lokalisering av lämplig statlig verksamhet till , varvid alternativet med samlokalisering av flera mindre myndigheter till en lokal bör särskilt övervägas. () ()