mot · G5021525 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1525 m. fl. Konsekvenserna av arbetsgivarpartens oinskränkta lockouträtt Vår regeringsform fastslår i 2 kap. 17 § rätten till fackliga stridsåtgärder. Dessa kan begränsas genom lag eller avtal. Utmärkande för vårt samhälle är att det inte i lag finns några allmänna regler, som anger förutsättningarna för bruket av ekonomiska stridsåtgärder, när kollektivavtalslöst tillstånd råder. Undantag får göras för vissa särskilda bestämmelser avseende den offentliga sektorn. Det innebär inte att stridsrätten är fri. Partema på arbetsmarknaden har för stora delar av denna i kollektivavtalsform begränsat och reglerat bruket av stridsåtgärder. Det gäller exempelvis vissa såsom otillbörliga ansedda stridsmetoder, stridsåtgärder i förhållande till tredje man, skyddsarbete och samhällsfarliga arbetsmarknadskonflikter. Vidare får stridsåtgärder brukas endast inom ramen för vad annan straffsanktionerad lagstiftning medger. Emellertid är det ett faktum att vårt samhälle och dess rättsordning rent allmänt gynnar egendomsbärande part. Det medför i sig en maktställning och tillgång till beslut och åtgärder vartill saknas motsvarighet för egendomslös part. I arbetsmarknadsförhållanden innebär det att arbetsgivarparten anses förbehållen alla beslut inom arbetslednings- och företagsledningsområdet förutom de inskränkningar arbetsgivarparten medgivit i framförallt kollektivavtal eller fått avstå från genom särskild lagstiftning. Den praktiska innebörden är att arbetsgivarpart till skillnad från arbetstagarpart i stor utsträckning kan vältra över sina konfliktkostnader på konsument och skattebetalare. Arbetstagarsidan får således vara med om att betala inte bara sina egna konfliktkostnader utan även bidra till finansieringen av arbetsgivarsidans. Det faktum att det i princip råder fri dispositionsrätt över egen egendom medger även andra möjligheter för arbetsgivarsidan vilka inte står arbetstagarsidan till buds. Arbetsgivare har möjlighet att utan närmare objektiva skäl dra ner på sin verksamhets omfattning helt eller delvis. I praktiken fungerar den potentiella möjligheten på samma sätt som en ekonomisk påtryckningsåtgärd, dvs. På samma vis förhåller det sig med möjligheten för arbetsgivarpart att flytta en verksamhet från en ort till en annan eller rent av till ett annat land. Vårt samhälle och dess rättsordning grundlägger sålunda redan från utgångspunkten viktiga skillnader mellan arbetstagarsida och arbetsgivarsida i fråga om möjliga ekonomiska påtryckningsåtgärder för att åstadkomma kollektivavtal. En oinskränkt lockouträtt förstärker på ett oacceptabelt sätt detta förhållande. Vi har i föregående års motion i detta ämne kunnat påvisa att många länder ute i inte medger arbetsgivarsidan rätt att utan begränsning utlösa lockouter. I de fall lockouten som sådan inte är helt förbjuden har den beskurits till att i första hand verka som svarsåtgärd i proportion till motsidans angrepp. Skillnaderna mellan nordiska förhållanden och övriga förklaras av den mycket tidiga utveckligen av arbetsmarknadspraxis här. När denna praxis stadfästes 1928 i vårt land var ett slags idémässigt neutralitetstänkande förhärskande hos bestämmande grupper med möjlighet att styra samhällsutvecklingen. har inte fredspliktsreglerna hos oss undergått någon annan än mindre förändring. Vi bortser då års reform för offentliganställda. Ute i är däremot reglerna av senare datum. Förändrade uppfattningar har utbildats efter hand och tillåtits slå igenom i lagstiftning och/eller rättspraxis. Rent praktiskt är det dessutom ett faktum att fredspliktsreglerna i den här bemärkelsen inte behövt ställas på några prov i större skala till följd av den lugna och stabila arbetsmarknadsutvecklingen här i landet. Obestridligen har förhandlingsväsendet sedan fredspliktsreglernas tillkomst undergått väsentliga förändringar som också har samband med utvecklingen inom industri och samhälle i övrigt. Mot bakgrund av denna utveckling och vad som bör gälla vid en rimlig avvägning mellan arbetsmarknadsparternas inbördes styrkeförhållanden vill vi föreslå en särskild utredning om konsekvenserna av en bibehållen oinskränkt lock-outrätt för arbetsgivarsidan. Vi föreslår mot bakgrund av vad som anges i motionen att beslutar hos regeringen begära en särskild utredning som tar sikte på att begränsa arbetsgivarpartens oinskränkta lockouträtt. () G. () () () ()