mot · G5021131 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1131 m. fl. Åtgärder för att stärka näringslivet i Vid det senaste årsskiftet var omkring 20 000 personer öppet arbetslösa i de båda . Jämfört med situationen innebar det att antalet arbetslösa ökat med i runda tal . Sysselsättningsläget i har alltså ytterligare försämrats och inger nu allvarlig oro. Den viktigaste orsaken till det allt sämre arbetsmarknadsläget i är den påtagliga nedgången för tillverkningsindustrin. har t. ex. förlorat omkring 10 000 arbetstillfällen inom tillverkningsindustrin, en nedgång som är betydligt kraftigare än för riket som helhet. Tillverkningsindustrins försvagning kan alltså till viss del förklara dagsläget på den skånska arbetsmarknaden. Den andra förklaringen är det låga byggandet, som har gemensamt med det övriga landet. Den tredje är avsaknaden av övergripande, sysselsättningsskapande åtgärder. För att återställa balansen på arbetsmarknaden i och för att reducera de orimligt höga arbetslöshetstalen skulle alltså ha behövts centrala näringspolitiska insatser och en ekonomisk politik som stimulerade nyinvesteringar och återställde den fulla sysselsättningen. Men den borgerliga regeringens ekonomiska politik har mer och mer inneburit att den fulla sysselsättningen övergetts som mål för politiken. Den offentliga sektorn rustas ned och den statliga näringspolitiken överges. I stället får de fria marknadskrafterna ett allt större spelrum vilket är det praktiska uttrycket för den borgerliga filosofi som anser att staten inte längre skall vidta direkt sysselsättningsskapande åtgärder. En sådan politik måste emellertid - och det har redan erfarenheten visat bli ekonomiskt ineffektiv förutom att den är klart socialt orättvis. Därför kommer socialdemokraterna aldrig att överge kravet på full sysselsättning. Vi menar att allas rätt till arbete är en grundläggande och fundamental rättighet. Vi hävdar också att denna rättighet måste försvaras överallt och . Det innebär att det är lika viktigt att upprätthålla den fulla sysselsättningen i var och en av landets regioner som det är att arbeta för full sysselsättning för landet som helhet. I själva verket torde en aktiv regional näringspolitik vara en förutsätting för att förverkliga målsättningen arbete åt alla. Det är mot denna bakgrund som föreliggande motion utarbetats. Den föreslår en rad regionala och punktvisa åtgärder för att eller på sikt förbättra sysselsättningsläget i . Förslagen till åtgärder föregås av en kort beskrivning av det aktuella och förväntade arbetsmarknadsläget i de båda . B. Arbetsmarknadsläget i Fler människor i var öppet arbetslösa än året före: ca 15 000 mot 11 000. Alarmerande i sammanhanget var att antalet långtidsarbetslösa ökade mer än antalet arbetslösa i genomsnitt, dvs. det blev allt svårare att finna nya arbetstillfällen åt redan arbetslösa. Situationen kan drastiskt illustreras av förhållandet mellan arbetslöshetstalet för och antalet lediga platser samma månad: 15 000 mot 900. Ungdomsarbetslösheten i var stor - en tredjedel av alla arbetslösa var . Ungefär hälften av samtliga arbetslösa ungdomar fanns i kommun. Någon förbättring av arbetsmarknaden i väntas icke. Orsaken är framför allt fortsatt svag efterfrågan på grund av sjunkande reallöner, nedgång i den offentliga konsumtionen och minskade investeringar. Avgångarna från Öresundsvarvet i tillsammans med andra industrinedläggningar kommer att innebära att antalet arbetslösa stiger ytterligare till ca 17 000 - 18 000 personer . Antalet sysselsatta ökade i län . Men började läget på arbetsmarknaden försämras, en utveckling som fick ett närmast dramatiskt förlopp : från ca 2 500 arbetslösa till ca 5 000 . Enligt länsarbetsnämnden är den främsta orsaken nedgången inom byggnadsämnesindustrin, dvs. sjunkande efterfrågan på grund av nedgången i byggandet. Även svårigheterna för skogsindustrin i länet avspeglas i siffrorna. bedöms den bekymmersamma situationen kvarstå. Eventuellt försämras den ytterligare beroende på fortsatt nedgång i den allmänna efterfrågan med speciell betoning på fortsatt svag orderingång till länets byggnadsämnesindustrier och möbelfabriker samt fortsatta omstruktureringar inom länets skogsindustri. C. Sysselsättningsprogram för i samverkan med statliga myndigheter Bedömningen är att den försämring av sysselsättningsläget i som har ägt rum särskilt kommer att fortsätta och fördjupas , om inte medvetna näringspolitiska