ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021319 · 1982-01-25 00:00:00 — Kartläggning av behovet av textade TV-program Behovet av textade TV-program för döva, vuxendöva och hörselskadade av alla kategorier är stort. Textningen är av avgörande betydelse för dessas möjligheter att bl. a. följa den aktuella nyhetsfloden och att erhålla information om händelseutvecklingen i vårt eget land och i omvärlden. Inte mindre väsentligt är det för nämnda handikappgrupper att med hjälp av textning erhålla tillgång även till övriga program. Desto mer väsentligt är det därför att utröna vilka programarter som dessa grupper vill prioritera framför andra. Ingen kan bättre avgöra detta än de hörselhandikappade själva. Jag vill således föreslå att tar initiativ till en kartläggning av existerande önskemål. Medverkande i en sådan undersökning bör enligt min uppfattning vara företrädare för exempelvis för vuxendöva och hörselskadade barn. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en prioriterande kartläggning av textningsönskemål beträffande olika programarter.
mot · G5021321 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:1321 m. fl. Enligt proposition 1975:13 skall områdesindelningen för lokalradion sammanfalla med länsindelningen. Detta blev också beslut. I bilaga 2 till ovannämnda proposition fastslås att detta i skall kunna uppnås med hjälp av FM-sändarstationer i , och . Någon FM-sändare som sänder Radio finns emellertid inte i . Detta medför, att mottagningsmöjligheterna i de västra delarna av är dåliga. Där hörs radio och i vissa delar också radio mycket bättre än radio . Detta är allvarligt, inte minst med tanke på att lokalradion var tänkt som ett medel att stärka samhörighetskänslan i länet och sprida en allsidig information till länets samtliga invånare om de myndigheter och organisationer som har länet som arbetsområde. Vi har svårt för att se hur dessa målsättningar skall kunna uppnås, om en stor del av invånarna har svårigheter att höra sin egen lokalradio. I är det emellertid inte bara en fråga om att se till så att samtliga länsinvånare kan höra sin egen lokalradiostation - alldeles oavsett om man har en enkel transistorapparat eller en dyrbar radioanläggning med en avancerad antennutrustning. Det är också en fråga om att fullfölja ett riksdagsbeslut, som säger att Radio skall förmedlas till sina lyssnare via tre FM-sändare. att begär att regeringen verkställer tidigare fattat beslut om en FM-sändare i som sänder Radio . () ()
mot · G5021322 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1322 Höjt bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund Från kommundepartementets anslag (C 11) Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund utgår bl .a . bidrag för handikappanpassning av sådana lokaler. För innevarande budgetår beräknas 1 milj. kr. av anslaget som bidrag till handikappanpassning av dessa lokaler. I budgetpropsitionen (bilaga 18 s. 104) har anslaget räknats upp endast för vissa kostnadsökningar. Fördelningen av anslaget på olika ändamål binds inte med . När det gäller allmänna samlingslokaler föreslås (bilaga 16 s. 75-77) att bidrag till handikappanpassning får medges utan rambegränsning och sålunda utöver ramen för beslut om upprustningsbidrag. De motiv som lett till detta förslag gäller i allt väsentligt även lokaler för trossamfund. Därtill kan läggas även hänsyn till byggarbetsmarknaden. Mot bakgrund av det anförda bör ytterligare medel ställas til förfogande för handikappupprustning av lokaler för trossamfund genom att anslaget avrundas uppåt till 13 milj. kr. att till Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund för /83 under femtonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av .
