mot · G5021812 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Forskning och utveckling inom hälso- och sjukvården Forskning och utveckling är en nödvändig och integrerad del i modem och högkvalificerad sjukvård. Landstingen har ett ansvar för att utveckla mål och verksamhet inom hälso- och sjukvården, och det är därför angeläget att den vårdinriktade forskningen utvecklas. Vårdforskningen måste i hög grad vara problemorienterad, och en nära samverkan med det praktiska vårdarbetet är därför angelägen. Involverade i en utveckling av vårdforskningen är en rad olika institutioner med olika huvudmän och med varierande ansvar, lokalt, regionalt eller centralt. strävar medvetet mot att på vetenskaplig grund utveckla verksamheten inom sitt ansvarsområde. har speciellt goda förutsättningar för ett brett forsknings- och utvecklingsprogram inom flera områden. Som exempel kan nämnas - rehalibitering och hjälpmedelsutveckhng Inom området rehabilitering och hjälpmedelsutveckhng finns redan betydande kliniska resurser, inkluderande sådana verksamheter som medicinsk rehabilitering, neurologi, reumatologi och ortopedi. Dessutom finns inom den landstingskommunala högskoleverksamheten i en etablerad utbildning av arbetsterapeuter och ortopedteknisk personal samt en vid inriktning på handikapproblematik i den statliga högskolans program och utvecklingsarbete. Forskningsenheterna Ortoslaboratoriet och ortosteknik (EFTO) samt och , som kortfattat presenteras i det följande, utgör basen för forsknings- och utvecklingsinsatser inom de ovannämnda specialiteterna. Institutionen omfattar följande kliniker: klinisk bettfysiologi, odontologisk röntgendiagnostik, oral ortodonti, paradontologi, pedodonti, protetik och klinisk tandhygienistutbildning. Samtliga kliniker inom institutionen frånsett kliniken för tandhygienistutbildnng utgör remissinstanser för specialisttandvård. Tillströmningen av patienter som kräver specialistvård är stor och antalet patientbehandlingar uppgår f. n. till ca 35 000 . 1 1981/82. Förutom den kliniska verksamheten erbjuds inom en samlad odontologisk efter- och vidareutbildning. Utbildningen är dels extern, dels intern. Institutionen är godkänd av som utbildningsklinik för specialistutbildning, och utbildningen är öppen för tandläkare från hela landet. Detta gäller även andra utbildningar som klinikchefsutbildning och övrig extern kursverksamhet av omfattningen . Den interna utbildningen riktar sig till all tandvårdspersonal inom länet. Institutionen svarar också för stora delar av den tandhygienistutbildning som inom högskolans ram bedrivs vid . Medverkan från institutionen sker också i den gymnasiala tandsköterskeutbildningen vid nämnda skolenhet. Forskningsarbetet utförs till stor del som kliniskt utvecklingsarbete bland de patienter som behandlas vid institutionens olika avdelningar. På detta sätt har nya profylaktiska metoder mot tandsjukdomarna karies och parodontit kunnat utvecklas, som själva behandlingen av patienter med redan etablerade skador kunnat utvecklas och förbättras. Hur olika profylaktiska åtgärder påverkar befolkningens tandhälsotillstånd följs upp med hjälp av epidemiologiska undersökningar. Nya produkter kontrolleras, och bl. a. kan nämnas tester av salivstimulerande preparat och av karies- och parodontitprofylaktiska munvatten och tandpastor. Syftet med är att verka för vetenskaplig forskning kring åldrandet och åldringsvård samt praktisk tillämpning inom området. Verksamheten har särskild inriktning på beteendevetenskaplig gerontologi, men en tvärvetenskaplig syn på åldrandet betonas. Genom den beteendevetenskapliga betoningen arbetar främst psykologer vid institutet. I olika projekt har man emellertid ett nära samarbete med andra yrkeskategorier, t. ex. läkare, socialarbetare, arkitekter och apotekare. Arbetsuppgifterna vid institutet består i princip av forskning och utredningsverksamhet samt undervisning. En rad utvecklingsprojekt har genomförts vid kliniker för långtidssjukvård. Forsknings- och utredningsverksamheten vid är främst inriktad på olika former av social- och åldringsvård, somatisk långvård och psykogeriatri men även på frågor rörande den äldres roll i samhället och förberedelser inför pensioneringen. Forskningen sker ofta i nära samarbete med universitetsinstitutioner. Redovisning av olika forskningsprojekt genomförda vid institutet sker förutom i tidskrifter i en särskild rapportserie. har ett 35-tal rapporter och ett stort antal artiklar publicerats. medverkar i undervisning om åldrandet och åldringsvård. Detta sker dels i den reguljära utbildningen vid gymnasiesko lor, kommunala och statliga högskoleenheter samt universitetsinstitutioner, dels genom att personalutbildning och personalutveckling skräddarsys åt kommuner, landsting, studieförbund, organisationer och företag. En viss läromedelsutveckling förekommer också. Den forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs vid ortoslaboratoriet sker i samarbete mellan , styrelsen för teknisk utveckling (STU) och Een och ortopediska AB, och avser i huvudsak utveckling av yttre tekniska hjälpmedel, s. k. ortoser, för människor med nedsatta eller störda rörelsefunktioner. Utvecklingsarbetet vid laboratoriet kompletteras med patientprovning på rehabiliteringskliniken, , där beteendemönster vid olika skador, i kombination med nya hjälpmedel, studeras. Ordination av ortoser till patienter med förlamningar, plexusskador etc. har resulterat i ett 30-tal lyckade handortosapplikationer. 