mot · G5022232 · 1982-03-23 00:00:00 — !, fl. Forskning m. m. 1981/82:106) Den aviserade forskningspolitiska propositionen har framlagts. Den kommer att utgöra grundlag för den nationella forskningsplaneringen för de närmast följande åren. har regeringen även presenterat sitt program för regional utveckling och resurshushållning i proposition 1981/82:113.1 föregående riksdagsbeslut om regionalpolitiken med anledning av proposition 1978/ 79:112 (AU 1978/79:23 rskr 1978/79:435) angavs riktlinjer beträffande de statliga myndigheternas verksamhet innebärande att de i sin planering skall ta hänsyn till verksamhetens betydelse för den regionala sysselsättningen och servicen samt beakta möjligheterna till decentralisering av verksamheten. Detta regleras enligt en särskild förordning (SFS 1979:639). Regeringen betonar i nu föreliggande proposition vikten av en samordnad regionalpolitisk planering på myndighetsnivå. När därför regeringen såväl i den forskningspolitiska som i den regionalpolitiska propositionen angivit att forskning och utbildning är viktiga medel för att aktivt påverka samhällets långsiktiga utveckling är det utomordentligt angeläget att forskningspolitiken ges en regional dimension. De direktiv regeringen avser att utfärda till sektorsmyndighetema för perioden /851988/89 om den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för sektoriella och industriella ändamål bör därför även innehålla redovisning av hur sektorsorganens nuvarande resurser är fördelade på olika högskoleregioner och vilka åtgärder som erfordras för att åstadkomma en styrning mot sådana delar i landet som har en låg FoU-andel. Statens forskningssatsningar har i huvudsak inneburit att sektorsforskningen byggts ut. Den forskningen har utförts av institut och enheter nära sammankopplade med departement och ämbetsverk. Självfallet har även universitet och högskolor haft en andel av detta. De yngre högskolorna, och högskolan i , har emellertid inte haft samma möjligheter som de äldre läroanstalterna att få tillgång till sektorsmyndigheternas medel. Närheten mellan sektorsmyndigheterna och de äldre läroanstalterna och rekryteringsmönstret inom sektorsorganen torde även omedvetet förstärkt resurstilldelningen till de redan etablerade och större lärosätena. Härigenom har forskningspolitiken varit centralistisk och kommit att missgynna utvecklingen i framför allt norra . Denna tendens måste nu brytas. tiska inriktningen framträder allt tydligare om fördelningen av industrins FoU-resurser också beaktas. av industrins forskning utförs inom stora företag och koncerner med mer än 1 000 anställda. Fyra företag svarar för ca hälften av industrins forsknings- och utvecklingsverksamhet. Dessa är LM , ASEA, och . En mycket begränsad andel av industrins FoUresurser finns inom högskolregion. Regionens företagsstruktur är sådan att den endast i relativt blygsam skala kan svara för egen kunskapsutveckling. Det är sådana företag som , , MoDo och SCA. De flesta av de mindre och medelstora företagen måste på annat sätt tillföras nytt kunnande. Genom begränsad tillgång till sådana FoU-resurser som funnits i andra delar av vårt land har högskolorna kommit att bli denna regions viktigaste kunskapsinstitutioner. Det är därför desto mer angeläget att slå vakt om och vidareutveckla denna resurs för regionens utveckling. Organisation och finansiering av viss forskning inom primärvården och På basis av ett förslag från en interdepartemental arbetsgrupp framläggs nu förslag att permanenta den försöksverksamhet som i ett stort antal år bedrivits i , och . Detta hälsas med tillfredsställelse. Men vid fördelning av resurserna kan en bristande balans noteras. För föreslås , för 800 000 och för . för de särskilda enheterna. Även om de resurser som anvisas för arbetet i inte kan beräknas bli av samma storlek som Dalbys resurser, måste strävan ändå vara att fältstationerna skall få likvärdiga möjligheter att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete. Den målsättningen bör skrivas in i beslutet om fältstationerna. Enligt vår mening har det inte tagits tillräckligt hänsyn till den arbetsgrupp som på regional nivå lagt fram förslag om forskning och utveckling i inland. Detta förslag har presenterats för den interdepartementala arbetsgruppen. Enligt den regionala arbetsgruppen innebär uppgifter som angetts för fältstationen ett ökat engagemang för forsknings-, utvecklings- och utbildningsfrågor. skulle enligt den regionala arbetsgruppen bli ett metodutvecklingscentrum för landsting och kommun samt ett serviceorgan för de institutioner som är i behov av fältbaserad verksamhet. Utöver de administrativa resurserna har för forskningsarbetet därför föreslagits två