ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021267 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1267 m. fl. Föräldrapenning för vård av sjukt barn Samhället försöker på olika vägar stötta föräldrar med handikappade barn. Vårdbidraget är det kanske viktigaste medlet för att göra det möjligt för föräldrar att klara vården av barn med handikapp. Därutöver finns det andra stödåtgärder som också i speciella situationer är till stor hjälp. Det är bl. a. föräldrapenning för vård av sjukt barn och de speciella hemsjukvårdsbidrag som sjukvårdshuvudmännen lämnar. Ett genomförande av anhörigvårdskommitténs förslag till förbättringar av vårdbidraget kommer att ytterligare förbättra situationen för de föräldrar som valt att själva vårda sina handikappade barn. finns emellertid luckor i trygghetssystemet där föräldrar ställs utan tillräcklig hjälp från samhällets sida. Rätten till föräldrapenning för vård av sjukt barn upphör i och med att barnen blir . Normalt räknar man med att barn vid den ålderna kan klara sig själva åtminstone kortare tider vid sjukdom utan att ha någon förälder till hands. Situationen är ofta annorlunda för barn som är handikappade. Vid sjukdomen kan det vara nödvändigt med ständig tillsyn av någon förälder för att de skall kunna vistas i sitt hem. Behov av kontakt mer regelbundet kan också föreligga vid sjukhusvistelse t. ex. efter en operation. Vårdbidraget kan sättas in vid långa sjukperioder över sex månaders tid. Rör det sig om kortare perioder är stödmöjligheterna mer begränsade. Landsting eller landstingsfri kommun kan lämna hemsjukvårdsbidrag men även i sådana fall kan krävas ganska långa sjukperioder, t. ex. några månader för att stödet skall sättas in. Enligt vår mening borde det övervägas att utsträcka rätten till föräldrarpenning för vård av sjukt barn till att avse även barn om det är motiverat utifrån deras handikapp. En sådan lösning borde kunna utformas så att den blir samordnad med de förslag som anhörigvårdskommittén arbetar med. Därigenom skulle kunna uppstå ett heltäckande trygghetssystem för vård av handikappade barn som blir sjuka, så att föräldrarna alltid kan påräkna stöd i de situationer då de behöver vara hemma för att klara vården av sina barn. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att motionens krav om att utsträcka rätten till föräldrapenning för vård av sjukt och handikappat barn överlämnas till anhörigvårdskommittén. () ()
mot · G5021269 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Ändrade regler för hustrutillägg Hustrutillägg är en inkomstprövad förmån som endast kan utbetalas till kvinnor och som lever kvar från den tid då pensionsnivåerna var låga och gifta kvinnor som regel förblev hemarbetande. Tillägget utgör praktiskt taget en med maximalt fem år tidigarelagd folkpension. Eftersom pensionsnivåerna stigit och inkomstprövningsreglerna efter hand mildrats kan hustrutillägg utbetalas trots att familjeinkomsten överstiger , t. o. m. när den ligger på . Socialpolitiska samordningsutredningen har uttalat att hustrutillägget spelat ut sin roll. Också vi anser att det är en förlegad förmån, som inte hör hemma i en modern socialförsäkring. Emellertid är vi inte beredda att förorda tilläggets avskaffande utan betryggande övergångsbestämmelser. Däremot anser vi att hustrutillägg inte bör utgå när familjeinkomsten är så hög att särskilda stödåtgärder är helt omotiverade. bör därför enligt vår mening inte utbetalas. Regler för detta bör träda i kraft . Folkpensionsanslaget bör därmed kunna minskas med åtminstone 5 milj. kr. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att fr. o. m. hustrutillägg inte skall utbetalas om beloppet inte överstiger . 2. att beslutar att till folkpensioner för /83 anvisa ett förslagsanslag av 37 . () () () () () () () () () () G. ()
