mot · G502879 · 1982-01-25 00:00:00 — 1981/82 879-887 Då 1977 behandlade förslaget till ny kommunallag framhöll att det stora antalet särbestämmelser för borde ses över. I enlighet med detta riksdagsbeslut tillsatte regeringen kommunalrättsutredningen för . Dess betänkande, kommunala styrelse - partiell översyn av kommunallagen (SOU 1981:53), har remissbehandlats. Dess värre har utredningens förslag fått en mycket olycklig utformning när det gäller två institutioner som haft särskilt stor betydelse för en kraftfull politisk ledning i huvudstad. Dessa båda institutioner är drätselnämnden och borgarrådsberedningen. Utredningen föreslår att skall förbjuda att ha en särskild drätselnämnd. Beträffande borgarrådsberedningen föreslås inte regler som innebär ett direkt hinder mot att nuvarande ordning bibehålls, men de föreslagna reglerna om borgarrådsberedningens framtida ställning är oklara som en rad formella problem kommer att uppstå. Även om det i och för sig kan vara ett önskemål att ha så få särbestämmelser som möjligt för , kan det inte vara ett självändamål att avskaffa dessa särbestämmelser. Avgörande för ställningstagande måste vara att på bästa sätt möjliggöra en väl fungerande demokratisk ledning av den mycket stora verksamhet som bedrivs i . Även om andra kommuner bara har en kommunstyrelse och ett arbetsutskott har tre centrala förtroendemannaorgan, drätselnämnden, borgarrådsberedningen och kommunstyrelsen. Denna ordning kan för utomstående förefalla obekant och komplicerad, men den har erfarenhetsmässigt visat sig fungera utomordentligt väl. Det i realiteten viktigaste politiska organet har varit borgarrådsberedningen, som i den gällande organisationen kunnat arbeta mycket smidigt och med stor effektivitet. Borgarrådsberedningens ställning har också stärkts genom att borgarråden inte varit ledamöter i kommunstyrelsen utan överlägger enskilt och därefter lägger fram sina förslag till kommunstyrelsen, där en mer formell behandling sker. Den stora politiska handlingskraft som utmärkt ledningen i , främst under 1940,1950 och 1960-talen, berodde till inte ringa del på att de institutionella förhållandena i möjliggjorde en stark regeringsmakt utövad av borgarrådsberedningen. Men även drätselnämnden har haft avgörande betydelse när det gäller att effektivt förvalta kommuns resurser. Existensen av drätselnämnden innebär bl. a. att det i finns tvä förvaltningar med ekonomisk inriktning. , det s. k. kammarkontoret, har en opolitisk karaktär. Stadskansliets finansavdelning är däremot en mer politiserad förvaltning, som i praktiken utgör något av finansborgarrådets personliga stab. har därutöver viktiga arbetsuppgifter beträffande t. ex. kommunens upplåning, behandling av ärenden rörande anslagsöverskridanden m. m. Existensen av drätselnämnden har inneburit en hanteringsordning i det kommunala beslutsfattandet i som kraftigt har stärkt de förtroendevaldas möjligheter att utöva en handfast styrning av de kommunala förvaltningarna. Ärenden av ekonomisk innebörd brukar nämligen hanteras på följande sätt. Ärendet remitteras dels till berörda facknämnder, dels till drätselnämnden. eller facknämnderna avger remisssvar först. Därefter svarar drätselnämnden på remissen. När ärendet kommer fram till borgarrådsberedningen och kommunstyrelsen finns alltså på bordet yttranden, dels från de facknämnder som har intresse av att expandera verksamheten och lägga ut mera pengar, dels från en nämnd som har till uppgift att hushålla med kommunens pengar och inta en kritisk inställning till konstnadskrävande förslag. Denna i förvaltningen inbyggda dialog mellan nämnder med olika intressen gör det mycket lättare för de förtroendevalda att ta ställning till anslagskrav, eftersom dessa regelmässigt utsätts för kritik från drätselnämndens och kammarkontorets sida. När det samhällsekonomiska läget kommit att ställa allt större krav på en god hushållning med de kommunala resurserna har drätselnämndens betydelse för en framgångsrik förvaltning av kommunens medel ökat. Det bör i det sammanhanget också beaktas att mer än någon annan kommun bedriver en affärsverksamhet av mycket komplicerad natur. Den innefattar ett flertal stora fastighetsbolag, ett av landets största företag i energibranschen, hamnrörelse och mycket annat. Detta ställer särskilda krav på att andra delar av kommunens förvaltning på ett effektivt sätt kan bevaka kommunens intressen gentemot berörda bolag. Med den permanenta samlingsregeringen som tillämpats i har drätselnämnden och det därtill hörande kammarkontoret också ett speciellt värde i samspelet mellan majoritet och minoritet i fullmäktige. Genom att kammar kontoret är klart åtskilt från finansborgarrådets personliga stab inom stadskansliet kan en stor del av den ekonomiska granskningen av facknämndemas verksamhet ske genom ett opolitiskt expertorgan. Det ytterst stora antalet ärenden av ekonomisk innebörd gör också att arbetsbelastningen för deltidspolitikerna blir rimligare då ärendena fördelas mellan drätselnämnden och kommunstyrelsen. De bestämmelser som möjliggör för att ha en drätselnämnd finns nu i 15 § i kommunallagens promulgationsbestämmelser. Det är angeläget att dessa bestämmelser finns kvar och på lämpligt sätt inarbetas i kommunallagen. En möjlighet kan vara att även ge andra kommuner formell rätt att inrätta en liknande organisation. Detta skulle kunna vara aktuellt för en eller annan av de övriga verkligt stora kommunerna eller för något av de stora landstingen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att förslaget till ändringar av kommunallagen möjliggör för att bibehålla borgarrådsberedningen och drätselnämnden i deras nuvarande form. () ()