mot · G5021323 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1323 m. fl. De pågående försöken med Allemansradio kan utan överord betecknas som framgångsrikt och ett betydande lyssnarintresse kan noteras. Allemansradion har aktiverat såväl föreningar som enskilda personer att med tekniskt och journalistiskt stöd och hjälp från de anställda vid lokalradiostationerna producera och sända egna radioprogram. Inte minst i landets glest befolkade områden kan detta nya media bli av utomordentligt stort värde. Det ger samhället en unik möjlighet att förmedla aktuell information till människor som man annars har mycket små möjligheter att nå ut till. Än mer värdefull är den möjlighet till dialog som detta media medför och som kan skapa en nödvändig och demokratisk kontakt mellan den enskilda människan och samhällets olika delar. Det är som vi ser det angeläget att så många som möjligt kan komma till tals i sådana lokala, helst kommunövergripande, radiosändningar. är det emellertid så att begreppet Allemansradio inte äger sin giltighet i alla delar av vårt land. I de stora kommunerna bl. a. i är avstånden så stora att man med de sändare som står till buds inte tillnärmelsevis når ut till de längst bort liggande delarna av kommunerna. Därtill kommer de mycket svåra förhållandena som råder beträffande människornas möjligheter att komma till en radiostudio, handledare och bandspelare. Dessa avstånd varierar i kommuner mellan 3 och . Med de sändare som finns i begränsas förutsättningarna för kommunvisa sändningar till endast tre av länets fjorton kommuner. För att skapa likvärdiga förhållanden för Allemansradion i erfordras någon form av mobil sändare med tillräcklig antenneffekt. Den skall kunna kopplas till befintliga men även utformas så att den kan användas i de delar av kommunerna där sådana saknas. Tillgång till en sådan mobil sändare i torde även vara av stort intresse ur beredskaps- och försvarssynpunkt. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av mobilsändare för allemansradions verksamhet i . () () () ()
mot · G5021324 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:1324 m. fl. Representation i styrelsen för den föreslagna bildkonstnärsfonden Enligt förslag i budgetpropositionen skall medel som anvisas för visningsersättning tillföras en fond, kallad . Angelägenheter som rör fonden bör skötas av en styrelse med representanter från några organisationer. Bland de organisationer som föreslås bli representerade i denna styrelsen saknas Konstnärernas allmänna fackförbund, KAF. K AF bildades och är rikstäckande med ett antal lokalavdelningar. Medlemsantalet är f. n. Förbundet utger medlemstidningen . Enligt stadgarna har KAF till ändamål att tillvarata och förbättra sina medlemmars intressen i fackliga, ekonomiska och sociala frågor, att slå vakt om konstnärens rätt till frihet i sitt arbete och att främja förståelsen och intresset för bildkonst och kulturella värden. Vi anser att det med hänsyn till den stora grupp konstnärer som KAF organiserar bör vara självklart att de är företrädda fondstyrelsen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer att Konstnärernas allmänna fackförbund får representation i styrelsen för . () ()
mot · G5021325 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1325 och av Finska TV-program till har i olika sammanhang i och diskuterats möjligheten av att förmedla TV-program direkt från till . Detta skulle kunna ske via en sändare placerad på , som skulle kunna försörja östra . har omkring 70 000 invandare. Tillgång till de reguljära finska TV-program skulle vara en utomordentlig komplettering till de finska barnens hemspråksundervisning och göra det möjligt för finska invandare att bättre upprätthålla kontakten med sin ursprungskultur. Eftersom programmen är svensktextade skulle de kunna medverka till ökad kunskap om och förståelse för och finska förhållanden. På Ålande har man möjligheter att via sändare på se de svenska TV-programmen, medan Sverigefinländarna i Stokholmstrakten saknar motsvarande förmån. Med hänvisning till överenskommelsen mellan av om åtgärder för förbättrad televisionsmottagning bör från svensk sida diskussionen om en Ålandssändare ånyo tas upp. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att anhåller att regeringen hos finska myndigheter aktualiserar frågan om direktförmedling av TV-program via sändare på .
mot · G5021326 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1326 m. fl. Radio- och TV-nyheter på polska I budgetpropsitonen /83, liksom också tidigare, hävdar föredragande statsråd att ökad programverksamhet för vissa grupper skaili eftersträvas såsom en effekt av den kvalitetshöjning och volymökning som det årliga resurstillskottet medger. Invandrargrupperna hör till den trognaste radio- och TV-publiken och kommer också i åtnjutande av ökad sändningstid. Så har t. ex. lokalradion fått 15 nya tjänster, riksradion har fördubblat sändningstiden på minoritetsspråk, och TV utökar sina minoritetsprogram från fyra till sex språk. Det är emellertid synnerligen anmärkningsvärt att radio- och TVföretagen - bortsett från de punktinsastser som gjordes - inte har planerat för reguljära sändningar på polska. Den polska indvandrargruppen har utgjort