mot · G5022388 · 1982-03-25 00:00:00 — m. fl. Ändringar i sjukförsäkringen m. m. Vi ansluter oss till den av föredragande stadsråd i propositionen anförda meningen att det samhällsekonomiska läget nödvändiggör besparingar också inom sjukförsäkringen. En ytterligare orsak är den försämrade produktivitet i svenskt arbetsliv som bl. a. viss omotiverad korttidsfrånvaro medför. Propositionen lämnar somliga problem inom sjukpenningförsäkringen olösta. Bristerna i kompensationshänseende för delårs- och deltidsanställda kvarstår som en följd av att metoden vid beräkning av sjukpenningen inte föreslås ändrad. Ökad självrisk medför dessutom förhållandevis lägre kompensation vid främst korta sjukfall. Vi accepterar emellertid i huvudsak förslagen i propositionen med hänsyn till dess huvudsyfte, att åstadkomma besparingar. Vi föreslår därtill ytterligare besparing genom en modifiering av regeringens förslag, till vilken vi återkommer. Vi vill understryka att det föréliggande förslaget måste betraktas som ett provisorium. Ett mer genomarbetat förslag bör, oberoende av den samhällsekonomiska situationen, föreläggas . En stor del av de förvärvsarbetande saknar avtalsreglerad rätt till ersättning vid sjukdom utöver de förmåner som följer av den allmänna sjukförsäkringen, eller också är avtalskompletteringen begränsad till att avse blott längre sjukfall. Avtalad ersättning även vid korttidssjukdom gäller för anställda inom den offentliga sektorn med vissa undantag och för privatanställda tjänstemän. För övriga arbetstagare på den privata sektorn däremot har avtalet inte motsvarande omfattning. Enligt kollektivavtalet gäller för dessa en avtalsgruppssjukförsäkring, som utlöses och ger viss påbyggnad endast vid längre sjukfall och förtidspension. Vid korttidssjukdom utgår emellertid ingen avtalsgrundad ersättning. Avtalsskillnaden mellan å ena sidan privatanställda tjänstemän och offentliganställdaoch å andra sidan privatanställda arbetare är stor. Om existerande avtal kvarstår oförändrade efter avtalsperiodens utgång , medför införandet av karensdagar en orättsvis särbehandling av de privatanställda arbetarna. Besparingsåtgärderna bör drabba alla berörda grupper lika. Vi ansluter oss därför till föredragande statsrådets förslag att bör uttala angelägenheten av att arbetsmarknadens parter i kommande avtalsrörelse medverkar till att de nya reglerna för självrisken i sjukpenningsförsäkringen får likvärdig effekt för olika grupper på arbetsmarknaden. Om arbetsmarknadens parter inte lyckas sluta sådana avtal att berörda grupper verkligen drabbas lika av besparingsåtgärderna kan lagstiftning senare Vi är emellertid i princip motståndare till lagstiftning som innebär intrång i avtalsfriheten. För att uppnå ytterligare spareffekter föreslår vi att den generella kompensationsnivån inom sjukpenningförsäkringen, föräldrapenningen för tillfällig vård av barn, havandeskapspenningen, ersättningen till smittbärare och arbetsskadeförsäkringen begränsas till av den sjukpenningsgrundande inkomsten jämfört med nuvarande . Med hänsyn till att sjukpenningen är beskattad innebär det att ersättningsnivån efter skatt sänks med . Propositionens förslag, att inkomstdelar mellan 5,5 och 7,5 basbelopp skall ersättas till kan vi inte ansluta oss till. Dels ger detta efter avdrag för skattebortfall en i sammanhanget relativt obetydlig spareffekt, dels bör så länge inkomstbortfallsprincipen är vägledande för sjukpenningens konstruktion denna typ av systemingrepp anstå. Skall en sådan förändring genomföras förutsätter den motsvarande sänkning av arbetsgivaravgiften. Som nämnts ovan förväntar vi oss att ett mer genomarbetat förslag till ändringar i sjukförsäkringen längre fram föreläggs . Principändringar bör anstå till dess. Slutligen föreslår vi att arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen sänks till 8,och inte med 1,5 enheter till 9,som föreslås i propositionen. I konsekvens med detta skall arbetsgivaravgiften till folkpensioneringen höjas från till och inte till i propositionen föreslagna . Därmed förbättras möjligheterna att trygga pensionsåtagandena . Våra förslag beräknas innebära en minskning av sjukpenningutgifterna med drygt 2 800 milj. kr. Sammantaget innebär förslagen en besparing med 3 000 milj. kr. att jämföra med av regeringen föreslagna 2 100 milj. kr. Beräkningarna avser helårseffekten. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med stöd av det anförda hemställs 1. att med avslag på propositionens förslag till ändring av sjukpenningens kompensationsnivå beslutar att hel sjukpenning för dag skall utgöra av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. 2. att uttalar vad i motionen anförts om angelägenheten av att arbetsmarknadens parter i kommande avtalsrörelse medverkar till att de nya reglerna för självrisken får likvärdig effekt för olika grupper på arbetsmarknaden, samt 3. att beslutar att sjukförsäkringsavgiften och folkpensionsavgiften fr. o. m. skall utgöra 8,resp. 10,. () () () () () L. () i H. () () () PER ()