ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021884 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Väg- och brobyggnader i Väg- och brobyggnadsvolymen har i stort sett halverats till . En ytterligare halvering kan bli följden av beslut med anledning av den s. k. besparingspropositionen om inriktningen på medelstilldelningen till vägbyggande. Socialdemokraterna i trafikutskottet har i en motion visat att de objekt som finns i långsiktiga investeringsplaner är klart motiverade av trafikens krav. har redovisat vägbyggnadsobjekt som har en lönsamhet som överstiger resultatet av andra statliga och kommunala investeringar. Härutöver kan genomförandet av dessa objekt innebära ett betydande tillskott till sysselsättningen. 1 hör till dessa objekt E6-anslutningen förbi via Bräcke-Bratteröd och den nordöstra utfarten från via MunkerödGrössebacke. 1 besparingspropositionen diskuterades vissa försämringar i färjetrafiken i avsikt att bromsa de snabbt ökande driftkostnaderna. Vi förordade att man i stället borde ersätta vissa färjeförbindelser med broar. Vi vidhåller denna uppfattning och föreslår därför att färjeleden ersätts med en bro. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om vägbyggnadsobjekten Bräcke-Bratteröd och Munkeröd-Grössbacke samt 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av bro mellan och . () ()
mot · G5021888 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1888 m. fl. För många människor i våra glesbygder utgör den årliga bilbesiktningen problem, både ekonomiskt och tidsmässigt. Reseavstånden är på vissa håll så långa att bilägarna måste ta ledigt en arbetsdag för att kunna uppfylla den av beslutade besiktningen. Enligt en officiell statistik fanns följande besiktningspliktiga fordon i kommun: Fordon i trafik: personbilar 4 890 mindre släpvagnar 1 291 av antalet avställda fordon 208 Summa besiktning 7 698 Med antagande om en jämn fördelning av fordonsbeståndet inom kommun i relation till befolkningen i åldrarna så skulle 1 270 av fordonen vara hemmahörande i Funäsdalenområdet. Fordonsägare i Funäsdalenområdet har i genomsnitt en resväg t. o. r. för inställelse till fordonsbesiktning i . Den långa resvägen innebär en betungande merkostnad för den enskilde fordonsägaren dels resekostnaden, dels kostnaden för inkomstbortfallet. Kostnaden kan beräknas enligt följande: Resekostnad 300 kmx 1:31 393: Förlorad arb.förtjänst 1 dagslön ca 250: Fordonsägare i detta område drabbas alltså tillsammans av en extra kostnad på 1 270x643 = . Motsvarande problem och motsvarande kostnadsberäkningar kan göras för andra glesbygdsområden. I tidigare motion har avslagit krav på ambulerande i glesbygd. Man gjorde det bl. a. av arbetsmiljöskäl. I och troligen på andra mindre orter finns lokaler som med måttliga kostnader skulle kunna utrustas för att fungera som filial till centralortens bilprovningsanstalt. De extrakostnader samhället skulle drabbas av, om tanken om filialer anammades, är utrustningskostnader (kapitalkostnader) samt driftkostnader i form av resor och traktamente under exempelvis /vecka för besiktningsmännen. Ovanstående belyser det orimliga ekonomiska tänkande som ofta gör att vi väljer ett dyrare alternativ därför att vi anser oss inte kunna anlägga en samhällsekonomisk syn på frågan. Enligt vår mening kan man i detta fall inte anse fordonsägarnas merkostnader för inställelse till stå i rimlig proportion till de merkostnader samhället drabbas av om man löser problemet med filialverksamhet. Under åberopande av ovanstående hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen framhållits om behovet av en kartläggning av de samhällsekonomiska konsekvenserna av skilda alternativ när det gäller i glesbygd. () ()