mot · G5021270 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1270 m. fl. Vidgad rätt till pensionstillskott Samhällsekonomin präglas av långsam tillväxt. Den ekonomiska grunden för reformpolitik har fortlöpande försvagats under halvtannat decennium. Om trygghetsåtagandena skall kunna infrias även måste kostnadsutvecklingen på det socialdemokratiska området dämpas påtagligt och sådan omprioritering ske att de som bäst behöver det får en förstärkning av sina sociala förmåner. I budgetpropositionens socialhuvudtitel framhåller föredragande statsråd att besparingsåtgärder inom generella förmånssystem måste kombineras med åtgärder för att förstärka grundtryggheten genom förbättringar främst för de mest utsatta grupperna. Vi är av samma mening och har i princip ingen invändning att resa mot synsättet att pensionärer med låg eller ingen ATP bör erhålla pensionsförstärkning. Föredraganden föreslår att pensionstillskotten skall höjas av basbeloppet. Emellertid har den mest utsatta pensionärsgruppen inte blivit föremål för omtanke. Den består av pensionärer som på grund av undantagande från ATP inte har något pensionstillskott alls. De om några behöver pensionshöjning. Den generande omständigheten att de upprepade, mångåriga kraven i riksdagsmotioner från moderata samlingspartiet och på socialt ansvarstagande för dessa personer endast skjutits genom hänvisningen till utredningar och beredningsarbete blir alltmer oacceptabel. bör därför nu bringa denna fråga ur världen genom att besluta bevilja alla, som på grund av undantagande från ATP endast uppbär grundbeloppet från folkpensioneringen, fullt pensionstillskott fr. o. m. . (Vad gäller tillkommande pensionärer bör undantag göras endast för dem som har ett gällande undantagande och inte väljer att gå in i ATP.) De statsfinansiella konsekvenserna härav är inte betydande och skulle för /83 uppvägas om ikraftträdandet av den i budgetpropositionen föreslagna generella höjningen av pensionstillskotten från till av basbeloppet skjuts till . På innebär den av oss föreslagna åtgärden inte heller någon påtaglig statsfinansiell belastning. Dels upphör rätten till undantagande fr. o. m. 1982 med retroaktiv verkan enligt tidigare riksdagsbeslut. (Endast personer födda eller tidigare, som vid utgången av 1981 hade gällande undantagande, kan fortsätta att stå utanför ATP.) Dels minskar kostnaderna för pensionstillskott, eftersom andelen ATP-pensionärer ökar snabbt. av alla folkpensionärer har även ATP. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av vad ovan anförts hemställs 1. att beslutar att folkpensionärer som på grund av undantagande från ATP endast uppbär folkpensionens grundbelopp fr. o. m. skall ha rätt till pensionstillskott i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att beslutar bifalla det till budgetpropositionen 1981/82:100, bil. 8, fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott, med den ändringen att ikraftträdande sker . () () () () () () () () () () () G. ()
mot · G5021272 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1272 Timstudiestödet till studiecirklar med partipolitisk inriktning Rätten till timstudiestöd regleras i studiestödslagen 1973:349 och i studiestödsförordningen 1973:418.1 studiestödslagen stadgas att timstudiestöd kan utgå till studerande som deltar i utbildning av det slag som regeringen eller den myndighet som regeringen utser bestämmer. Närmare bestämmelser om vilka studiecirklar som ger rätt till timstudiestöd skall meddelas av () efter samråd med centrala . Till ledning för SÖ när det gäller att fastställa vilka studiecirklar som, enligt de nya bestämmelserna, berättigar till timstudiestöd är utbildningsministerns uttalande (prop. 1980/81:127) att språkcirklar, samhällsinriktade cirklar, fackliga cirklar och cirklar som vänder sig till de handikappade skall vara stödberättigade. Med ledning av gällande bestämmelser och de föreskrifter som SÖ har utfärdat fattar vuxenutbildningsnämnderna i länen beslut om timstudiestöd. Med den konstruktion som timstudiestödet nu fått innebär det att detta kan användas för studier som rimligtvis inte kan hänföras till syftemålet med timstudiestöd. Samhällsinriktade studiecirklar som har ett partiprogram som studiematerial och en studiehandledning i vilken det klart framgår att studiecirkels syfte är att verka för en valseger, anser vi inte präglas av saklighet och strävan av allsidig belysning av studieämnena. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär sådana ändringar av reglerna för timstudiestöd att ensidig partipolitisk utbildning ej berättigar till timstudiestöd.