heltidstjänster som forskarutbildade forskarassistenter vilka borde representera samhällsvetenskapliga resp. medicinska fakulteterna. För att basresursens arbete skall kunna fullgöras krävs medverkan från och samverkan med forsknings- och utbildningsinstitutionerna för bl. kvalitetskontroll på datainsamling, utbildningsfrågor Och handledning av basresursernas personal, bl. a. i metodfrågor samt vid upprättande av forskningsprogram. I basresursen borde därför ingå en samhällsvetare med inriktning på statistik eller informationsbehandling. Den personal som i övrigt erfordras enligt den regionala arbetsgruppen med ansvar för en utveckling av fältstationen är en hälso- och sjukvårdslärare, en klinisk lärartjänst samt en tjänst med bl. a. utbildnings- och handledaruppgifter. Den totala kostnaden skulle uppgå till ca 1,5 milj. kr. Den regionala arbetsgruppen har pekat på de gynnsamma förutsättningar som finns till forskning- och utbildning i växelverkan mellan fält och högskola. Vi vill därför påpeka bristen på forskarassistent- och utbildningstjänster i basorganisationen. Det är viktigt att man får en arbetsenhet vilken möjliggör en samordning av service för olika aktiviteter. Utifrån den starka betoning av den regionala inriktningen av verksamheten anser vi att regionalstyrelsen i högskoleregion bör vara representerad i den lokala/regionala arbetsgruppen. Enligt vår mening borde därför principbeslut fattas, innebärande att den organisation som den regionala arbetsgruppen föreslagit är en lämplig organisation och att den i propositionen föreslagna organisationen får ses som en första etapp mot en utbyggd fältstation. Basresurser för energiforskning m. m. har tidigare fattat beslut om mål och riktlinjer för energiforskning för en treårsperiod t. o. m. Som ekonomisk ram för treårsperioden har angivits 1 400 milj. kr. av dessa medel beräknas anvisas högskolan. Problemen för högskolan har framför allt varit svårigheten att få medel till den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Delegationen för energiforskning (DFE) som har ansvaret för den långsiktiga forskningen inom energiområdet har endast 2 milj. kr. för denna verksamhet. Enligt en företagen fördelning av detta anslag anvisas och 1,5 milj. kr. anvisas högskolorna i norra . Åtgärder måste därför vidtas inom energiforskningsprogrammet i syfte att öka dessa resurser och att styra en del av dessa nytillkommande resurser till högskoleenheterna i och . Under det närmaste decenniet kommer oljeersättningen att få tillgodoses genom utnyttjande av torv, skogsavfall och kol. Av dessa energikällor utgör utan tvivel torven den mest osäkra. Det är framför allt ekonomin som inger osäkerhet, men även de biologiska och miljömässiga konsekvenserna av användning av torv är oklara. Det krävs därför betydande forsknings- och utvecklingsinsatser under de närmast följande åren kring metoder för torvbrytning, avvattning av torv, torvförbränning, förbränningsteknik, miljö- och arbetarskyddsfrågor m. m. De totala konsekvenserna av torvanvändningen måste beaktas redan innan torvbrytning inleds. Därför måste forskare från biologiska och kemiska ämnesområden påbörja mätningar av ekologisk betydelse i vattentillflöde, i torvmossen, i utflödet samt i luften. Mätningarna måste fortsätta under hela brytningsperioden och ligga till grund för efterarbetningsprocesser. Dessutom måste förbränningsdelen följas upp med analys av rökgaser, stoftutsläpp och aska, spridningsmönster av stoft och rökgaser kartläggas liksom nedfallets påverkan på omgivningen. Det förefaller därför naturligt att ett torvforskningscentrum byggs upp inom ramen för energiforskningsprogrammet. Detta centrum bör förläggas till . Med hänsyn till redan befintlig forskningsmiljö utgör tillsammans en stark kombination. bör kunna svara för grundforskningsdelarna, torvanalyser, ekologiska frågor och arbetsmedicinska frågor, under det att till högskolan i bör förläggas forskning och utvecklingsarbete kring mekanisk avvattning och tekniska systemkomponenter. Regeringen bör därför i sina direktiv till sektorsorganen om den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för sektoriella och industriella ändamål ge ansvarigt organ inom energiforskningen i uppdrag att ta särskild hänsyn till norra vid uppbyggande av kompetens på energiområdet för inhemska fasta bränslen. Ett forsknings- och utvecklingscentrum för torv bör enligt vår mening komma till stånd i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskningens betydelse för regional utveckling, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts angående uppbyggnaden av fältstation i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande torvforskningscentrum i . () () () () ()