mot · G5021889 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1889 m. fl. Dispens för taxiförare från tvånget att tillhöra beställningscentral I trafikutskottets betänkande 1979/80:27 angående taxifrågor tas också frågan om anslutning till beställningscentraler upp. I betänkandet står bl.a.: 1 propositionen föreslås att tillståndshavarna regelmässigt skall vara anslutna till en gemensam beställningscentral. Från denna huvudregel skall i vissa fall - såsom i glesbygd med stora avstånd mellan de enskilda trafikutövarna - kunna medge undantag. delar motionärernas uppfattning att en viktig förutsättning för en ekonomiskt sund och rationell taxitrafik är att trafikutövarna är anslutna till en gemensam beställningscentral. Därför bör såsom framhålls i propositionen sådan anslutning utgöra en huvudregel. Det är dock rimligt att har möjlighet att medge undantag från huvudregeln, särskilt på de grunder som anges i propositionen. Detta uttalande blev sedermera också beslut. Det har visat sig att detta riksdagsbeslut givit upphov till stora tolkningssvårigheter ute hos våra länsstyrelser och skapat stor oro och många bekymmer hos enskilda taxiägare. Tolkningssvårigheterna synes huvudsakligen hänföra sig till vad som skall läggas i begreppet glesbygd och taxiutövarnas oro och bekymmer har främst rört sig kring de ekonomiska konsekvenserna av att tvingas tillhöra den centrala beställningscentralen samt svårigheterna att förena detta med den personliga service och lokalkännedom man kunna ge på dessa mindre taxistationer. För att undanröja ovan anförda olägenheter av riksdagsbeslutet angående taxi contra beställningscentraler behövs ett nytt klarare riksdagsuttalande. anger i sina tillämpningsföreskrifter till riksdagsbeslutet angående taxis verksamhet (cirkulärskrivelse ) några skäl till dispens från tvånget att tillhöra beställningscentral. Vi instämmer i denna transportrådets bedömning men anser att dessa skäl bör förtydligas och kompletteras på en viktig punkt. Enligt vår uppfattning bör klart uttala att undantag från huvudregeln ska kunna medges för taxistationer med uppställningsplatser inom en tätortskommuns landsbygdsområde. Genom denna klart uttalade vidgade dispensmöjlighet kan de mindre taxistationernas mycket goda person- och lokalkännedom lättare tas till vara, deras möjligheter att, om de så önskar, även fortsättningsvis bedriva verksamheten i form av familjeföretag ökar och de för dem alltför orimliga ekonomiska konsekvenserna av tvånget att tillhöra tätortens beställningscentral elimineras. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna för taxiutövare att få dispens från tvånget att tillhöra beställningscentral. () ()
mot · G502189 · 1982-01-13 00:00:00 — Motion 1981/82:189 Översyn av karenstiden för rätt till sjukpenning Enligt nu gällande bestämmelser inom sjukpenningförsäkringen blir karenstiden automatiskt då ett undantagande från allmän tilläggspensionering upphört - lagen (1962:381) om allmän försäkring 3 kap. 11 §. I samma paragraf stadgas att om den försäkrade har fyllt kan han ej övergå till försäkring med kortare karenstid eller utan karenstid. I övergångsbestämmelserna punkt 2 till de nya bestämmelserna som trädde i kraft den 1 januari 1982-lagen (1981:692) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring - stadgas: Äldre bestämmelser i 3 kap. 11 § gäller fortfarande för försäkrade för vilka undantag enligt 11 kap. 7 § i dess äldre lydelse ägt giltighet. I pensionskommitténs betänkande (SOU 1977:46) föreslogs att undantagande från ATP skulle upphöra att gälla fr. o. m. för försäkrade som var födda eller . I detta sammanhang uttalade kommittén följande: När undantagsmöjligheten enligt kommitténs förslag slopas fr. o. m. står möjligheterna i princip helt öppna för försäkrade som är födda eller senare att välja t. ex. en kortare karenstid. De försäkrade som ansluts till försäkringen bör emellertid på det sätt som kan finnas erforderligt informeras om dessa möjligheter. Departementschefen uttalade i proposition 1980/81:178 om förenklade regler för socialförsäkringsavgifter m. m. bl. a. följande: Jag anser i likhet med kommittén att särreglerna