motåtgärder vidtas. En stor del av ansvaret för att vända den negativa sysselsättningsutvecklingen vilar självfallet på den övergripande ekonomiska politik och den näringspolitik som statsmakterna centralt bedriver. Men också regionala och lokala intressen måste delta aktivt i arbetet på att hålla uppe sysselsättningen. Såväl landstingen som kommunerna i är stora arbetsgivare. De kontrollerar tillsammans stora ekonomiska resurser som mera effektivt borde kunna sättas in i kampen för sysselsättningen. Ytterligare en kategori av sysselsättningsskapande åtgärder utgörs av olika punktvisa statliga insatser inom regionen som antingen kan ha betydelse i sig själva eller också därigenom att de kan ge utvecklingseffekter av stor betydelse för sysselsättningen . Socialdemokraterna i avser att lägga fram ett övergripande sysselsättningsprogram för som inbegriper såväl satsningar av lokala och regionala organ som krav på insatser från statens sida. Mot bakgrund av det försämrade sysselsättningsläget vill vi redan nu i motioner till begära statlig medverkan för åtgärder av betydelse för den framtida sysselsättningen i . Dessa redovisas dels i separata motioner framlagda av skånska socialdemokratiska riksdagsledamöter, dels direkt i föreliggande motion. De krav som ställs i de separata motionerna kommer också att sammanfattas här. De olika förslag till statliga satsningar för att stärka sysselsättningen i som vi nu för fram kan grupperas i följande kategorier: 1. Åtgärder på energiområdet och satsningar på skånska alternativa energikällor. Åtgärder för att stärka skånskt näringsliv. Vissa satsningar för att utveckla den statliga offentliga sektorn i , dels för att skapa sysselsättning, dels för att ge annan verksamhet ökade utvecklingsmöjligheter. Krav på ökade arbetsmarknadsresurser. Vi ställer också krav på särskilda statliga åtgärder. Åtgärder på energiområdet och satsningar på alternativa energikällor i Central omlastningshamn för kol i kommun fick regeringens tillstånd att bygga ut en djuphamn för omlastning av kol, den s. k. Sundshamnen. Hamnen är planerad att kunna ta emot fartyg upp till , vilket anses erforderligt för att uppnå ekonomiska transporter. Sundshamnens kapacitet, samt stora lagringsmöjligheter på de omfattande mark- och grunda vattenområden som omger den, gör den lämplig för import av miljövänligt kol från företrädesvis och . Det blir också möjligt att kontinuerligt kontrollera kolets kvalitet så att uppställda miljökrav garanteras. Även blandning av olika kol kan ske här. Sammantaget innebär detta att Sundshamnen i inte enbart kan ses som en angelägenhet för kommun. De befolkningsmässigt två största kommunerna i , och , har redan beslutat anlägga kolförbränningsanläggningar. Det synes naturligt att Sundshamnen därvid utnyttjas som regional kolhamn, vilket skapar förutsättningar för andra orter, inom i varje fall de södra delarna av landet, att utnyttja hamnen för kolimport. Detta förutsätter emellertid att en planering och styrning upprättas så att det inte sker en oplanerad överinvestering i hamnar och kolhanteringsutrustning. En hamnanläggning av Sundshamnens typ måste således anses vara en betydande samhällsangelägenhet, varför staten självklart bör delta i såväl planeringen som ta ansvaret för en del av kostnaderna. De ekonomiska liksom miljömässiga vinsterna bör om projektet genomförs bli betydande. Samhällets ansvar för sysselsättningen i regionen måste också beaktas, i synnerhet som det statsägda företaget i , Öresundsvarvet, håller på att avvecklas. Den avvecklingen innebär att ca 2 500 arbetstillfällen förloras inom regionen . Ett genomförande av Sundshamnen med statligt engagemang blir därför ett sätt för samhället att ta sin del av ansvaret för den uppkomna situationen i kommun. möjligheter att få energi ur berggrunden är unika för . Med hjälp av omfattande geologiska arbeten har sandstensskikt på sex olika nivåer lokaliserats i sydvästra och södra - alla med goda möjligheter att leverera vatten, som värmts av den underliggande varma berggrunden. Sandstensformationerna i utgör tillsammans en teoretisk energiresurs som har beräknats till , dvs. 15 gånger årliga totala energibehov. Hur mycket av denna stora energimängd som kan utvinnas är ännu ej klarlagt, men så mycket är klart att det rör sig om en viktig regional energitillgång som bör utnyttjas. Olika utredningar och företagna provborrningar har också visat på goda