ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502661 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Typgodkännande av mobila fritidshus har den totala efterfrågan på minskat. Efterfrågan på större har dock ökat och det står klart att vagnarna i allt högre grad ställs upp och nyttjas som fritidsbostad. Det kan bl. a. ses som ett tecken på behovet av billiga alternativ till fritidshus och andelshus. Cabby i är en av landets ledande husvagnstillverkare. I takt med förändringarna av efterfrågan har företaget produktutvecklat och resultatet är ett mobilt fritidshus. Det är en flyttbar vagn , inredd mmed allrum med pentry, två sovrum, tvättrum och hall, avsedd för fritidsboende året runt. Eftersom vagnen kan fås färdiginredd och är flyttbar breddas användningsområdet. Mobila fritidshus - som f. ö. är mycket vanliga i t. ex. , och och redan har börjat importeras därifrån till - kan ses som ett mellanting mellan husvagn och fritidshus. Med sitt mobila fritidshus anser sig Cabby kunna erbjuda ett billigt och bekvämt fritidsboende till fler människor. Nyckelfärdigt kommer ett mobilt fritidshus att kosta . beroende på storlek och inredning. Om nu inte samhället skapar möjligheter till svensk produktion av mobila fritidshus kommer med all säkerhet importen av sådana att öka som Cabbys chanser att trygga jobben minskar. Detta i en kommun och ett län som redan är hårt drabbat av arbetslöshet. För året-runt-uppställning av mobila fritidshus krävs byggnadslov. Temporärt tillstånd för uppställning har getts av några kommuner där Cabby medverkar i fritidsprojekt, t. ex. i och . Dessa mobila fritidshus kan vid viss användning komma att betraktas som byggnader (statens planverk aktuellt 6/1980 s. 274). Därmed kommer inte endast uppställningen att prövas - även byggnadsstadgans regler om bl. a. brandskyddande konstruktion och inredning, bärförmåga och energihushållning blir tillämpliga. i allmänhet betraktas emellertid som fordon avsedda att köras på allmän väg. Utplaceringen av mobila fritidshus bör ske på kommunala fritids/ campingområden med el- och vattenanslutning. Problemet är nu att statens planverk saknar normer för typgodkännande av mobila fritidshus. hävdar att SBN (Svensk Byggnorm) för fritidshus, och i vissa fall hotell, skall tillämpas även för mobila fritidshus. Med sin speciella konstruktion kan mobila fritidshus inte jämställas med vanliga fritidshus och därför bör SBN kompletteras med ett speciellt normsystem för typgodkännande av mobila fritidshus. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtas för att fastställa byggnormer för utformningen av sådana mobila fritidshus som kan komma att betraktas som byggnader i syfte bl. a. att möjliggöra typgodkännanden. BO FINNKVIST (s) ()
mot · G502663 · 1982-01-21 00:00:00 — i m. fl. Statsbidrag för ombyggnad av outhyrda lägenheter Kommuner med stora strukturproblem får ofta utflyttning och befolkningsminskning. Det finns i samband därmed risk för att man får permanent outhyrda moderna lägenheter. I är problemet en realitet i kommun. Byggforskningen har gjort en ingående undersökning beträffande outhyrda lägenheter i kommun. Den har diskuterats vid ett seminarium med deltagande bl. a. från ett femtontal andra kommuner i landet som har samma svårigheter som . I fanns ca 300 tomma lägenheter i det moderna beståndet. De befolkningsprognoser som kan göras pekar på fortsatt minskning av befolkningen och en ökning av antalet tomma lägenheter. Det är svårt att göra någon exakt bedömning, men det finns risk för att antalet tomma lägenheter kan komma att fördubblas om ingenting görs. Möjligheterna att riva äldre omoderna lägenheter eller bygga om små lägenheter till större har i störts sett redan utnyttjats. Möjligheterna att bygga om lägenheterna till annan användnig (t. ex. kontorslokaler) har gåtts igenom i utredningen. De har f. n. visat sig vara begränsade. Dels därför att efterfrågan på kontor m. m. är liten, dels av kostnadsskäl. En ombyggnad drar stora kostnader som dessutom skall läggas på de kostnader som redan belastar de aktuella bostadshusen. Det finns således en risk för att man kommer att få ett ganska stort modernt bostadsbestånd som permanent står outhyrt. Utredningen har därför också redovisat vad det skulle kosta att lägga husen i malpåse eller att riva dem för att få ned driftskostnaderna. Det för sig här om drastiska åtgärder som i ett samhällsekonomiskt perspektiv knappast ter sig rimliga. De diskuteras ändå på fullt allvar därför att de kommuner som drabbas av problemen inte har andra alternativ. saknas i stort sett bostadspolitiska medel för att få en vettig användning av permanent outhyrda lägenheter. Det rör sig om stora kostnader både för staten och de kommuner som berörs. Som exempel kan nämnas att hyresförlusterna för 300 tomma lägenheter i ett område i beräknades uppgå till 2,5 milj. kr. , varav staten svarar för och kommunen för . Det är speciellt allvarligt eftersom kommunerna ofta redan tidigare är hårt drabbade av sysselsättningsminskning och vikande skatteunderlag. Det är ett starkt samhällsintresse att hitta former som gör det möjligt att utnyttja de tomma husen till något rimligt ändamål. De regler som gäller nu stimulerar inte till att söka andra användningsmöjligheter. I hus byggda före 1968 enligt bostadslånekungörelse betalar staten av hyresbortfallet och kommunerna står för . Det innebär att det för kommunerna inte är särskilt fördelaktigt att ta på sig kostnaderna för att bygga om husen eftersom det statliga huresförlustbidraget faller bort. Även i hus som är byggda senare finns motsvarande problem. Den statliga räntegarantin försvinner om husen görs om till annan användning än bostadsändamål. