mot · G502976 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Den fortlöpande utarmning som sker av etermedia i samhällelig regi måste stoppas. Utbildningsradion (UR) kan spela en oerhört viktig roll som motvikt mot de kommersiella krafter som alltmer tar ett struptag på vårt kulturliv. UR kan också spela en oerhört viktig roll från demokratisynpunkt genom att ge de svaga i samhället en möjlighet att inte bara få information utan också kunna förmedla sina upplevelser och erfarenheter. () understryker i sin anslagsframställning vikten av att UR som ett av de programproducerande företagen i koncernen skall ha likvärdiga resurser med övriga programbolag. Det är därför angeläget att UR får planeringsförutsättningar som motsvarar dem som gäller för de avgiftsfinansierade programföretagen. Så har inte skett. Det årliga resurstillskott om som övriga i tillförsäkrats har inte tillerkänts UR. Där har regeringen i stället dragit åt tumskruvarna. Och detta har skett i ett läge då bolaget i övrigt haft att brottas med en rad skilda problem, såsom lokalfrågan m. m. Självfallet bör UR erkännas som ett etermediaföretag och behandlas likvärdigt med övriga programbolag. - att det finns goda förutsättningar för att producera, distribuera och - att utvecklingen inom området visar på ökade behov av utbildningsinsatser, - att en fortsatt regional utbyggnad samt uppbyggnad av ett invandrarutbud är angelägna förstärkningar av programverksamheten. Inte minst det senare ser vpk som mycket väsentligt. UR har här helt unika möjligheter att nå ut. En sådan förstärkning kräver emellertid inte bara resurser särskilt avsedda för ändamålet utan också att man får medel för en konsolidering och regionalisering av verksamheten. Programrådena hänger intimt samman. De uppgifter UR satt upp för invandrarpolitiken är följande: Program och andra läromedel som stöd och stimulans för den träning och undervisning i hemspråk som invandrarbarn i förskola och ungdomsskola måste ha för sin språkliga utveckling. Program och andra läromedel på olika invandrarspråk för att ge en orientering om hur det svenska samhället fungerar; rättigheter, skyldigheter och möjligheter - alltså samhällsorientering i vidaste mening för vuxna invandrare. Program och andra läromedel i svenska som främmande språk för skolelever och vuxna invandrare. Program och andra läromedel som en hjälp i alfabetiseringen, både på invandrarspråk och svenska. Program och läromedel för enspråkiga klasser i , dvs. klasser där invandrarelever undervisas enbart på sitt modersmål, och där det helt saknas läromedel anpassade för i bosatta elever. Informativa och attitydpåverkande program för svenskar om invandring och invandrare, deras hemländer och kulturella bakgrund, deras självklara plats i det svenska samhället osv. Program och material som ger information och fortbildning till olika yrkesgrupper, vilka har regelbunden kontakt med invandrare t. ex. lärare, tjänstemän inom olika serviceyrken, vårdpersonal, för att ge dem ökad kunskap om invandrarnas situation (invandrarkunskap). Integrering av invandrare, invandrarfrågor, invandrarkulturer osv. i alla typer av utbildningsprogram. Självfallet kan inte allt detta genomföras under ett budgetår. Det är emellertid angeläget att man redan nu kan starta uppbyggnaden av en bra invandrarverksamhet. Förutom dessa projekt som vpk anser oerhört viktiga måste UR få resurser också till sin övriga verksamhet, där man särskilt pekat på barnen och deras behov, arbetslivet och dess skiftande krav samt samhällsutvecklingen i stort. Dessa målsättningar ligger också i linje med målsättningar fastslagit för UR:s verksamhet. I årets budgetproposition framhåller regeringen sålunda att i en avvägning mellan områdena förskola, skola och vuxenutbildning så skall vuxenutbildningen prioriteras och därvid insatser i samverkan med användarna. Vi menar att samtliga dessa områden är mycket viktiga och kan inte acceptera att förskola och skola eftersätts i något avseende. De förslag regeringen därefter presenterar är direkt oroväckande ur flera aspekter. Den beskrivning som ges av användningen av skolprogram är direkt missvisande. Regeringen ifrågasätter om etersändning av skolprogram är rationellt och menar att skolprogrammen i större utstäckning skall distribueras direkt från UR till användarna eller AV-centralerna i bandad form. Band som därvid skulle avgiftsbeläggas. Detta innebär dels att UR:s funktion som eterföretag urholkas. kan detta komma att innebära att den jämställs med kommersiella videoföretag och att de avtal som gäller för programbolaget sätts åt sidan. Inom länet och kommunerna har ett stort antal AV-centraler byggts upp som utgör en värdefull resurs för förmedling av UR:s utbud. Regeringens förslag innebär att UR inom sig måste bygga upp en omfattande verksamhet för kopiering och distribution som kommer att bli mycket kostsam. Den bild regeringen målar upp om dålig kvalitet samt dåliga arbetsvillkor för AV-centralernas personal är överdriven. Problemen finns men går att lösa på andra sätt än de nu föreslagna. Nuvarande metod, där UR tillsammans med skolorna och andra avnämare, därtill har ett väl upparbetat kontaktnät är ett snabbt, effektivt och decentraliserat sätt att nå ut. Regeringens förslag innebär motsatsen, nämligen centralisering, byråkratisering och utarmning. I det kommunalekonomiska läge som råder finns risken att kommunerna underlåter att utnyttja det billiga läromedel som UR-programmen utgör då de forsättningsvis skall avgiftsbeläggas. Samhällsekonomiskt kommer resurser att gå förlorade då AV-centralerna sannolikt kommer att rustas ned. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar att utbildningsradion skall behandlas likvärdigt med övriga programföretag inom i vad gäller resurstilldelning, 2. att beslutar att för /83 under bil. 12 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)