förutsättningar att utnyttja den lagrade geotermiska energin. Rimligen bör, med hjälp av värmepump, denna miljövänliga inhemska energitillgång kunna användas för uppvärmningsändamål av olika slag. Enligt expertis vid , som lett provborrningar i och som tagit alla prover, talar allting för att ett utnyttjande av energikällan är helt möjligt och bör komma till stånd. Men för att nå den absoluta säkerheten krävs en fullskaleborrning, innebärande två borrhål med en diameter av . Det är allmänt känt att den svenska trädgårdsnäringen har stora svårigheter på grund av höga oljekostnader. Det borde därför i ett första skede kanske vara inom just detta område som ett utnyttjande av den geotermiska energin skulle kunna ge stora fördelar. En grupp växthusanläggningar skulle kunna få sin energiförsörjning med hjälp av den geotermiska energin. Eftersom energin finns lagrad i jorden ges frihet till lokalisering där detta bedöms lämpligast inom de områden där energiförekomsterna finns. Någon kostsam ledningsdragning behövs inte, då anläggningen kan lokaliseras direkt över värmekällan. Möjligheterna att även utnyttja energikällan för bostadsuppvärmning bör vara goda. Även om den geotermiska energin är mycket lovande är det naturligt att de berörda kommunerna tvekar att göra omfattande investeringar i en ny och delvis oprövad energikälla. Det är därför angeläget att det kommunala risktagandet kan begränsas. Detta kan ske genom att garantier ges för statligt energistöd till kommunala investeringar för att utnyttja uppvärmt vatten från berggrunden i lokala fjärrvärmesystem. Det finns vidare behov av att kontinuerligt förbättra möjligheterna att utnyttja den geotermiska energin. För detta ändamål bör man undersöka förutsättningarna att bilda ett särskilt statligt geotekniskt utvecklings- och konsultbolag, förslagsvis lokaliserat till . Detta bolag bör arbeta i samverkan med . Utbyggnad av gasteknikkunnande vid LTH Genom beslut vid kommer naturgas att tillföras det svenska energiförsörjningssystemet. Enligt planerna skall naturgas importeras från till ett sydsvenskt rörsystem. Som framhölls i näringsutskottets betänkande 1978/79:60 (s. 45) är det, om naturgas skall introduceras i , nödvändigt att forsknings- och utvecklingsverksamheten inom gasteknologin förstärks. Det är då lämpligt att i första hand sådan verksamhet som redan nu pågår kan byggas ut. Frågan om ett gasteknologiskt utvecklingsarbete har inte bara en energipolitisk innebörd utan rymmer också industripolitiskt viktiga frågeställningar. Ett svenskt gasteknologiskt kunnande kommer att erfordras för att möjliggöra och underlätta svenska industriinsatser, när det gäller både att effektivt utnyttja den gas som kommer att importeras, och att här hemma och på en exportmarknad hålla jämna steg med en kraftig internationell gassatsning, t. ex. när det gäller kolförgasning, tillverkning av syntetisk gas, biogastillämpningar och vätgasteknologisk utveckling. Det finns därför, enligt vår mening, anledning att främja ett gasteknologiskt utvecklingsarbete vid . Det är också angeläget att sådana ekonomiska resurser ställs till 1* 1981182. förfogande att planerade utbildningsinsatser leder till konkreta utbildningsprogram och att påbörjade utbildningsinsatser konsolideras och vidareförs. De utbildningsinsatser som planeras i samverkan mellan AB , och i på skilda utbildningsnivåer bör permanentas. Inte minst är det viktigt att ha en ordentlig bas för genomförandet om planerna på import av gas från förverkligas. Utnyttjande av det statliga Svensk Torvförädlings kunnande på torvområdet I norra och mellersta finns en riklig förekomst av torvmossar som har brukats för olika ändamål . Det finns ett statligt torvbolag, AB Svensk Torvförädling i . När energisituationen nu ändrats därhän att det är önskvärt med en inhemsk produktion som alternativ till importerade bränslen bör Torvbolaget återta sina tidigare uppgifter med bränsleproduktion på torvbasis. Där finns ett stort kunnande i fråga om torvbrytning och maskinkonstruktion genom den fortgående produktionen av frästorv för jordförbättringsmedel och odlingssubstrat för trädgårdsodlingen. Bolaget har vidareutvecklat tekniken och maskinutrustningen. Det helstatliga bolagets, AB Svensk Torvförädling, i stora kunnande på torvområdet bör därför utnyttjas för en snabb satsning på torv som energikälla inom och utom . Satsning på Karpalund och etanolproduktion En vidareutveckling av försöken