20 av dessa ortoser är motordrivna och representerar en betydelsefull utveckling inom området. exporteras även dessa drivenheter. Nya projekt i syfte att dämpa ofrivilliga rörelser (t.ex. Parkinsons sjukdom) är under bearbetning. Vid laboratoriet har även gjorts ett flertal lyckade applikationer av den nyutvecklade s. k. koordinerande dämportosen för i första hand MSpatienter. Tekniska förundersökningar för t. ex. utveckling av adoptivprotesen (motordriven handprotes) har genomförts. Dessa förundersökningar har resulterat i en fullständig konstruktion av drivmekanismen till nämnda protes. Vidare har leder för nya typer av benortoser samt en ny modulprotes för lårbenamputerade konstruerats. Utvecklingsarbetet vid laboratoriet har lett fram till världspatent i fem fall. Verksamheten vid ortosteknik (EFTO), som bedrivs i samarbete med , omfattar provning av ortoser för övre och nedre extremiteterna samt funktionella elektriska stimulatorer. Provningsarbetet innefattar teknisk typprovning och klinisk funktionell provning. Provningar följer särskilt utarbetade provningsföreskrifter som anger vilka egenskaper hos olika ortostyper som bör kontrolleras. Den tekniska typprovningen omfattar sådana moment som syning och måttkontroll, mekanisk provning, klimatisk provning och livslängdsprov. Den kliniskt funktionella provningen omfattar provning av ortoserna på patienter, huvudsakligen vid medicinska rehabiliteringskliniken, , varvid medicinska data samt applikationsmetod, träningsme tod, funktionsförbättring och resultat av patientintervjuer noggrant kartläggs. Den funktionella provningen omfattar även mätning av specifika data för varje patient med och utan sin ortos, där i många fall ingår exempelvis ADL-status (ADL = dagliga livets aktiviteter). Undervisning och föreläsningar i ortosteknik ges till olika elev- och studerandekategorier vid i (gymnasie- och högskoleutbildning). Även föreläsningar vid sjukhus, universitet och högskolor förekommer. Med EFTO:s medverkan anordnas inom regelbundet fortbildningskurser om ortoser och stimulatorer. Dessa kurser räknar deltagare från hela . EFTO producerar rapporter samt läromedel. Enhetens rapporter (ca 10/år) distribueras till landets rehabiliterings-, ortoped-, neurologiska kliniker och ortopedtekniska avdelningar. ingår i högskolan ett antal kortare vårdutbildningar som genomförs i landstingskommunalt huvudmannaskap. Dessa utbildningar utgör en väsentlig del av högskolans utbildningsplatser. Den reformering av den som träder i kraft kommer ytterligare att anpassa dessa utbildningar till vad som gäller för högskolan i övrigt. Det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs vid de ovannämnda enheterna skapar möjligheter att i enlighet med högskolelagens bestämmelser låta utbildningarna i den i länet bygga på vetenskaplig grund. Forskningen inom de redovisade sektorerna ger goda förutsättningar för forskningsanknytning för den grundläggande utbildningen inom högskolan. Statens ansvar för forskningsverksamhet Det är enligt vår mening angeläget med en hårdare satsning på åtgärder ägnade att främja forskning inom områden där sådan verksamhet saknas resp. befinner sig under utveckling. Den kompetens som finns inom hälso- och sjukvårdsområdet måste ytterligare utvecklas och tillvaratas. Den starka centraliseringen av fasta forskningsresurser i landet försvårar utvecklingen för forskningsinstitutioner där sådana resurser ej finns. Den forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs inom de tidigare nämnda enheterna har haft och har stor nationell och internationell betydelse. har gjort betydande satsningar för att skapa en god grund för forskningsenheternas existens. Med hänvisning till vad här tidigare redovisats, till det stora värdet för hela landet av det forsknings- och utvecklingsarbete som här beskrivits och till det statliga ansvaret för forskningsverksamheten i riket är det motiverat att vissa fasta basresurser anvisas till de nämnda forskningsenheterna inom . I första hand bör insatserna riktas mot området informationsförsörjning där frågan om insamling, bearbetning och tillhandahållande av information är av central betydelse i den totala forskningsprocessen. Basresurserna, som samordnat kan nyttjas även av länets kliniska forskning och forskningsanknytningen vid den , bör användas till terminal och betjäning för datoriserad litteratursökning, tidskrifter, bibliografier och referatorgan. För samordnat bruk bör även centralt finnas hjälpmedel som minidator för statistisk behandling och presentation av data från forskningsarbetet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fasta basresurser till gemensam informationsförsörjning för det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs vid odontologiska institutionen, , ortoslaboratoriet och enheten för tillämpad ortosteknik i . () () GOTE () () () () () ()