mot · G502816 · 1982-01-19 00:00:00 — m. fl. Ett program för mikroelektronikens utveckling Utvecklingen inom elektronikområdet går mycket snabbt i fråga om såväl forskning som industriell tillämpning. Som bekant spelar introduktionen av s. k. mikroprocessorer (mikrodatorer, chips) en central roll härvidlag. De innebär dels utomordentligt drastiska kostnadssänkningar, dels lika drastiska ökningar av den informationsmängd som kan hanteras av en människa såväl i industriella sammanhang som allmänt vid informationsbehandling. Mikroelektroniken är vidare ett område där det är klart otillräckligt att lita till marknadens krafter för att i detta skede av utvecklingen åstadkomma en bredd och spridning av tekniken. De länder där tillämpningen och forskningen inom mikroelektroniken har kommit längst, och , har startat utomordentligt stora, samhälleliga projekt i samverkan med näringslivet för att åstadkomma en bred introduktion av tekniken. Det bör understrykas att det i ingalunda endast gäller militära tillämpningar. Många av de mindre mikrodatorföretag som växt upp inom landet har baserats på civila, statliga beställningar. Också i andra länder, såsom , har stora nationella projekt påbörjats. I har mikroelektronikens möjligheter och problem analyserats i en rad olika utredningar, framför allt i data- och elektronikkommittén och genom industriverkets utredningar. Samhällsstöd till utvecklingsprojekt har givits i olika sammanhang av bl. a. STU. Vid högskoleorter där elektronisk forskning bedrivs har olika regionala projekt byggts upp - kring KTH i och vid och . Kommersiell produktion av halvledare finns i två företag i . Därutöver finns många, särskilt mindre, företag som på olika sätt representerar industriella tillämpningar av mikroelektronik. I förhållande till behoven, marknadsmöjligheter, nödvändiga konkurrensinsatser etc., är emellertid den svenska tillämpningen av mikroelektronik mycket blygsam. Samverkan mellan forskning och industri har i stort kommit till stånd genom mer eller mindre spontana regionala initiativ och STU:s engagemang. Den har till skillnad från en rad andra regeringar däremot varit passiv när det gällt att ta initiativ till samlade nationella program, vilka man i andra länder ansett nödvändiga för att komma över de hinder som reses om man ensidigt förlitar sig på marknadskrafterna i fråga om denna teknik. Mikroelektronikens utveckling har en lång rad aspekter som är väsentliga för samhället, varav endast två skall beröras i denna motion: I likhet med många andra tekniska förändringar är mikroelektroniken så till vida neutral i förhållande till olika samhällsformer som den explosionsartat ökade informationsmängd som kan hanteras med dess hjälp kan användas för olikartade uppgifter, beroende på vem eller vilka grupper som ges inflytande över systemen. Full sysselsättning, arbete åt alla, måste vara en av vårt samhälles viktigaste målsättningar. Vi bör därför - - ställa sådana krav på forskningen, tillverkarna och användarna av mikroelektronik att expansionen av billiga mikrodatorer kan användas för att öka antalet jobb i områden med sysselsättningssvårigheter. Genom mikrodatorisering är det i många avseenden möjligt att decentralisera olika typer av arbetsuppgifter. Sysselsättning kan spridas regionalt - såväl från tätorter till glesbygdsområden som inom storstadsregioner till områden med svag utveckling av sysselsättningen. Man bör i detta sammanhang redan nu förbereda experiment med särskilda mindre dataterminalarbetsplatser som kan lokaliseras till bostadsområden, mindre kommundelar etc. där sysselsättningen behöver stabiliseras. Till dylika terminalarbetsplatser kan olika former av arbetsuppgifter inom tjänstesektorn kunna komma att decentraliseras . Om samhället inte engagerar sig för denna typ av decentralisering av arbetsplatser inom tjänsteområdet är risken uppenbar att vi efter hand kommer att drabbas av en form av s. k. hemdatorisering, dominerad av ett begränsat antal stora företag, där de arbetande isoleras från varandra genom ensidigt hemarbete där lönerna kan hållas låga till följd av de stora företagens dominans och möjligheter att motverka facklig organisering vid hemterminalerna etc. Det måste vara ett samhällsmål att också i en framtida, mer datoriserad tjänstesektor möjligheten till arbetsgemenskap, facklig samverkan osv. underlättas och inte försvåras genom den tekniska utvecklingen. En form av terminalarbetsplatser i olika kommundelar skulle dessutom underlätta för många småföretag