med etanolproduktion vid Karpalund bör prövas även vid en fortsatt sockertillverkning. Detta är betydelsefullt med tanke på värdet av storskaliga försök inom bioteknikens område. F. Åtgärder för att stärka skånskt näringsliv Utvecklingsprogram för trädgårdsnäringen inkl. fruktens importtider Inte av landets trädgårdsnäring är lokaliserad till . Branschen arbetar under hårt tryck av konkurrens från klimatmässigt bättre gynnade länder. Problemen har förstärkts genom de stora oljeprisstegringar som har ägt rum . Förutsättningen för att trädgårdsnäringen skall kunna komma till rätta med sina lönsamhetsproblem utan ytterligare subventioner eller ökat tullskydd är att oljeförbrukningen i växthuset kan minska på olika sätt. Det behövs därför utökade forsknings- och utvecklingsresurser med speciell inriktning på att främja ökad energisnålhet inom trädgårdsodlingens olika led, alltifrån härdigare plantor, bättre odlingsteknik till energisnålare växthus. Ett samordnat forsknings- och utvecklingsprogram bör nu tas fram på detta område. Genom och i finns redan en bas för en sådan satsning, som skulle kunna bli av betydelse för trädgårdsnäringen. Styrelsen för teknisk utveckling bör ges i uppdrag att tillsammans med representanter för trädgårdsnäringen, växtförädlingsföretag, tekniska högskolan och ta fram ett samordnat åtgärdsprogram i syfte att minska växthusodlingens stora energikostnader. I avsnittet om den geotermiska energin har vi redovisat de möjligheter som finns att utnyttja uppvärmt vatten från berggrunden för växthusodling. I förra årets motion uppmärksammades möjligheterna att utnyttja spillvärmen från kärnkraftverket i för att till låg kostnad värma upp stora arealer växthusodlingar, som då skulle lokaliseras till dess närhet. Tyvärr synes planerna på en växthusuppvärmning på detta sätt ha stannat upp, möjligen beroende på att saknat en förhandlingsmotpart som kunnat samordna och tala för ett tillräckligt stort antal intresserade växthusodlare. Mycket stora växthusarealer skulle på detta sätt kunna värmas upp i närheten av . Det borde vara ett starkt allmänintresse att detta stora växthusodlingsprojekt kunde komma till stånd . Regeringen bör uppdra åt lantbruksstyrelsen att ta upp diskussioner i frågan med representanter för och trädgårdsnäringen. Stöd till vidareförädling och exportinsatser inom livsmedelsindustrin i I finns ett stort kunnande samlat kring livsmedel i vid mening , , Draco, , Kabi, Vitrum, , , , ÅR och Tetrapak är exempel på betydande industrier inom livsmedelssektorn. Landets forsknings- och utvecklingsresurser på detta område är koncentrerad till . Som samverkansorgan mellan forskningen och företagen finns Livsmedelskollegiet. I finns därför en mycket stor potential för utveckling av ny teknik och kompetens inom hela livsmedelsområdet. Regionens andel av den totala sysselsättningen inom livsmedelsnäringen uppgår till en dryg fjärdedel. Den skånska andelen borde - mot bakgrund av de goda naturliga förutsättningarna - kunna öka ytterligare. T rots att vi totalt sett har ett överskott på jordbruksprodukter i importerar vi en hel del livsmedelsprodukter. Ansträngningarna borde därför sättas in för att förbättra försörjningsbalansen genom att bjuda importen konkurrens med bra och billiga vidareförädlade dagligvaror, framställda inom landet. En stor det av överskotten på livsmedelsråvaror finns i de två sydligaste länen, framför allt brödspannmål, fläsk och mjölk. i en näringspolitisk rapport stor oro ökande arbetslöshet inom livsmedelsindustrin på grund av minskande konsumtion inom landet samt på grund av ökad mekanisering och datorisering inom flera delar av livsmedelsindustrin. Vid finns kunskaps- och forskningskapacitet inom avdelningarna för livsmedelskemi, för livsmedelsteknik, för livsmedelsteknologi samt för industriell näringslära. Dessa institutioner borde kunna utvecklas och stimuleras till att ge ytterligare bidrag till ökad vidareförädling av livsmedel på områden, där import förekommer eller där möjligheter för export kan skönjas som överskott på råvaror finns. Men om den livsmedelstekniska forskningen och utvecklingsarbetet till stöd för ökad vidareförädling skall kunna utvecklas på det sätt som det finns förutsättningar för behövs ytterligare lokal- och apparatresurser inom ramen för Livsmedelskollegiets verksamhet. Genom denna förstärkning skulle livsmedelstekniken erhålla de förutsättningar som är nödvändiga. Enligt