en av de större icke-nordiska invandrargrupperna men har varit förbisedd i mediasammanhang. Den torde utgöra ca 20 000 personer. Visserligen är de flesta gamla invandrare, men detsamma gäller såväl om den grekiska som den jugoslaviska gruppen, som dock är väletablerad i radio-TV. Vi har tidigare påtalat den brist på flexibilitet som präglar radio-TV:s satsningar på minoritetsspråken, särskilt beträffande lokalradion. Ett ytterligare bevis är att lokalradiostationerna i de områden där det bor många polacker inte anser sig kunna avdela resurser för sändningar på polska. I alla händelser borde de nyhetsprogram som svenska lyssnare får om situationen i förmedlas också till de ca 7 000 polacker som förstår svenska dåligt eller inte alls. Deras hunger efter nyheter från hemlandet är helt naturligtvis enorm, och att vidarebefordra de magra nyheter vi svenskar får, borde vara en mänsklig plikt. TV-rapporterna borde textsättas på polska, och radions direktrapportering från kunde tolkas - det rör sig endast var gång. bör emellertid polska utgöra ett av språken i radio-TV:s invandrarsändningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att radio- och TV-bolagen inför nyhetsförmedling på polska. () () () () () ()
mot · G5021327 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1327 m. fl. Inventering och dokumentation av arbetets minnesmärken En väsentlig uppgift för samhället är att för kommand generationer bevara och levandegöra det moderna samhällets framväxt och förändring. De kulturpolitiska målen betonar också att bevarandefrågorna i hög grad skall ägna uppmärksamhet åt industrisamhället och folkrörelsernas historia. Genom ändrade uppgifter för länsstyrelserna och genom införandet av ett nytt bidragssystem til länsmuseerna kan större och mera samlade insatser för kulturminnesvården göras. genomfördes en reform på byggnadsvårdsområdet som innebar att 13,4 milj. kr. anvisades för innevarande budgetår. I årets budgetproposition anvisas ytterligare 5 milj. kr. Därutöver svarar AMS för viktiga insatser på kulturminnesvårdens område. Intresset för kulturhistoria i vid mening är omfattande, vilket bl. a. kommer till uttryck i Gräv där Du står-verksamhet och liknande. Inom hembygdsrörelsen och i de fackliga organisationerna har ett ökat intresse för industrisamhället och dess utveckling ökat väsentligt. Insatserna på främst byggnadsvårdsområdet ges från fackligt håll också sysselsättningspolitiska motiv. Vid antogs ett kulturpolitiskt program som innebar inrättande av arbetshistoriska råd, egna insatser för inventering och dokumentation och en utbyggd informationesverksamhet på området. Kraven från t. ex. de fackliga organisationerna på egna kompletterande insatser utgår ifrån en bevarandesyn och på urval av byggnader och föremål som inte i någon större utsträckning finns representerad i samhällets åtgärder. Betoningen i t. ex. LO-dokumenten läggs på arbetshistoria, arbetets minnesmärken och de kollektiva insatserna. De kompletterande insatser som de fackliga organisationerna kan göra begränsas till främst områdena informatione och inventering. I viss mån också dokumentation. Ett samarbete med institutioner, näringsliv och hembygdsrörelse blir viktig. Den närmaste ledningen för insatserna på LO-området avses läggas på en särskild expergrupp för kulturminnesvårdsfrågor under ledning av förre chefen för , generaldirektören . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att till LO, TCO och anvisar ett anslag på , 2. att beslutar att anslaget till B 33 Kulturminnesvård minskas med motsvarande belopp. () G. () () () ()
mot · G5021328 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1328 m. fl. Ökade bidrag till Skådebanan m. m. Tillgänglig kulturstatistik visar att det inte skett några egentliga förändringar i sammansättningen av publiken vid de samhällsstödda kulturinstitutionerna trots att samhällets kulturpolitiska insatser ökat. är deltagandet i kulturlivet och i den kulturella verksamheten förbehållet ett priviligerat fåtal. De som står vid sidan om kommer i första hand från de stora löntagargrupperna. Det är exempelvis statistiskt belagt att av LO-medlemmarna aldrig eller endast någon enstaka gång går på teater eller konsert. All erfarenhet visar att det endast är genom klart målinriktade insatser det är möjligt att bygga upp ett kulturintresse bland nya grupper. En viktig aspekt i det sammanhanget är att samhällets kulturpolitiska åtgärder när det gäller barn och ungdom riskerar att bli verkningslösa om de inte motsvaras av insatser riktade mot föräldragenerationen. Trots detta fortsätts i årets budgetproposition den ensidiga satsningen på institutioner och producenter på teater-, dans- och musikområdena, medan den enda organisation i landet som bedriver ett medvetet och målinriktat arbete på att nå nya publikgrupper, nämligen Skådebanan, får försöka klara sin verksamhet utan resursförstärkning och utan kompensation för stegrade kostnader. Vi anser att, som de regionala teater- och musikinstitutionerna tilldelas nya grundbelopp, motsvarande insatser bör göras på publikområdet genom ökade bidrag till Skådebanan, varvid såväl den regionala verksamheten som den centrala genom Riksskådebanan bör beaktas. Även när det gäller de centrala institutionerna - Operan och - liksom behövs Skådebanans medverkan för att nå nya publikgrupper. 1. att beslutar att som Bidrag till regionala teater-, dansoch musikinstitutioner under B 13 i proposition 1981/82:100, bilaga 12, anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag, avsett att utgå i form av grundbelopp till regionala skådebanor, 2. att beslutar som bidrag till Stiftelsen under B 16, Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet, i proposition 1981/82:100, bilaga 12, anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 3. att beslutar att anvisa ett i förhållande till regeringens förslag under rubriken , Bidrag till Operan och Dramatiska teatern, i proposition 1981/82:100, bilaga 12, med . G. () () ()