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att hos regeringen begär utredning om statligt stöd för att bygga om outhyrda lägenheter för annan användning. () AXEL () ()
mot · G502665 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:665 m. fl. Åtgärder för att hjälpa offer för våldsbrott Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1981/82:664 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts angående en arbetsgrupp för att utreda behov av och rutiner för särskilda samhällsinsatser i syfte att hjälpa offren för olika våldsbrott. HANS () i () () () ()
mot · G502667 · 1982-01-20 00:00:00 — Meritvärdering av vårdarbete i hemmet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:666 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att vårdarbete i hemmet bör utgöra merit vid intagning till utbildning och vid anställning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att vårdarbete i hemmet skall tas med i statistiska uppgifter över sysselsättning. () () 1* 1981/82.
mot · G502669 · 1982-01-21 00:00:00 — Ansvaret för vården av vissa utländska barn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:668 föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för att klarlägga ansvaret för omvårdnad och utveckling av de barn som vistas i utan att ha familjerättslig anknytning här. () ()
mot · G502671 · 1982-01-20 00:00:00 — 1981/82 671-677 Ökat anslag till preventivmedelsforskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:670 hemställs att med ändring i proposition 1981/82:100 beslutar att under , bil. 12, D 39, uppta ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende preventivmedelsforskning. (vpk) INGA (vpk) 1 1981/82.
mot · G502672 · 1982-01-21 00:00:00 — Information, nyhetsförmedling, kulturprogram samt underhållning från det svenska TV-systemet är nästan obefintliga för i utlandet verkande svenskar. Fram till hade dock den svenska handelsflottan tillgång till TV-sändningar genom ett särskilt avtal med . Utöver handelsflottans personal finns ett stort antal svenskar utomlands i viktiga uppdrag för eller för vistelselandet. Det är personal inom utrikesförvaltningen, biståndsprojekten, FN-bataljonerna, svenska skolor i utlandet, folkrörelsernas missionsarbete eller fackliga skolningsverksamhet, näringslivets utlandsorganisation utöver handelsflottan, byggnadsverksamhet etc. Tillsammans utgör utlandssvenskarna flera tiotusental människor. Vid behandlingen av liknande motion 1976/77:178 framkom otaliga bevis på utlandssvenskarnas brist på kontakt med hemlandet. Utlandsvistelsen kan i övrigt vara påfrestande, och den därtill kommande isoleringen från invanda miljöer kan göra det omöjligt att sköta den uppgift man har i utlandsuppdraget. , som av formella skäl besvarade motionen, ansåg inte då att det fanns anledning till åtgärder. I motion 1979/80:613 har undertecknade motionärer ånyo tagit upp frågan om upphovsmannarätten - vilken är orsaken till att inga TV-program spelas in - och ersättningen till medverkande i TV-programmen. Denna motion behandlades senare av lagutskottet, som kom fram till att inga åtgärder var aktuella. Det förutsattes därvid att uppgörelse mellan parterna snart skulle ske, varvid frågan skulle få sin lösning avtalsvägen. har kommit, och inte heller där framkom några förslag som skulle lösa problemet för tredje part - utlandssvenskarna - att få sin akuta situation slutgiltigt ordnad. talas om att kassettavgifter skall ge nya inkomster till statsverket. Om en del av dessa nya inkomster skulle kunna gå till ersättningar åt medverkande i kassettinspelade program har det inte framkommit någon uppgift om. Det borde vara rimligt att anta att så skulle vara fallet. Utomlands har lagstiftning kommit att reglera de upphovsmässiga frågorna. Det blir allmänheten som drabbas när en uppgörelse avtalsvägen inte kommer till stånd. Denna allmänhet har sitt intresse av att få tillgång till de TV-sända programmen. Det borde därför vara att beslutar att lagstiftning får tillgripas om inte parterna träffar en uppgörelse inom rimlig tid. Med stöd av det anförda hemställer vi* att som sin mening ger regeringen till känna vad motionen sagts om behovet av svenska TV-program till alla utlandet verksamma svenskar. () () * Se även motion 1981/82:673.