om undantagande från ATP har spelat ut sin roll och att de med hänsyn till de negativa verkningarna som ett untantagande har på försäkringens förmånssida bör avskaffas. Genom de betydande lindringar som kommittén föreslår i de bestämmelser som har gällt för undantagande kommer de försäkrade som sålunda förordas bli obligatoriskt anslutna till försäkringen att ges rimlig möjlighet att bygga upp ett ATP-skydd. De har också möjlighet att få sjukpenning med 93 dagars karenstid samt efter särskild prövning sjukpenning med kortare eller ingen karens. Förslaget medför vidare att i princip samtliga försäkrade, utom de som är födda eller tidigare och som väljer att även fortsättningsvis vara undantagna från ATP, kommer att omfattas av arbetsskadeförsäkringen. Jag stannar således i likhet med flertalet remissinstanser för att biträda kommitténs förslag. Eftersom ändringen av bestämmelserna trädde i kraft än pensionskommitténs förslag, dvs. , har de som är födda 1924-1926 hunnit fylla och har därför ingen möjlighet att välja kortare karenstid än . Någon bestämmelse i lagens huvudbestämmelser eller i övergångsbestämmelserna finns inte om särbehandling för de försäkrade som är födda ovannämnda år. Det orättvisa förhållandet som beskrivits ovan, som uppstått för de personer som är födda , måste undanröjas. Regeringen bör förelägga förslag till ändring av förhållandet i berörda bestämmelser. Jag föreslår därför att gör ett uttalande av denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällande bestämmelser om karenstid för sjukpenning när undantag från allmän tilläggspension upphört att gälla i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G5021895 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1895 och för de renskötande samerna I budgetpropositionen föreslås ändring av nu utgående restitution av bensinskatt till rennäringen som bl. a. innebär att tidigare utgående belopp . Medlen har tidigare efter beslut av samernas landsmöte använts för ändamål som gagnar de renskötande samerna. I denna del föreslås ingen ändring i budgetpropositionen. Samernas landsmöte beslutade att utgående belopp för bensinskatterestitution skulle användas för att betala premie för en liv- och olycksfallsförsäkring för de renskötande samerna jämte medförsäkrade. Enligt inhämtade uppgifter från () finns långtgående planer på att bygga ut detta försäkringsskydd med sikte att uppnå jämförbart försäkringsskydd som gäller för flertalet medborgare i som är löneanstäldla och som stått som mönster för det s. k. trygghetspaketet för lantbrukare. Förbundets avsikt är att samernas landsmöte skall kunna fatta beslut om ett införande av detta utbyggda försäkringsskydd. Kostnaden för den årliga premien skulle vara i storleksordningen 1,3 milj. kr. För att realisera detta har förbundet räknat med att nu utgående bensinskatterestitution skulle stå till förfogande med lägst tidigare utgående belopp dvs. och att mellanskillnaden skulle finansieras i särskild ordning. Genom den sänkning av anslaget som föreslås kommer det att bli svårt för SSR att förverkliga sina planer om försäkringsskydd för renskötande samer. Utredningen om rennäringens ekonomiska förhållanden rennäringskommittén - skall enligt sina direktiv utarbeta förslag till ett inkomstmål för rennäringen. Det genom budgetpropositionens förslag uppkomna läget understryker nödvändigheten av att kommittén också beaktar de sociala trygghetsfrågorna för de renskötande samerna. Målet måste vara att åstadkomma ett trygghetssystem jämförbart med vad som gäller inom jordbruket. Vi anser därför att regeringen bör försäkra sig om att rennäringskommittén kommer att ta fram förslag till finansering, lagändringar m. m. för att lösa de sociala trygghetsfrågorna för de renskötande samerna efter mönster för vad som gäller för jordbrukare. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs för att lösa de sociala trygghetsfrågorna för de renskötande samerna.
