mot · G502813 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till av statens energiverk I budgetpropositionen 1981/82:100 bil. 17 Industridepartementet redogörs bl. a. för övervägandena om ny myndighetsorganisation inom energiområdet. I propositionen redovisas den rapport av energimyndigheterna samt förslag till närmare organisation, till göromålsbeskrivningar på tjänsten vid och till instruktioner för berörda organ som organisationskommittén för statens energiverk m. fl. organ inom energiområdet () lagt fram. Departementschefen anmäler att han i själva lokaliseringsfrågan räknar med att återkomma med förslag . Frågan om lokaliseringen av nya eller kraftigt omorganiserade statliga verk och förvaltningar är mycket viktig inte minst ur regionalpolitiska synpunkter. Om man i enlighet med ofta uttalade mening vill försöka ge människor i olika delar av landet den möjlighet till yrkesval och trygghet som ett allsidigt näringsliv kan erbjuda är det nödvändigt att sprida den anhopning av statlig verksamhet som uppkommer i till andra delar av landet. Detta bör allvarligt prövas vid varje ny- eller omorganisation av statliga verk och förvaltningar. När det gäller organisationen av statens energiverk har organisationskommittén framfört skäl för lokalisering av verket till . Men om befintlighet av viss personal i , närhet till redan etablerade myndigheter etc. skall vara avgörande för lokaliseringen kommer de regionalpolitiska skälen för lokalisering utanför alltid i underläge. Om man menar allvar med målsättningen att skapa allsidig sysselsättning i hela måste man tillmäta de regionalpolitiska skälen större vikt vid beslut om lokalisering av nya eller omorganiserade statliga verk. Detta bör beaktas vid den förestående lokaliseringen av statens energiverk. Bland de orter som därvid prövas som förläggningsort för är . Såväl regionalpolitiska som lokaliseringspolitiska skäl kan anföras. De regionalpolitiska skälen för att tillföra de sysselsättningstillfällen som en lokalisering av statens energiverk skulle medföra kan kort sammanfattas sålunda: Näringslivet i har tidigare starkt dominerats av tekoindustrin. 1965 var 18 500 sysselsatta inom teko mot 6 000 . Denna minskning på i runt tal 12 000 arbetstillfällen under har endast i mycket begränsad utsträckning kompenserats i andra näringsgrenar. Den totala sysselsättningen har därför minskat med 8 000. Sysselsättningsminskningen fortgår, och arbetslösheten är betydande i . uppgick antalet arbetslösa i kommun till mer än 2 000 och ungefär lika många sysselsattes i av AMS understödd verksamhet. Den regionala obalansen kan också belysas av de extremt höga utflyttningssiffrorna som visar att mellan en tredjedel och hälften av en årskull tvingas lämna kommunen och att andelen sysselsatta i offentlig tjänst är lägre än i de flesta övriga större kommuner som betecknas som primära centra. Inom kommun finns betydande resurser inom energisektorn. har bland sina 350 anställda ca 170 med teknisk utbildning på minst civilingenjörsnivå. Ett tjugotal är teknologie doktorer och ungefär lika många licentiater. Energisektorn vid provningsanstalten är f. ö. under utbyggnad. För SP:s arbete inom energiområdet finns bl. a. VVS-laboratorium, byggnadsfysiklaboratorium, mätcentral, solsimulator och klimatkammare. Ytterligare utbyggnad väntas för de enheter som direkt arbetar med energifrågorna. För SIFU, vars lokalisering är på gång, byggs i samarbete med högskolan bl. a. verkstads- och processhallar, byggnads- och WS-laboratorier speciellt anpassade för övningar med olika typer av mätinstrument, AV- och ITV-studio samt hörsalar. SIFU håller i samarbete med kommun på att anlägga övningsfält i för praktisk fältmätning av energiförluster, vattenläckage, lokalt omhändertagande av dagvatten, vegetationsanalyser och geotekniska undersökningar. Möjligheterna att samordna teoretisk kompetens på mycket hög nivå med näringslivets praktiskt erfarna forskare och produktutvecklare och med utnyttjande av utomordentligt god utrustning är synnerligen goda. I samarbete mellan byggforskningsrådet och kommun genomförs en lång rad energihushållningsprojekt. Som exempel kan nämnas projekt rörande energibesparing i befintlig bebyggelse, energihushållning i stadsplanen, utveckling av system med kulvertburen värme i småorter från värmecentraler med inhemskt bränsle. Därutöver har i samarbete mellan BFR och kommunen genomförts det s. k. , sol- och värmepumpcentral. Ett liknande projekt, avsett för befintlig flerfamiljshusbebyggelse, kommer att startas . vidare ett projekt för värmeåtervinning ur avloppsvatten () och rörande energiinriktad byggnadsplanering (kv ). SP har spelat en väsentlig roll i uppläggningen, genomförandet oh utvärderingen av flertalet av dessa projekt. flygplats ligger på en halvtimmes köravstånd från . kommun har ordnat regelbundna kollektivtransporter mellan flygplatsen och . , som passerar , är nybyggd i motorvägs/motortrafikledsstandard. läge nära ger inte bara goda flygkommunikationer inom landet utan också snabba förbindelser till de nordiska grannländerna och till övriga utlandet. Äen markkommunikationer ger snabba kontakter till de stora befolkningscentra i och . I finns f. n. ett betydande lokalöverskott, som kommer att ytterligare accentueras, när SIFU och Högskolan flyttar in i nya lokaler. Välbelägna och välutrustade kontorslokaler beräknas komma att ställas till marknadens förfogande i samband med denna flyttning. Utvecklingen inom näringslivet i och Boråsregionen har lett till en betydande utflyttning av vällutbildad arbetskraft, som gärna söker sig tillbaka när tillfälle ges. Detta har bl. a. bekräftats vid SP:s lokalisering till . SP uppger sig ha haft mycket goda erfarenheter av möjligheterna att rekrytera väl kvalificerad personal på alla nivåer. Av det anförda framgår att har goda förutsättningar som lokaliseringsort för , och man har anledning räkna med att kommunen på alla sätt kommer att medverka vid eventuell lokalisering. Under åberopande av det anförda hemställs att beslutar att lokalisera statens energiverk till . HANS NYHAGE (m) () () ()