att i praktiska och billiga former tillämpa elektronisk teknik för sin produktion och service. Småföretagens möjligheter att utnyttja mikroelektronikens fördelar vid det mer passiva alternativet, där marknadskrafterna styr fram en hemdatorisering, är väsentligt mindre. Genom ett samhällsengagemang för att decentralisera dataarbetsplatser kan sålunda också en breddning av sysselsättningen ske genom att man frigör utvecklingsmöjligheter för de mindre företagen. Ett annat område där mikroelektroniken kommer att ha stor betydelse för sysselsättningen i är tillämpningen i olika industriella produkter, framför allt inom verkstadsindustrin, användning av mikroelek tronik som styrs av elektromekaniska system osv. Med den utomordentligt snabba expansion av mikroelektronik i industriprodukter som sker framför allt i - med vissa mått mätt en ökning av marknaden - är det i många fall en överlevnadsfråga för delar av svensk verkstadsindustri att integrera mikroelektronik i sina produkter. Sysselsättningsfrågan här gäller inte i första hand om mikroelektronik i en viss verkstadsprodukt minskar det totala arbetsinnehållet i produkten utan om ett företag över huvud taget skall kunna finnas kvar på marknaden när de utländska konkurrenternas elektroniskt integrerade produkter blir tillgängliga. Också i detta sammanhang gäller att det i nuvarande skede av utvecklingen ingalunda är tillräckligt att lita till marknadskrafterna. En medveten koppling mellan forskningsinstitutioner och industrin måste göras. Modern elektronik måste ges stort utrymme i gymnasieskolan och annan yrkesutbildning. Företagen måste bli medvetna om den nya teknikens innebörd och möjligheter - och de hot utifrån som härrör från tekniken. Ca två tredjedelar av den svenska elektronikindustrin finns i . Vid tekniska högskolan (KTH) finns också avancerad forskning inom detta område. Andra delar av elektronikindustrin finns i , där regionala initiativ har tagits i samverkan med för en koppling mellan industri och forskning. Vid har samverkan påbörjats med den avancerade elektronikindustri som finns i . Som tidigare nämnts stöder STU vissa projekt. Dessa initiativ är emellertid på intet sätt tillräckliga för att på bred front såväl skall kunna utveckla den mikroelektroniska forskningen och åstadkomma industriella tillämpningar där mikroelektroniken förs in i verkstads- och andra industriprodukter. Regeringen måste ta initiativ till projekt av betydligt större dimensioner om detta skall bli möjligt. Det gäller dels att utvidga grundforskningen vid de tekniska högskolorna, dels att särskilt stödja projekt för att integrera mikroelektronik i vanlig verkstadsproduktion i de regioner där elektronikföretagen är baserade. I nästa steg bör man söka bredda elektronikindustrin till andra områden i landet där den ännu inte har en tradition. Det är framför allt väsentligt att göra det möjligt för många småföretag att praktiskt använda mikroelektronik. Det kan vara avgörande för en lång rad företags möjligheter att överleva och vidareutvecklas. Det krävs emellertid samhällsinsatser för att den nya tekniken skall kunna spridas och bli praktiskt tillämpbar. Såväl när det gäller tillämpningen av mikroelektronik i service- och tjänstesektorn som i fråga om integration i industriella tillämpningar bör regeringen igångsätta omfattande program för att främja att den nya tekniken leder till en ökning och stabilisering av sysselsättningen, inte till en ensidig bortrationalisering av arbeten på ett fåtal stora företags villkor. En lång rad utredningar har, som tidigare nämnts, givit värdefullt underlagsmaterial om elektronikens allmänna möjligheter och problem. Det är nu inte i första hand nya kartläggningar och utredningar som behövs. som saknats är en politisk viljeinriktning från regeringens sida att styra tekniken för att främja sysselsättningen. Det är angeläget med en målbestämning från regeringens sida om att, i alla samhällsled, genom forskning, beställningar och annan styrning utveckla mikroelektroniken i så att sysselsättning med ett socialt värdefullt innehåll prioriteras. Tekniken bör användas för att i största möjliga utsträckning sprida arbetstillfällen till människor och områden där sysselsättningsproblemen bedöms bli stora . Mot bakgrund av vad ovan sagts får vi hemställa att hos regeringen begär att ett sammanhållet program utarbetas för mikroelektronikens utveckling i så att sysselsättningen främjas i enlighet med vad som angivits i denna motion. () () () () () () ()