mot · G5021897 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1897 m. fl. Utvecklingen i det svenska samhället har inneburit att fler människor fått möjlighet till en utökad fritid som även gjort det möjligt för allt fler att ägna sig åt fritidssysselsättningar av skiftande art. För att möta detta behov har fritidsanläggningar av olika slag uppförts, och bl. a. har kommuner och landsting engagerat sig i friskvårdande aktiviteter på varierande sätt. Många har även funnit att den bästa rekreationen och avkopplingen får man ute i naturen. Genom allemansrätten, internationellt unik, har man i vårt land öppnat naturen för människor och även lagfast detta. I § naturvårdslagen lyder: Naturen utgör en nationell tillgång som skall skyddas och vårdas. DEN ÄR TILLGÄNGLIG FÖR ALLA ENLIGT ALLEMANSRÄTTEN. skall visa hänsyn och varsamhet i sitt umgänge med naturen. Detta innebär att alla människor får fritt vandra omkring i skog och mark, får lov att plocka blommor (icke fridlysta), bär och svamp, bada och får åka båt på sjöar och hav. Detta är någonting som måste bevaras och som medför att denna rätt även har skyldigheter. Skyldigheter att visa hänsyn mot människor, djur och natur och givetvis fara varsamt fram och ta hänsyn till skogsbestånd o. d. Man skall också uppträda så i naturen att även de som kommer efter skall få nöjet och förmånen att få uppleva en oförstörd natur. Allemansrätten har inneburit att friluftslivet utvecklats som aldrig . Friluftsliv, skogsvandring och orientering har blivit de verkliga familjeaktiviteterna. a. tätorternas människor har det inneburit möjlighet till en aktiv fritid som ger avkoppling och nöje och som även innebär en förebyggande friskvård som inte kan mätas i pengar, men som alla betygar ger samhället en icke redovisbar vinst. För att sprida kunskap om naturen och hur man skall vistas där sker en omfattande utbildning i skolor och olika föreningar där särskilt frilufts- och orienteringsklubbar har en omfattande verksamhet. Med allemansrätten och naturvårdslagen som grund är naturen tillgänglig men likväl försöker enskilda markägare stoppa vissa fritidsaktiviteter. För orientering behövs rätt omfattande markområden. Med skiftande långa banor kommer man vid en tävling att passera flera markägarområden. Detta kan medföra att en enda markägare som besitter ett dominerande markområde kan stoppa fortsatt orienteringstävling, och detta kan således medföra att orienteringstävlande blir allt svårare att organisera. Enligt naturvårdslagen gör allemansrätten naturen tillgänglig för alla, med krav på hänsyn och varsamhet. Det är även allmänt känt att friluftsidkare och orienterare är rädda om naturen och vårdar densamma. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att uttalar sig för att enligt 1 § naturvårdslagen naturen är tillgänglig för fritidsaktiviteter såsom orientering och friluftsliv av olika slag. () () AXEL () () () () () () () () () () HANS () i MAJ () () () () () () () () () ()
mot · G502190 · 1982-01-12 00:00:00 — och biverkningar vid tandlagning Oral galvanism har varit en hemlig folksjukdom. Det har pågått en fruktlös kamp för att få de etablerade experterna och våra myndigheter att ta upp problemet på allvar. Problemet har många aspekter - tungmetallförgiftningar av olika slag som hos många människor lett till fruktansvärda konsekvenser - värk, nervbesvär och arbetsoförmåga. framlade docent , vid i , en avhandling där han hävdar att kvicksilverfyllningen amalgam, som de flesta har i munnen, i alla avseenden är ett olämpligt material att fylla tänderna med. har forskat kring oral galvanism och han anser att vi står inför en förgiftningskatastrof. Kvicksilvret som finns i amalgam frigörs i samband med de elektriska strömmar som bildas mellan metallerna i tandfyllningen - den orala galvanismen. Det utlösta kvicksilvret tas upp av nerverna i pulpan inuti tanden och förenar sig med vissa äggviteämnen och förs sedan vidare ut i kroppen, bl. a. till hjärnan, där det kan orsaka svåra skador. Symtomen på kvicksilverförgiftning är trötthet, ångest och depression. Det är viktigt att åtgärder vidtas för att förebygga ytterligare förgiftning. Amalgam i tandfyllningar till barn bör förbjudas. Det är viktigt att sprida information i frågan till all personal som kan komma att kontaktas av personer som lider av oral galvanism. Dessa bör informeras om att oral galvanism är en bekräftad realitet, detta inte minst för att eliminera misstanken att vederbörande patient är inbillningssjuk eller i behov av vård på psykiatrisk klinik. Det finns många förgiftningskatastrofer som det är lätt att dra sig till minnes - Neurosedyn, Kontrast-U, Sulfapral, Enterovioform är några exempel. Låt oss ha de effekter som orsakades av dessa medel i åtanke och godkänna att oral galvanism är en förgiftningssjukdom och att omedelbara åtgärder skall vidtas för att förebygga ytterligare katastrof på grund av amalgam. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen anhåller att oral galvanism erkänns som sjukdom, 2. att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas för att stoppa amalgam vid tandlagning hos barn, 3. att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas så att information utgår till samtlig personal, som i någon form kan komma i kontakt med personer som lider av oral galvanism.
mot · G5021900 · 1982-01-26 00:00:00 — kommer en stor mängd nya kemikalier i bruk. De kemikalier som betecknas bekämpningsmedel godkänns i regel av produktkontrollnämnden, efter att de testats på djur. Många av dessa bekämpningsmedel är helt onödiga för alla andra än tillverkaren. Som exempel kan nämnas ämnet Reducymol, vars enda användningsområde är att hämma tillväxten hos julstjärnor. Reducymol godkändes av , trots att det redan fanns flera ämnen med samma verkan. Reducymol hade testats på sammanlagt mer än 350 djur i två utländska laboratorier. a. hade apor tvångsmatats med ämnet för att undersöka dess giftverkan, kaniner hade fått det droppat i ögonen och marsvin hade fått det inkletat i huden för att undersöka dess allergiframkallande effekt. Bekämpningsmedel som skall sprutas över ätliga produkter, exempelvis säd, kräver ännu fler djuroffer. Ingen svensk myndighet har befogenhet att säga nej till nya kemikalier med hänvisning till att de inte behövs. måste godkänna ett ämne, bara det har angiven verkan och är testat på djur enligt gällande krav. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder som ger produktkontrollnämnden befogenhet att behovspröva ämnen som anmäls för inregistrering i .
mot · G5021901 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1901 Mycket talas och skrivs i dessa tider om växternas upptagning av för människan skadliga ämnen. Stråsädens kärnor genomgår i industriprocessen en viss omvandling på sin väg till mjöl. I vad mån någon avgiftning sker i den processen skall ej beröras här. Däremot är det tveklöst så att potatisen som kanske utgör den största delen av många människors näringsintag går ganska oförändrad till föda. Potatisen i vårt land hör till de mest besprutade växterna. Som ett exempel på besprutning kan följande nämnas: Potatisodlarna söker genom besprutning komma till rätta bl. a. med en svampsjukdom som ger bladmögel och brunröta. har enligt uppgift produktkontrollnämnden godkänt en förstärkning av det vanligen använda preparatet Manozeb med Rindomil. Förstärkningen skulle innebära att antalet besprutningar av exempelvis , Magnum Bonum och King - vilka dominerar odlingen - kan begränsas till två gånger per säsong i stället för tidigare upp till sex gånger. Detta innebär naturligtvis en åtminstone tillfällig - besparing för odlaren. Men i , och har potatisodlarna tydligen drabbats av förluster till följd av att Rindomil har gjort svamparna mer eller mindre resistenta mot besprutning. Det är naturligtvis inte sak att studera och dirigera hur bekämpningsmedel används. Men det är definitivt en angelägen riksdagsfråga att slå vakt om den svenska folkhälsan i vilka former den än utsätts för fara. Potatisen är som nämnts ett av våra viktigaste livsmedel. Därför är det särskilt viktigt att sörja för dess kvalitet. Det uppges från att man har funnit upp till /kilo av kadmium i potatis. Det förhållandet kan även råda i vårt land. För att tillmötesgå svenska folkets vilja att ha tillgång till så giftfri föda som möjligt är det angeläget att på lämpligt sätt prioritera i möjligaste mån giftfri potatis samt att resistenta potatissorter bör rekommenderas. Jordbrukets intressenter bör informeras om vad giftfri potatisodling innebär, och skärpta regler bör införas vid försäljning av potatis. Detta kan bl. a. innebära att det på förpackning skall anges vilka gödselmedel och besprutningsgifter som kommit till användning vid odlingen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande minskning av gifthalten i potatis.