mot · G502673 · 1982-01-21 00:00:00 — Ersättning till medverkande i TV-program för utlandssvenskar, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:672 hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag för att inom en bestämd tidrymd lösa frågan om upphovsmannarätten avtalsvägen eller - om detta inte går - förelägger förslag om en lösning efter en internationell lagstiftningsmodell. () ()
mot · G502675 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Samordning av utbildningen för förskollärare och fritidspedagoger Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:674 föreslås 1. att uttalar sig för och hos regeringen hemställer om förslag innebärande att utbildningen för förskollärare och fritidspedagoger samordnas, varvid utbildningstiden förlängs till med varvad teori och praktik i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att uttalar sig för och hos regeringen hemställer om förslag innebärande att de som har anställning inom utbildningsyrkena men saknar formell kompetens bör ges möjlighet att genomgå utbildningen och att för denna kategori ersättning skall utgå motsvarande full lön. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G502677 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Förbud mot användning av asbest i bromsbeläggningar till fordon Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1044 föreslås att hos regeringen hemställer om att ett program utarbetas för en skyndsam avveckling av asbest som material i bromsbeläggningar till fordon. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · G502681 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Miljövårdsavgift på olja, kol och koks Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:680 hemställs att hos regeringen begär förslag av innebörd att en miljövårdsavgift på . tas ut på varje till konsumenten levererad kubikmeter olja och ton kol och koks. () () () () BO () () AXEL ()
mot · G502683 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:683 m. fl. Lokalisering till av statens energiverk Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:682 får vi härmed föreslå att beslutar att det av regeringen i budgetpropositionen föreslagna förläggs till . () () () ()
mot · G502685 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:685 m. fl. Invandrarungdomars behandling inom vårdsektorn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:684 föreslås att hos regeringen hemställer om en översyn av och åtgärder för att förbättra behandling av invandrarungdomar inom vårdsektorn. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502686 · 1982-01-20 00:00:00 — m. fl. Bidrag till ungdomsorganisationer för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:684 föreslås 1. att under , bil. 12, B 54. Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag avseende ungdomsorganisationer bland invandrare, 2. att uttalar att bidrag i särskild ordning bör utgå bl. a. till ungdomsorganisationer bland invandrare i enlighet med statens ungdomsråds förslag, 3. att hemställer hos regeringen om förslag till ändring av bidragsreglerna innebärande a) att den nedre gränsen för ungdomsstöd () slopas, b) att åldersintegrerad verksamhet skall stimuleras i bidragsgivning, 4. att hos regeringen hemställer om åtgärder som innebär att vissa föreningar som ej är anslutna till någon riksorganisation men som i övrigt uppfyller bidragskraven skall kunna erhålla kommunala bidrag och landstingsbidrag. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502687 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Skilda valdagar och fyraåriga mandatperioder Enligt den ordning som gällde fram till författningsreformen var mandatperioden fyraårig både till andra kammaren och till de kommunala församlingarna. föreslog inte heller någon förändring av mandatperiodens längd. ansågs som en lämplig kompromiss mellan olika intressen, nämligen invånarnas intresse av att kunna påverka politiken genom sin valhandling och intresset av att kunna utläsa eventuella förändringar av den politik som förs. Trots detta förkortades mandatperioden till i den uppgörelse som föregick den partiella författningsreformen. Erfarenheterna efter förändringen visar att det finns starka skäl att återgå till fyraåriga mandatperioder. är en alltför för att man skall kunna genomföra några större förändringar eller för att resultatet av dem skall kunna avläsas. Ju kortare perioder, desto större blir också risken för att de förtroendevalda inte har kraft att genomföra viktiga - men impopulära förändringar. Det medför i sin tur att tilltron till politikers