mot · G60241 · 1982-10-19 00:00:00 — Skolor med enskild huvudman m. m. 1982/83:1) Den kristna skolans svåra läge ekonomiskt I propositionen finns förslag om statligt stöd till vissa enskilda skolor men s. k. konfessionella skolor anses icke berättigade till stöd. Det är endast de skolor som staten enligt sina kriterier anser bidrar i väsentlig grad till en ny pedagogisk utveckling som kan komma i fråga. Det är synnerligen märkligt att de kristna skolorna på detta sätt förs åt sidan. Det måste anses som en diskriminering. Dessa skolor begär inte några statliga subventioner. Vad det rör sig om är att den skolpeng som målsmännen betalt i skatt för den lagstadgade skolplikten skall följa eleven, oavsett vilken skolform han får undervisning i. I dagens läge betalar de föräldrar som har sina elever i kristna skolor två gånger för skolplikten. Den kristna skolan befinner sig därför i ett svårt ekonomiskt läge. Det behövs alternativ till den allmänna skolan Samhällsutvecklingen har haft olyckliga följder för skolan. Föräldrar med en annan målsättning för barnens uppfostran än den allmänna skolans kan inte få sina önskemål uppfyllda inom skolans ram. Det är därför nödvändigt med alternativa skolor. Skolan tar hand om barnen under en allt större del av deras uppväxttid och det blir allt svårare för föräldrar att själva påverka sina barns uppfostran. Avkristningen i samhälle och skola gör det omöjligt för skolan att ge fostran och undervisning. Det är därför nödvändigt med frivilligt kristet arbete i skolan. Men det behövs också kristna skolor. Föräldrar som vill ha skolans stöd i sin kristna uppfostrargärning har möjlighet att starta egna skolor. har förpliktigat sig att respektera internationella överenskommelser om de mänskliga rättigheterna. Dessa ger föräldrar rätt att välja den fostran och undervisning för sina barn som överensstämmer med deras egen övertygelse (FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna, Artikel 26:3, konvention, Tilläggsprotokoll, Artikel 2, , Artikel 5:1b). Alltfler inser att denna möjlighet bör tillvaratas, och kristna skolor har inrättats på flera håll i vårt land. De kristna skolorna har lyckats skapa en god skolmiljö. De finansieras på frivillig väg, till stor del av familjer som finner det värt att göra uppoffringar för barnens skolgång och att vårda sig om skolan. De kristna skolorna har inte blivit några privatskolor för välsituerade utan anlitas av alla. De har ofta lyckats bra med barn, som har svårt att klara sig i den allmänna skolan. Ett gemensamt ansvar för skolans drift har visat sig skapa en fin gemenskap och vidgade samhällskontakter. De kristna skolorna präglas av pionjär- och framåtanda. Föräldrar har rätt att starta egna skolor Som ovan betonats har föräldrar rätt att starta egna skolor enligt FN:s deklarationer om de mänskliga rättigheterna. Jag vill ytterligare understryka detta. Enligt 34 § i skollagen är detta tillåtet i . Men eftersom statligt stöd undandras dessa skolor, måste man fråga sig om inte tillämplig lagstiftning bara är ett skenbart underlag för föräldrarätten att ordna sina barns undervisning efter sin övertygelse. I det svenska samhället ser kyrkan det inte som sin uppgift att driva grundskolor utan söker utnyttja de begränsade möjligheter som ges att verka i den allmänna skolan. De kristna skolorna stöder helhjärtat detta arbete och det finns inga motsättningar mellan kristna skolor och kristet arbete i den allmänna skolan. De kompletterar varandra och kyrkan har möjligheter att stödja kristna skolor med kollekter eller på annat sätt. Det är nu en motion i riksdag först hemställde att den i vissa andra länder gällande regeln att skolpengen följer eleven också skall råda i . Det är hög tid att det som i t. ex. och är en självklarhet förverkligas i vårt land. Vår anslutning till konventionen om de mänskliga rättigheterna, vår bekännelse till demokratin, vår övertygelse att människor skall behandlas lika i alla avseenden medför det oavvisliga kravet att fria skolor skall inte bara vara tillåtna utan ha samma stöd av samhället, när de ger lagstadgad undervisning och kompetens. Med stöd av vad ovan anförts hemställs 1. att beslutar att varje fristående skola, godkänd enligt 34 § i skollagen, skall vara berättigad till det begränsade statsbidrag som regeringen föreslår i propositionen, 2. att beslutar att detta belopp successivt skall höjas tills det uppgår till av motsvarande statsbidrag till , 3. att beslutar att karenstiden för statsbidrag sätts till i stället som propositionen föreslår. . () ()