mot · G5021273 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1273 och i Kumla Indragning av förtidspension och sjukbidrag till intagna på kriminalvårdsanstalt Under vistelse på kriminalvårdsanstalt och i häkte är huvudman för sjukvården. Ersättning från för sjukvård och sjukpenning utgår ej. I linje med detta bör även förtidspension och sjukbidrag kunna dras in. Att vissa intagna på kriminalvårdsanstalt har förtidspension förorsakar problem på anstalterna. De förtidspensionerade har ju ej arbetsplikt. De får visserligen folkpensionen nedsatt men får ut pengar utan att behöva arbeta som de andra intagna. Detta har ökat motsättningarna och förstört arbetsmoralen på anstalterna. Det försvårar arbetsträning och rehabilitering av de intagna som ofta är unga. De som uppbär förtidspension eller sjukbidrag har som regel fått det på grund av att de bedömts oförmögna till arbete på arbetsmarknadens villkor. Det är ofta fråga om missbrukare. När de kommer in på anstalten och blir alkohol- och drogfria förbättras arbetsförmågan. Inom kriminalvårdsanstalterna föreligger dessutom inte heller samma krav på hög effektivitet i arbetet som utanför anstalterna, utan det är frågan om arbetsträning och rehabilitering. De förtidspensionerade skulle på ett helt annat sätt kunna motiveras för och sättas i arbete och aktiveras på andra sätt, om de i stället för pension hade den ekonomiska ersättningen för utfört arbete som stimulans. För att stimulera till aktivering och arbetsträning bör därför förtidspensionen och sjukbidraget dras in under vistelsen på kriminalvårdsanstalt och inte utgå igen förrän efter strafftidens slut. De intagna som är arbetsoförmögna även inom anstalten kan efter läkarbedömande i stället sjukskrivas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om indragning av förtidspension och sjukbidrag enligt lag om allmän försäkring till intagna på kriminalvårdsanstalt i enlighet med vad i motionen anförs. () ()
mot · G5021274 · 1982-01-26 00:00:00 — och till sjukersättning för vissa arbetslösa Rätt att erhålla kontant arbetsmarknadsstöd har den som avslutat ungdomsutbildning eller arbetsmarknadsutbildning och ej erhållit arbete. Det innebär att de ungdomar som efter avslutad utbildning anmäler sig som arbetssökande ej anses ha uppfyllt arbets- och inkomstkravet för inplacering i sjukpenningklass. Om han/hon kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) utgår blir sjuk, saknas den ersättning som i normala fall utgår om man varit arbetstagare och inplacerad i sjukpenningklass. I en situation när arbete ej kan erhållas, trots utbildning, saknas alltså den trygghet som är naturlig för den som innehaft ett arbete. I det fall när KAS är ersättning för utebliven lön ingår ej möjlighet till ersättning från försäkringskassa. Frivillig sjukförsäkring är ej heller möjlig att teckna för dessa ungdomar. Förvissa andra grupper som ej har arbete finns trygghet även vid sjukdom. Vid arbetsmarknadsutbildning utgår exempelvis ersättning . Den som gör repetitionstjänstgöring inom försvaret får ersättning vid sjukdom även om han icke har sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Motsvarande gäller inom föräldraförsäkringen där grundbeloppet utgår till dem som har SGI. Enligt vår mening bör även de ungdomar som har KAS och är i den inledningsvis redovisade situationen vara garanterade ersättning vid sjukdom, vilket skulle kunna ske genom KAS eller sjukpenning. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag om rätt till ersättning vid sjukdom för dem som erhåller KAS och ej är inplacerade i sjukpenningklass.
mot · G5021275 · 1982-01-25 00:00:00 — 1981/82 1275-1284 Motion 1981/82:1275 a. till uppgift att följa utvecklingen på hjälpmedelsområdet, att pröva och egenskapsdeklarera hjälpmedel, att följa forsknings- och utvecklingsarbete på området samt att ge information om hjälpmedel och andra åtgärder för handikappade. I begynnelsen av sin verksamhet hade institutet nära kontakt med brukarna av hjälpmedel samt med enskilda konstruktörer. Verksamheten inriktas numera i allt högre grad på information till vårdare, ordinatörer, läkare och annan personal inom hjälpmedelsorganisationen. En konsumentinriktad information saknas, trots att en sådan medför ett bättre utnyttjande av hjälpmedlen och begränsar felordinationer. Konsumenterna känner att de får allt mindre insyn och inflytande i institutets verksamhet. Enligt min uppfattning bör basen för institutet vara de erfarenheter och behov som brukarna kan förmedla. I sin testningsverksamhet visar institutet ömsinthet för producenternas ekonomiska villkor, medan främlingskapet är stort för konsumenternas praktiska och ekonomiska villkor. Institutet har även svårighet att hålla kontakt med innovatörer. Den negativa attityd som de möter hos institutet medför att många tappar förtroendet för institutets förmåga att föra fram nya idéer och uppslag. genomförde handikappinstitutet en organisationsutredning med målsättning att förena krav som ställs på institutet med ett stimulerande och självständigt arbete för samtliga anställda. Den omorganisation som blev följden av utredningen har inte ökat institutets effektivitet. Snarare har man fastnat i en intern konferensverksamhet. Jag finner det viktigt att handikappinstitutet aktivt stimulerar utveckling av nya hjälpmedel och tar till vara alla uppslag att förbättra dem. Konsumentinflytandet bör stärkas och informationen bör i högre grad vända sig direkt till brukarna. De tillgängliga resurserna kan härigenom utnyttjas bättre. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av handikappinstitutets verksamhet i syfte att stärka konsumenternas inflytande. 1 1981/82.
