mot · G5021966 · 1982-01-26 00:00:00 — prioritering i ännu högre grad än bringas att överensstämma med och näringspolitiska behov. Västsvenska transportsekretariatet har gjort en utförlig inventering av befintliga och planerade transportutbildningar. Vidare har en analys påbörjats av behovet av transportutbildning. Målsättningen är att utforma ett transportutbildningsprogram för . a. konstateras att det på nivån mellan gymnasieskolan och högskolan nästan helt saknas utbildning i regionen. Genom den yrkestekniska högskoleutbildningen bör det vara möjligt att täcka detta behov. En sådan utbildning bör arrangeras av och ihop och vända sig till redan yrkesverksamma inom transportbranschen och som är i behov av en teknisk-ekonomisk vidareutbildning. Ett förslag till en sådan utbildningslinje, undertecknat av bl. a. kommuns näringspolitiska delegation, har redan lagts fram för UHÄ. Från skilda håll har påtalats att det finns ett stort behov av en integrering mellan teknik- och ekonomiutbildning. har i sin petita föreslagit en teknisk-ekonomisk linje kallad industriell administration. Denna linje skulle bl. a. utbilda tekniker i produktionsstyrning och marknadsföring av producentvaror i stället för konventionell marknadsföring av konsumentvaror. Att kunna sälja hela system såsom t. ex. flytande fabriker och kompletta lastbilsfabriker kräver helt andra kunskaper än att sälja bilar, tandkräm m. m. Med hänsyn till strävandena att utveckla som handelscentrum och med tanke på systemförsäljningens ökande betydelse är det angeläget att den av föreslagna linjen i industriell produktion och administration blir inrättad möjligt. Planer finns på att inom på skapa en särskild sektion för utbildning inom den . Också inom finns planer på att på motsvarande sätt organisera utbildning med anknytning till frågor. Dessa åtgärder ligger helt i linje med strävandena att förstärka samverkan mellan näringsliv, utbildningsinstitutioner, forskningsorgan och myndigheter för att utveckla som havstekniskt centrum. Genom den ökande komplexiteten i näringslivet är det svårt för de små företagen att klara alla krav och att lösa de problem som krävs för att framgångsrikt utvecklas och expandera. Personer i ledande befattningar i småföretag ställs inför annorlunda problem än i stora företag. De små företagen behöver kunnigt folk, men med något annorlunda utbildning än den som traditionellt ges på universitet och högskolor. Dagens studenter blir teoretiskt duktiga specialister. Hela utbildningssystemet bygger på en allt snävare specialisering ju länge studierna avancerar. En sådan utbildning passar de stora företagen som kan absorbera specialister i sin mångfasetterade organisation. I mindre företag behövs praktiska generalister. Sådana kunskaper inhämtas lämpligen genom att de studerande får lära sig av den verklighet som finns i småföretag genom varvade praktiska projektarbeten och praktikfall. I den redovisade har behovet av utbildning av detta slag getts hög prioritet. I samband med beredningen av utredningens förslag bör uppmärksammas vikten av att speciella resurser avsätts för den kontaktverksamhet som erfordras mellan utbildningsorganen och praktikföretagen. ställs högre krav på kompetensen och kunskaperna hos de mindre företagens ledande tjänstemän. Att det verkligen är fråga om ett stort utbildningsbehov brukar affärsbanker, utvecklingsfonder och konsulter vittna om. I samband med lån. nya utvecklingssatsningar och rationaliseringar brukar det stora problemet vara företagsledningarnas bristande insikter i företagsledningsfrågor. Det händer att bankerna ställer villkor om anställning av kompetent personal eller utbildning för att bevilja lån. För att en småföretagsutbildning skall lyckas krävs större förståelse för småföretagens speciella problem. Likaså kan småföretagens förtroende för högskoleundervisningen behöva förbättras. En bra småföretagsutbildning skulle ge en sådan effekt. En sådan utbildning bedrivs fr. o. m. innevarande läsår som en C/D-kurs inom ekonomilinjen vid . Utbildningen omspänner ca varav helt ägnas småföretagsfrågor. Intresset från både företag och studenter har varit mycket större än haft kapacitet att möta. En viss osäkerhet om utbildningens framtid råder på grund av att fasta ekonomiska resurser saknas för bl. a. de insatser som krävs för att knyta upp och kontinuerligt hålla kontakt med praktikföretagen. I årets budgetproposition har äntligen medel ställts till förfogande för påbörjandet av lokalutbyggnaden i för de humanistiska ämnena. Vi hälsar detta med tillfredsställelse men vill understryka vikten av att den nu aviserade utbyggnaden får fortsätta för de övriga delar av som f. n. är lokaliserade till tillfälliga och förhyrda lokaler. måste lokalfrågor bli lösta på ett tillfredsställande sätt efter nära 30 års provisorium. De senaste årens ekonomiska politik och defensiva näringspolitiska åtgärder har inte underlättat utan snarare bidragit till att fördjupa den kris stora delar av svenskt näringsliv befinner sig i. Inte minst för det exportinriktade näringsliv som finns i krävs nu offensiva satsningar för att slå vakt om sysselsättning och skapa underlag för ekonomiskt framåtskridande. Därvid gäller bl.a. att tillse att det kapitalbehov som behövs för en ökad investeringsverksamhet och produktutveckling tillskapas, så att befintlig industri kan bevaras och utvecklas. I denna motion har vi främst velat peka på de utvecklingsområden som föreligger och är specifika för . För att tillvarata dessa möjligheter krävs bl. a. att följande åtgärder vidtas: Ekonomiska resurser avsätts för teknikutveckling inom transportsektorn. Västsvenska transportsekretariatet ges ökat samhällsstöd. Yrkesteknisk högskoleutbildning inom transportsektorn etableras i . Landets transportforskning bör samordnas och ett organ för denna verksamhet inrättas och lokaliseras till . roll som knutpunkt i det skandinaviska flygtrafiknätet förstärks. Ekonomiska resurser avsätts för att utveckla som havstekniskt centrum. Resurser avsätts för uppbyggnad av en slagkraftig utbildnings- och forskningsorganisation inom havsresursområdet. Fortsatt utbildning i småföretagarekonomi vid . Regeringen bör närmare pröva förutsättningarna för anläggning av energikombinat till Göteborg-Stenungsundsområdet. Regeringen bör medverka till specialdestinerade lån utöver låneramen för lönsamma fjärrvärmeinvesteringar. Den under nästa budgetår påbörjade utbyggnaden av lokaliteterna för bör fullföljas så att samtliga institutioner och utbildningsorgan får en tillfredsställande lösning på sina lokalproblem. Under hänvisning till vad vi anfört i motionen om den näringspolitiska och sysselsättningsmässiga situationen och de utvecklingsmöjligheter som föreligger i hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om lämpliga åtgärder för att förstärka sysselsättningen och näringslivets utvecklingsmöjligheter i . () () () ()