mot · G5021330 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1330 Då statens heraldiska verksamhet omorganiserades och det sportelfinansierade riksheraldikerämbetet ersattes med en särskild heraldisk sektion inom och en statens heraldiska nämnd, förutsatte att verksamheten skulle vara självfinansierad genom inflytande ersättningar för de heraldiska uppdragen. Denna förutsättning har aldrig uppfyllts, särskilt ej , då uppdragen ej givit full sysselsättning. Organisationen för den statliga heraldiska verksamheten har varit onödigt stor och alltför kostnadskrävande. Från sakkunnigt håll har vidare berättigad kritik riktats mot sektionens och nämndens handläggning av ärendena, varjämte andra missförhållanden förekommit. Då tjänsten som sektionschef, statsheraldiker, f. n. ej är tillsatt, synes tillfället vara lämpligt att omorganisera den heraldiska verksamheten för att nedbringa de onödigt höga kostnaderna. Liksom i skulle de obetydliga heraldiska ärendena kunna handläggas av en arvodesavlönad heraldisk konsulent eller såsom i av en arkivarie med dokumenterat kunnande på det heraldiska området och inordnad i någon av sektioner. Den särskilda heraldiska sektionen samt heraldiska nämnden skulle då kunna avskaffas. Under hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära vidtagande av åtgärder för omorganisation av den statliga heraldiska verksamheten och nedbringande av de onödigt stora kostnaderna för densamma.
mot · G5021331 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1331 Viss avgiftsfrihet för amatörforskare Forskning - intresse för många Ingen kan undgå att lägga märke till vågen av intresse för bygdehistoria och släktforskning som präglar vår tid. Jag kommer till en by för att tala om byns historia och väntar mig finna några gamla som vill lyssna. I skolan sitter en skara unga - rustade med bandspelare, papper, pennor och frågor: - Vem bodde där? Vem var han, soldaten Hwitlock? Hur såg det ur efter stora ofreden? Och visst är de gamla också med! Pensionärer som forskat länge och fått mer tid. Gråhårsman och - kvinnor som äntligen fått mer tid att börja vad man länge drömt om - att forska! Forskning kan bli dyrt Materialet som forskaren måste arbeta med är sällan lättillgängligt. Genom biblioteken kan man få låna en del, men resor till arkiv är oundvikliga. Omsider har man kanske en stomme av uppgifter men märker att släkterna kommer från vida fält, från olika bygder. Det blir nödvändigt att samla från olika arkiv, från landsarkiven, , krigsarkivet och andra depåer för det förgångnas historia. Då skriver forskaren och får svar. Det blir porton och kanske litet till, men det är ändå billigt. Så växer bygdens, släktens, familjens krönika hos en forskare som ehuru amatör gör en värdefull insats också för de många som sedan kan få hjälp av hans alster och finner en meningsfylld uppgift på gamla dar. Betalt för svar från arkiven? I årets statsverksproposition anmäler statsrådet att planer finns på en förändring så att skriftliga forskarförfrågningar skall debiteras frågaren. Här måste man göra invändningar: - Då det gäller frågor från institutioner och från forskare som har lön eller annan ersättning för sitt arbete, kan betalning kanske tänkas. Men de enskilda amatörerna, de många i alla åldrar som forskar på det sätt som ovan beskrivits, bör inte betungas med avgifter. Det gäller en väsentlig del av vår kultur i när kulturen har det trångt på den ekonomiska sidan. Det får inte bli något struptag mot denna kulturella sektor. Betalning - utan vinst för staten? Man kan ifrågasätta, om inte merkostnaden för debitering och utkrävande av betalning kommer att bli så omfattande att en ny verksamhet av detta slag går med förlust för det allmänna. En rad tjänstemän på de olika arkiven får ytterligare registrerings- och redovisningsarbete som tar tid. Man kan här visa på att det inte bar sig för radion att utkräva licenser för radioapparater, utan det lönade sig att slopa radiolicensen. Om regeringen senare föreslår att betalning skall krävas av dem som skriftligen gör förfrågningar vid arkiven, måste amatörforskare räknas till en särskild kategori. Det är troligen en väsentlig kulturell insats av statsmakterna att helt överge tanken att avgiftsbelägga de förfrågningar som arkiven får. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att avgiftsbeläggning av arkivens svar till forskare skulle dels medföra större administrationskostnader, dels vara till men för amatörforskare.