mot · G5021276 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1276 Ersättningen till handikappad som genomgår rehabilitering För många personer uppstår det stora ekonomiska svårigheter i samband med habilitering/rehabilitering. Grundtryggheten för dem som drabbas av skador eller handikapp garanteras oftast genom utgående sjukbidrag/ förtidspension. Det är ytterst ot--. . jdsställande att framför allt ungdomar erhåller sjukbidrag/förtidspens. on innan en omfattande rehabilitering satts in som syfte att återföra dem till arbete eller utbildning. Beviljad pensionsförmån tas ofta av arbetsvårdande myndigheter som intäkt för att rehabilitering inte skall ske. Pensionen kan också vara rehabiliteringsfientlig eftersom pensionstagaren och eventuellt dennes föräldrar m. fl. hunnit vänja sig vid den grundtrygghet som beviljat sjukbidrag eller beviljad förtidspension innebär. Särskilt för ungdomar som är under utbildning torde ett system med rehabiliteringsersättning vara mer stimulerande och även rimligare från rättvisesynpunkt med hänsyn till övriga studerande. Frågan om rehabiliteringsersättning har varit aktuell . Statsmakterna bör därför med det snaraste göra en översyn av ersättningsreglerna för personer med handikapp som genomgår habilitering/rehabilitering i syfte att skapa ett system med rehabiliteringsersättning. Principen bör därvid vara att sjukbidrag/förtidspension inte beviljas förrän samtliga rehabiliteringsmöjligheter är uttömda. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om rehabiliteringsersättning i enlighet med vad som sägs i motionen.
mot · G5021277 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1277 till kostnad för ledarhund I finns f. n. ca 200 ledarhundar. För den synskadade föraren är hunden en ovärderlig hjälp vid orienteringen, ger större oberoende och också gemenskap. Innehav av ledarhund medför givetvis även merkostnader för mat, ökat slitage på kläder och möbler m. m. Då ledarhunden måste betraktas som ett hjälpmedel för den synskadade är det orimligt att han/hon själv skall stå för dessa kostnader. fanns möjligheter för yrkesarbetande att i sin deklaration få göra avdrag för dessa merkostnader. Genom ett beslut i regeringsrätten försvann dock denna möjlighet. Regeringsrätten hävdade i stället att merkostnaderna skulle täckas genom handikappersättningen. gav ut en PM med Anvisningar om extra avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga på grund av sjukdom m. m. 1 denna PM angavs bl. a. att extra avdrag skulle kunna beviljas ledarhundsinnehavare. Dock är detta avdrag helt beroende av inkomst, även eventuell makes. Detta gör att de flesta ledarhundsinnehavare ej kan få något egentligt skatteavdrag för sina merkostnader. Frågan om ersättning till ledarhundsinnehavare har tidigare behandlats i . Det har motionerats om dels att kostnaderna skall vara avdragsgilla i taxeringen, dels att ledarhundsinnehavarna skall erhålla ett särskilt bidrag för täckande av kostnaderna. I bägge fallen har kammaren hänvisat till att denna form av ersättning skall täckas genom handikappersättningen. Av flera skäl har dock denna lösning visat sig otillfredsställande. a) Endast de med hel pension och som sålunda har mindre handikappersättning än kan erhålla någon extra ersättning för ledarhundskostnaderna. b) Enligt en prejudicerande dom i försäkringsdomstolen 1979 har beräkningsunderlaget för dessa merkostnader maximerats till . (kostnadsläge). Detta räcker inte på långt när till att höja handikappersättningen. c) Enligt betänkande Ds S 1981:16 kan i regel inte frågan om blindas kompensation för kostnader för ledarhund lösas medelst handikappersättning. En generell lösning skulle därför sökas i annan form. Den mest konsekventa och praktiska lösningen vore därvid att den som erhåller ledarhund, av statsmedel ges ett årligt bidrag med skäligt belopp för täckandet av kostnaderna för mat m. m. åt hunden. Denna praxis är redan genomförd vad gäller polishundar. Hundförare inom polisen, som inte själva äger hunden men likväl har hand om densamma, erhåller en skattefri merkostnadsersättning om . per dag eller . Dessa polismän äger liksom ledarhundsförarna inte själva hundarna och har inga kostnader för skatt och eventuella veterinärkostnader. S. k. driftskostnader kan däremot i stort sett jämställas. Troligen är dock ledarhundsförarens kostnader något högre, beroende på att den synskadade i större utsträckning behöver hjälp med vård och översyn. Med stöd av det anförda hemställs att begär att regeringen utreder frågan om kostnaderna för ledarhundsinnehavare med hänsyn till att bidrag utgår till andra kategorier som behöver ledarhund.