handlingskraft minskar. har också redovisat som sin uppfattning att det ur kommunaldemokratisk uppfattning är önskvärt med än den nuvarande. Likaså har och under förra uttalat sig mycket positivt för en omprövning av såväl mandatperioderna som den gemensamma valdagen. De parlamentariska överläggningar som förts i denna fråga har dessvärre inte lett till något resultat. Skilda valdagar för kommunala val och riksdagsval har också länge efterlysts, eftersom rikspolitiken tenderar att få en allt större dominans också i de kommunala valen. Kommunsammanslagningarna och massmedias starka koncentration på rikspolitiken har medverkat till detta. Det blir allt svårare för människor att få ett grepp om den lokala politiken. Men inte heller beträffande de skilda valdagarna har det hänt något, trots att politiker från skilda läger är överens om att det är angeläget med en förändring. Det vore nu dags för ett nytt ställningstagande från sida. I det sammanhanget kan det prövas om det är lämpligt att genomföra de kommunala valen enligt ett s. k. rullande valsystem, dvs. att valen sker regionvis i tre omgångar under tre olika år. Syftet med detta skulle vara att undvika att valen upplevs som en generalrepetition inför riksdagsvalen. Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om avskaffande av den gemensamma valdagen för å ena sidan kommunfullmäktige- och landstingsval och å andra sidan riksdagsval, 2. att hos regeringen begär förslag till olika sätt att utforma kommunalvalen, bl. a. i enlighet med det system som skisseras i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag till grundlagsändring så att fyraåriga mandatperioder för införs. () ()
mot · G502689 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. I växer fredsrörelserna i styrka för . Politiska partier, kvinnoorganisationer och kyrkliga organisationer arbetar för fred. Enbart i de nordiska länderna finns ett femtiotal fredsorganisationer förutom hundratals lokala grupper. I har arbetarrörelsens fredsforum med som ordförande bildats. En del fredsforskare anser att vi befinner oss i den mänskliga kulturens mest kritiska decennium. Allt fler inser den akuta faran av de båda supermakternas kapprustning och det omöjliga i att föra ett begränsat kärnvapenkrig. En bred folklig opinion världen över som kräver fred är det enda som kan sätta press på regeringar och nedrustningsförhandlare. instiftades med främsta syfte att bibehålla världsfreden. Denna dag firas i olika former över hela världen. För att ytterligare understryka dagens betydelse och för att ge den växande fredsrörelsen praktiska möjligheter till kraftfulla fredsmanifestationer denna dag borde FN-dagen proklameras som helgdag. Med hänvisning till ovanstånde hemställs att beslutar att förklaras vara helgdag. () ()
mot · G502694 · 1982-01-18 00:00:00 — och av kommuners skattekraft Den omfattande oreglerade invandringen till vissa kommuner och de långa handläggningstiderna för ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd medför särskilda problem för dessa kommuner. a. innebär det faktum att dessa personer inte är kyrkobokförda att de inte räknas med i beräkningen av kommunernas skattekraft per innevånare. Eftersom dessa personer saknar beskattningsbar inkomst leder detta till att berörda kommuners skattekraft regelmässigt överskattas. Som exempel kan nämnas att vistades ca 800 assyrier och syrianer i kommun utan att vara kyrkobokförda. Det innebär att de sammanlagda för kommunens beskattningsbara inkomsterna dividerades med ca 800 invånare mindre än vad som faktiskt bodde i kommunen vid beräkningen av skattekraften per invånare. Det i sin tur ledde till ett bortfall av statlig och inomregional skatteutjämning som har uppskattats till närmare 10 milj. kr. Däremot är kommunens serviceansvar gentemot dessa invånare inte lägre än för andra. Oavsett om invånarna är kyrkobokförda eller inte är kommunen skyldig att tillhandahålla undervisning och social omsorg. I praktiken är servicebehovet för de här berörda grupperna tvärtom större än vad som är normalt. Statsmakterna har i någon mån kompenserat kommunernas extra kostnader genom särskilda bidrag, i form av extra skatteutjämningsbidrag. Det har visat sig mycket svårt att komma fram till ersättningsnivåer som bedömts rimliga av både regering och kommun. Särskilt svårt har det varit när en invandrarkommuns behov skall vägas mot behov i andra kommuner med ekonomiska problem av en helt annan art. Så fick t. ex. kommun föregående år ett extra skatteutjämningsbidrag på 3 milj. kr. trots att kommunen i samråd med experter från berörda departement kunde påvisa särskilda kostnader som var ungefär fyra gånger större. kommun är inte ensam om det här berörda problemet, även om det där har ovanligt stor omfattning. Det finns därför anledning att pröva möjligheterna att införa en ny metod för beräkning av skattekraft på invånare som bättre ansluter till det faktiska invånarantalet i en kommun. Lämpligen bör en parlamentarisk utredning, med representation också från eller annan kommun med likartade problem, få i uppdrag att skyndsamt utreda hithörande frågor och lägga fram förslag. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om en översyn av metoderna för beräkning av skattekraft per invånare i kommuner i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G502695 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:695 Slopande av stimulansbidrag till kommuner I proposition 1981/82:100, bil. 12 föreslår föredragande statsråd ett särskilt bidrag för första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel med motiveringen att kommunernas benägenhet att öka kapaciteten övergångsvis bör stimuleras. Detta är ett uttryck för ett föråldrat tänkande och innebär också ett underkännande av kommunernas vilja att fullgöra sina uppgifter, i detta fall att ansvarsfullt ombesörja ungdomars utbildning. Före kommunreformen ansågs det inte så sällan befogat och nödvändigt att genom stimulansbidrag förmå de ofta små kommunerna att snabbt anpassa sig till och handla i enlighet med de olika reformer som i snabb takt beslöts. Med storkommunernas utbyggda förvaltning torde informationen om statsmakternas intentioner kunna förmedlas på ett annat och mindre kostnadskrävande sätt. Detta tänkande har emellertid levt kvar, och ingen undersökning görs av om stimulanseffekten uppnåtts och sådana bidrag således kan avskaffas eller inordnas i reguljär bidragsgivning i syfte att täcka vissa specificerade kostnader. Ett belysande exempel är bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet, som infördes i syfte att stimulera föreningarnas aktivitet. Kommunernas bidrag till ungdomsorganisationerna var då lågt, och aktivitetsstödet hade stor betydelse för att verksamhet kom till stånd. Ungdomsverksamheten får nu betydande stöd från såväl landsting som kommuner stöd som överstiger det statliga stödet. Statsbidraget har väsentligt minskat i betydelse och dess aktivitetsfrämjande effekt torde helt ha klingat ut. Jag saknar möjlighet att överblicka hela budgetpropositionen men befarar att s. k. stimulansbidrag förekommer också på andra sektorer av samhällsverksamheten än utbildningssektorn. Statsbidrag till olika kommunalt drivna verksamheter bör - särskilt i nuvarande ekonomiska läge - grundas på andra faktorer än behov av stimulans och kostnadsfördelningen mellan stat och kommun diskuteras utifrån stats resp. kommuns ansvar och faktiska kostnader. Det förefaller vidare inkonsekvent att staten med olika åtgärder minskar kommunernas totala resurser och sedan delar ut stimulansbidrag. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att beslutar att uttala att s. k. stimulansbidrag till kommunerna ej bör förekomma i statsbudgeten.
mot · G502696 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Prioriterade bottenlån till vissa lokaler Det finns ingen befogad invändning mot regeringens förslag att även lokaler som tillkommer i samband med nybyggnad i saneringsområden får räknas in i pantvärdet. Vid ombyggnad gäller enligt propositionen att även befintliga lokaler som inte ingår i låneunderlaget får ingå i pantvärdet om det behövs för att finansiera ombyggnaden. Enligt anvisningar till 33 § bostadsfinansiefingsförordningen skall behovet att räkna in dessa lokaler i pantvärdet i regel anses styrkt genom sökandens begäran därom. Vi förutsätter mot denna bakgrund att kommande regler kan ges ett enhetligt uttryck som inte förutsätter särskilda bedömningar av behovet. Bostadsministern redovisar i detta sammanhang att inte är beredd att medge att prioriterade bottenlån kan beviljas för de lokaler som här nämnts. Även om principiella motstånd mot att vidga det prioriterade låneområdet kan vara förståeligt torde det här vara fråga om så begränsade belopp att fördelarna därav måste överväga nackdelarna. Beslut härom faller visserligen under ansvar. bör dock som ett underlag för riksbanksfullmäktiges bedömningar kunna ge till känna som sin mening att lån för lokaler som ingår i pantvärdet också skall anses som prioriterade. att beträffande prioriterade bottenlån för lokaler i pantvärdet som sin mening ger riksbanksfullmäktige till känna vad i motionen anförts. () ()