mot · G5021333 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1333 Hans Nyhage och till idrottsklubben i , kommun, inlämnade en ansökan till om bidrag med . från anslaget Stöd till idrotten till en anläggning för rörligt friluftsliv. Byggandet påbörjades , och anläggning en invigdes . Såväl ansökan om bidrag som beviljande av igångsättningstillstånd ägde således rum innan de nu gällande normerna för bidrag trädde i kraft . byggandet påbörjades före detta datum. efter det att igångsättningstillstånd beviljats, beslutade att avslå framställan om bidrag. Som motiv för detta avslag angavs de villkor för erhållande av bidrag som skulle träda i kraft . Enligt dessa villkor - men väl för de vid beslutet gällande - uppfyllde anläggningen ej kraven för erhållande av bidrag, eftersom den kostande mer än . tog alltså som intäkt för sitt avslag en bestämmelse som ännu ej trätt i kraft och som således ej gällde. ställningstagande kan rimligen ej vara i överensstämmelse med rättspraxis. har till fullo iakttagit de villkor för erhållande av bidrag som gällde vid tiden för ansökan, igångsättningstillstånd och byggstart. Klubbens ansökan behandlades, då dessa villkor alltfort gällde. Det måste vara ett minimikrav ur rättssäkerhetssynpunkt att klubbens begäran att få sin ansökan behandlad på rätta grunder respekteras. resterande bidragsbehov är nu . sedan klubben erhållit . Med hänsyn till den handläggning av ärendet som ägt rum anser vi det vara skäligt att klubben beviljas ifrågavarande . Detta bör enligt vår mening ske i samband med behandlingen av regeringens förslag till tilläggsbudget 1981/82. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen på tilläggsbudget för /82 beviljar medel till , , i enlighet med vad som föreslagits i motionen. HANS NYHAGE (m) ()
mot · G5021335 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1335 m. fl. Åtgärder för att bevara röntgenarkivet vid vid är unikt inte bara i utan även i världen. Enligt nu gällande bestämmelser arkiveras röntgenfilm . Denna rekommendation följs i princip av samtliga sjukvårdshuvudmän med undantag av , där man arkiverat den totala röntgendokumentationen . Enda undantag är ett par årgångar som sorterats bort då den röntgenfilm som då användes var sjävtändande. Enstaka bilder finns bevarade fr. o. m. 1908, då röntgendiagnostik började bedrivas i . omfattar film och remisser, i vilka också ingår operationsberättelser och obduktionsprotokoll. Ett arkiveringssystem tillämpas som möjliggör framtagning av röntgenfilm efter såväl undersökt organ som individvis. Arkivets tillväxt har varit stabil och uppgår till . Röntgenfilmer förvaras nu i ett antal olika lokaler inom och utom sjukhuset. Det har trots stora ansträngningar visat sig omöjligt att uppbringa ytterligare lokaler inom sjukhuset för förvaring av röntgenfilm och arkivsituationen är i och med utgång synnerligen problematisk. i är alltså helt unikt och dessutom genom det använda arkiveringssystemet mycket användbart. Det representerar en väl kartlagd och tämligen homogen stadsbefolkning och har under en tämligen karakteriserats av snabb teknisk utveckling. Det är också kopplat till en mycket hög frekvens av noggranna obduktioner och utgör således en mycket viktig informationskälla av många betraktad som oskattbar. Det stora värdet av röntgenarkivet är inte hänförligt endast till sjukvård och enstaka individer utan är till nytta för hela samhället för retrospektiva studier av olika slag, t. ex. rörande sjukdomar betingade av miljön och när det gäller andra samband och sjukdomsförlopp. En lösning för att kunna bevara detta värdefulla material är formatreducering genom mikrofilmning. Ur kvalitetssynpunkt fullt acceptabla tekniker härför finns att tillgå, men detta skulle också innebära stora kostnader för kommun och dess invånare. är ur arkivsynpunkt unikt i landet. bevarande är inte främst ett intresse för sjukvården utan måste ses som ett samhällsintresse. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att bevara röntgenarkiv. () () G. () HANS () i