mot · G5021695 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1695 m. fl. Granskning av ADB-systemet för folkbokföring och beskattning, m. m. beslutade efter förslag av den dåvarande socialdemokratiska regeringen (prop. 1975:57) att ett nytt ADB-system för folkbokföring och beskattning skulle införas. Det nya systemet skulle ge många positiva effekter. Det skulle medverka till en rättvisare beskattning, göra det överflödigt att manuellt behandla vissa enkla deklarationer, ge möjlighet att öka servicen gentemot allmänhet och arbetsgivare m. fl., förbättra informationen till deklarationsgranskarna, leda till effektivitetsvinster inom taxerings- och uppbördsfunktionema - för att nu nämna några av de vinster av olika slag som skulle uppnås. Det ADB-stöd som föreslogs och beslutades var ett s. k. central-regionalt utformat system. Det innebar bl. a. en blandad central och regional registerföring. Ett centralt skatteregister, karakteriserat som ett internt arbetsregister med begränsade åtkomstmöjligheter, skulle byggas upp. Förslaget kritiserades mycket starkt. Riksdagsbeslutet fattades inte heller i enighet. Från borgerligt håll hävdades att det ADB-system som föreslogs innebar betydande risker såväl från integritetssynpunkt som beträffande funktionsduglighet. Rationaliteten i reformen ifrågasattes, och de ekonomiska kalkyler som låg till grund för beslutet kritiserades också. Det förhållandet att det centrala skatteregistret skulle vara ett internt arbetsregister, vilket fick en avgörande inverkan på beslutsförloppet i , visade sig snart vara i grunden felaktigt. har sedermera t. o. m. beslutat att stifta en särskild skatteregisterlag. Kritiken visade sig vara välmotiverad. Det s. k. granskades av 1976 och fick därvid utstå en stark kritik. Denna ledde till förskjutning i genomförandeplanen, vilket sannolikt förhindrade attén allvarlig kris uppstod. har framkommit en mängd ytterligare indicier som styrker de kritiska bedömningar som gjordes . Här må endast nämnas några exempel. I samband med taxeringsarbetet deklarationer framkom att granskningen i många fall endast blev formell och att en egentlig kontroll av de skattskyldigas uppgifter inte medhanns av taxeringsnämnderna. Det statistiska underlaget för beräkning av statsverkets inkomster var bristfälligt. Det utrymme som avsågs skapas genom ADB-stödet för s. k. TN-revisioner har uteblivit, och målsättningen att få en effektivare och rättvisare beskattning har knappast uppnåtts. Personalen fick såväl 1979 som 1980 arbeta under pressande arbetsförhållanden. Även har svårigheter uppkommit som på löpande band. Listan över kritiska punkter som tagits upp i skilda sammanhang kan göras lång. En sammanfattande bedömning som fällts av verksamma inom taxeringsväsendet är att systemet snarare blivit ett hinder än ett stöd för deras verksamhet. Även myndigheter, utöver RRV, såsom justitieombudsmannen, justitiekanslern och datainspektionen har från olika utgångspunkter uttalat tveksamheter. , som bedrevs i samarbete mellan och statskontoret, avvecklades formellt som organisatorisk enhet vid ingången av /80. Det fortsatta utvecklingsarbetet har därefter drivits inom ordinarie organisation, dock med anlitande av tillfällig personal. ADB-systemet är således fortfarande inte färdigutvecklat och installerat. Det kan naturligtvis hävdas att det är ofrånkomligt att ett komplicerat dataadministrativt system råkar ut för vissa inkörningsproblem och att orsakerna till dessa - även då problemen är stora - i sig är av mindre intresse. Enligt vår mening är dock svårigheterna i detta fall av en sådan omfattning att man kan tala om ett misslyckande. Orsakerna till detta torde bero på dels en felaktig utformning av systemet, dels på en kraftig underskattning av resursbehov och tidsåtgång och dels på ett oskickligt genomförande av projektet från de inblandade myndigheternas sida. Dessa frågor har tidigare behandlats i , men framförd kritik mot RS-reformen och mot RSV har där, närmast med harm, avvisats. Så skedde t. ex. vid en debatt . Datadelegationen genomförde en s. k. hearing med en mängd inblandade parter i RS-reformen. De förhållanden som avslöjas är enastående. Såvitt vi kan bedöma föreligger en djup och utbredd misstro mot det sätt på vilket skötts samt mot RSV:s ledning. Den kritik som framförts vid upprepade tillfällen i har således visat sig vara riktig. Skattelagstiftningen är ingen statisk företeelse utan den förändras ständigt. Detta ökar kraven även på ADB-stödet och förorsakar ändringar i ADB-systemets utformning. Frågan är om det system som håller på att införas är lämpligt och tillräckligt flexibelt i detta avseende. Enligt vår mening finns, såsom framfördes i motion 1980/81:875, goda skäl till en allvarlig tvekan på den punkten. Även på denna punkt har vi beklagligtvis fått rätt att döma av uppgifter som framkommit rörande RSV:s handläggning av remissyttrandet över den föreslagna skattereformen. Mot bakgrund av det anförda finner vi att - f. ö. i likhet med vad som sker med andra ADB-system - är moget för en utvärderande genomgång och översyn. Det vore naturligt att en sådan granskning utfördes av RRV. Enligt gällande regler är dock RRV förhindrat att granska pågående ADB-projekt där statskontoret medverkar. Granskningen bör därför, av objektivitetsskäl, göras av en expertgrupp med parlamentariskt inslag, sammansatt av personer utan tidigare koppling till projektet och de ansvariga för detta. En utvärdering av detta slag bör inte under några förhållanden tillåtas ske i den ansvariga myndighetens, dvs. RSV, egen regi. Gruppen bör vara oförhindrad att, om den under sitt arbete finner skäl för detta, utforma ett principförslag till en annan systemlösning som kan skapa förutsättningar för att uppnå de ursprungliga mål som uppställdes för denna datareform. På grund av omfattning skulle en granskning av detta slag även kunna ge en erfarenhetssammanställning av mycket stort allmänt värde som kan nyttiggöras i andra större statliga ADB-projekt. Arbetet bör bl. a. därför bedrivas skyndsamt. De erfarenheter och uppgifter som framkommit beträffande och RSV:s sätt att handlägga dessa frågor finner vi vara så allvarliga att frågan om ändringar är erforderliga i organisation och/eller ledning inte kan förbigås så enkelt som budgetministern gjorde vid debatten . Vi finner att även den frågan bör undersökas. Med hänvisning till vad som anförts i denna motion hemställs 1. att hos regeringen begär att en expertgrupp tillsätts med uppgift att granska ADB-systemet för folkbokföring och beskattning, 2. att hos regeringen begär att frågor rörande ledning och inre organisation skall bli föremål för särskild prövning. () () G. () i