mot · G5021902 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1902 m. fl. Komplettering av destruktionsanordningar vid S : s anläggning för a vfallsdestruktion i är beslutad, och arbetena med dess uppbyggnad är påböljade. Stor vikt har lagts vid att fylla höga säkerhetskrav för att tillgodose omgivningens trygghet. I den mån som nya erfarenheter och ny teknik kan inhämtas kan sådant ännu tillföras anläggningen för att förbättra, effektivera och - om möjligt förbilliga anläggning och drift. Sedan beslutet om har den tekniska utvecklingen beträffande avfallshantering gått ytterst snabbt. Det amerikanska () har t. ex. utvecklat en mobil förbränningsanläggning för högriskavfall som PBC och klorfenoier. Anläggningen har en kapacitet på ca och kostar endast ca 10 milj. kr. Genom att satsa på en sådan mobil anläggning (ryms på tre långtradare) eliminerar man de miljö- och hälsorisker som uppstår om man samlar förhållandevis stora kvantiteter miljöfarligt avfall till en enda anläggning för förbränning. En sådan mobil anläggning skulle kanske i vissa fall vara ett lämpligt komplement till SAKABis planerade anläggning. har man också i utvecklat metoder för kemisk nedbrytning av klorerade kolväten. Man behandlar därvid dessa kolväten med ett reagens som rycker bort klorén från klorkolväteföreningarna - det är just klorén som gör dessa föreningar stabila och höggiftiga. Klorén separeras sedan ut i form av koksalt varefter resterande kolväteförening på biologisk väg. Den kemiska nedbrytningen äger rum i tankar vid ca . Anläggningar för kemisk nedbrytning av klorerade kolväten kan byggas stationära eller mobila. I finns redan kommersiella mobila anläggningar i drift. Det är emellertid ytterst viktigt att sådana kemiska nedbrytningsprocesser sker med väl övervakad exakthet för att full oskadlighet skall uppnås. En anläggning för kemisk nedbrytning av klorerade kolväten med en kapacitet som svarar mot behov - ca - skulle kosta några tiotal . De tekniska och kostnadsmässiga uppgifterna är främst hämtade urtidskriften och Framtid (nr 11-12 1981) som tidigt uppmärksammade utvecklingen i . En anläggning för kemisk nedbrytning av miljöfarligt avfall synes ha avsevärda fördelar för vissa ämnen och bör kunna utgöra ett värdefullt komplement till den anläggning just nu bygger i . När avfallet destrueras genom kemisk nedbrytning kan det inte ge upphov till livsfarliga dioxiner m. m., vilka däremot kan bildas genom ofullständig förbränning om en förbränningsugn drabbas av driftstörningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att i samråd med berörda myndigheter undersöker möjligheten att på kemisk väg oskadliggöra klorerade kolväten och andra miljögifter som alternativ eller komplement till förbränning. () () () () ()