mot · G5021278 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1278 Ersättningen för sjukresor med egen bil resp. taxi regleras i sjukreseförordningen (1975:964). Med uttrycket egen bil menas bil som ej går i allmän trafik och ej heller tillhandahålls genom sådan yrkesmässig uthyrning av bilar utan förare som gäller för som understiger . Den försäkrade har rätt till ersättning för den del av resekostnaden som vid varje vårdtillfälle överstiger . Resekostnaden beräknas för egen bil efter per kilometer och för taxi enligt gällande taxa. Fordrar den försäkrades ålder eller tillstånd följeslagare ersätts dennes resekostnad enligt samma bestämmelser som gäller för den försäkrade. Vid resa med egen bil anses den beräknade resekostnaden - per kilometer - innefatta både den försäkrade och följeslagaren. Ersättningen för sjukresa med egen bil reglerades 1975. har transportkostnaderna stigit i mycket hög grad. Det är därför förklarligt om flertalet vårdnadstagare väljer taxi eller t. o. m. ambulans vid sina sjukresor. per mil ersätter inte på långt när den milkostnad som en bil betingar. Många skulle dock föredra egen bil om kostnadsersättningen vore rimlig. Vårdnadstagaren kan med egen bil friare och bättre planera resan i fråga om restiden, väntetiden, uppehåll osv. Och från samhällets synpunkt är det en ren besparing för varje vårdnadshavare som använder egen bil vid sina resor till och från vårdnads- eller behandlingsplatsen. Som jämförelse kan nämnas att ambulans kostar /mil, taxi /mil och privat bil /mil. Det är vad betalar minus en egenavgift på /resa som den resande själv får betala. Låt oss belysa problemet med ett aktuellt exempel. En vårdnadstagare i - vederbörande kan icke använda kollektiva transportmedel beräknas behöva göra ett femtontal återbesök vid i . En färd med ambulans kostar . Taxi med väntetid ca . Ersättning för färd med egen bil uppgår till . Denna ersättning täcker icke på långt när utgifterna för färd med egen bil i dagens kostnadsläge. Följden blir i de allra flesta fall att den vårdnadssökande utnyttjar taxi. Om han och många med honom däremot erhöll en ersättning som något så när täckte kostnaderna för resan med eget fordon skulle han använda sig av detta. Ett sätt vore att binda ersättningen vid sjukresa med egen bil procentuellt - förslagsvis - till vad som gäller för statlig bilersättning per mil. Med stöd av ovanstående hemställs att begär att regeringen gör en översyn av ersättningens storlek vid sjukresor med egen bil i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G5021279 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1279 och i samband med förlossning Enligt lagen om allmän försäkring 4 kap. 8 § föreligger rätt till föräldrapenning i för fader som avstår från förvärvsarbete för vård av barn i samband med barns födelse. Denna rättighet gäller från även när familjen får sitt första barn. I proposition 1978/79:68 säger departementschefen: det är viktigt att fadern har möjlighet att vara hemma kring barnets födelse tillsammans med modern och barnet. Modern får härigenom stöd efter förlossningen och barn och fader får möjlighet till kontakt. Jag anser det därför angeläget att stärka faderns möjligheter att delta i det nyfödda barnets vård. Jag föreslår därför att fadern ges en särskild rätt att vara hemma med föräldrapenning för tillfällig vård i samband med barns födelse. I kommentar till 9 § sägs att är knutna till barnets födelse. Emellertid är det så att försäkringskassorna inte medger att någon av dessa får utnyttjas vid barnets födelse, alltså när pappan deltar vid förlossningen. Ett barns födelse är en stor känslomässig upplevelse som båda föräldrarna bör få möjlighet att dela. Pappornas deltagande och medverkan vid förlossning har blivit allt vanligare och uppmuntras och uppskattas av personalen vid förlossningsavdelningarna. Denna upplevelse bidrar till en gemenskapskänsla som blir till gagn för hela familjen och barnets framtid. Det bör därför överlåtas till föräldrarna att själva avgöra om någon av de skall utnyttjas i samband med förlossningen. Ekonomiska hinder bör inte finnas för att pappan skall kunna närvara vid denna. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utnyttjandet av föräldrapenning i samband med barns födelse.