nuvarande planering kan emellertid denna resursförstärkning - tänkt att inrymmas i den s. k. byggnadsetapp V vid kemicentrum i - inte vara klar . i ett internationellt konkurrensperspektiv har då många värdefulla år gått till spillo. Därför behöver denna byggnadsetapp påskyndas. Den kan inte enbart bedömas inom ramen för Lunds universitets samlade lokalbehov utan måste också bedömas utifrån näringspolitiska behov. Vissa utredningsförslag om exportstöd till livsmedelsindustrin har lagts fram. Det är angeläget att dessa prövas i positiv anda av statsmakterna. Åtgärder för att stärka sydkustfisket och fiskheredningsindustrin Genom de nya fiskegränserna i ökar sydkustfisket i betydelse och omfattning. Detta ger välkomna möjligheter för framför allt , som under en följd av år haft en besvärlig sysselsättningssituation. Med hänsyn till de goda betingelser som föreligger även är det angeläget att staten i ökad utsträckning engagerar sig i Östersjöfiskets problem och bidrar med aktiva insatser. Dessa insatser bör i första hand bestå av dels ökade statliga medel för utbyggnad av fiskehamnarna på sydkusten, dels förbättrade möjligheter att erhålla lån till utbyggande av beredningsindustrin. Som det nu är exporteras en betydande del av den fisk som skånska fiskare fångar till förädlingsindustrier i andra länder. Ett ytterligare sätt att stödja fisket är att de producentkooperativa organisationerna på fiskets område ges möjligheter att spela en större roll vad gäller beredningen och försäljningen av fisk. Även forskningen om fisket och beredningen av fisk bör byggas ut. Ett tillämpningsinriktat forskningsinstitut lokaliserat till skulle speciellt kunna beakta förhållandena i södra när det gäller fångstmetoder, redskap, olika beredningsmetoder m. m. Även gällande bestämmelser för export av beredd fisk till bör ses över i syfte att öka exporten till dessa länder. Vattenbruk eller odling av fisk och andra vattenorganismer har en lång tradition i . Detta gäller även kommersiell odling för direkt konsumtion. Men först under det senaste årtiondet har omfånget av denna verksamhet ökat kraftigt. Den snabba utvecklingen har lett till att en ny näring håller på att växa fram. En uppbyggnad av vattenbruken som näringsgren förutsätter emellertid goda kunskaper i ekonomi, biologi, odlings-, skörde- samt beredningsteknik. Styrgruppen för vattenbruk beräknar vi kommer att bl. a. odla fisk omkring 1990 i landet. Inom själva odlingsarbetet kommer ca 500 personer att vara sysselsatta och lika många inom förädlingsindustrin. Många arbetstillfällen kommer att kunna skapas i glesbygder, och större delen av produktionen beräknas gå på export. Även odling av sötvattenskräftor förväntas bli ett viktigt område i svenskt vattenbruk. Ett internationellt och epokgörande utvecklingsarbete har genomförts vid Simmontorps Akvatiska i med avseende på intensivodling av singalkräfta i stor skala. Försök pågår f. n. med odling av varmvattenskrävande arter som Macrobrachium (storräka). Intressanta försök pågår även vid Boliden-Kemi i när det gäller odling av fisk (ål) i varma system genom utnyttjande av lågvärdig industriell spillvärme. Till vattenbruk räknas också åtgärder för att bevara eller förbättra den naturliga produktionen men även problemen kring olika typer av odlingsanläggningar för artificiell produktion. Ett intensivt utvecklingsarbete bedrivs i många länder. Utvecklingsplanerna omfattar oftast både fiske och vattenbruk. Inriktningen av detta kommersiella utvecklingsarbete innefattar frågor kring teknisk service, utbildning och forskning. i har tagit initiativ till samverkan mellan livsmedelsföretag, fiskerinäring, intresseorganisationer, forskningsinstitutioner m. fl. Detta har betydelse för det fiske i som bedrivs med utgångspunkt från . Trä- och byggnadsämnesindustrin i Skäne yta är till en tredjedel beväxt med skog. Huvuddelen av den för industriellt ändamål lämpliga skogen finns i den norra och nordöstra delen av landskapet. Tillgång till lämplig råvara har medfört att en betydande trä- och möbelindustri vuxit fram i dessa områden. Industrin, som huvudsakligen haft karaktären av småindustri, har varit expansiv och sysselsättningsskapande. På samma sätt har tillgången till råvara för massa och pappersindustrin och boardindustrin i dessa trakter gett upphov till många arbetstillfällen. befinner sig emellertid hela den arbetsmarknad som är beroende av företagen inom trä- och möbelindustrin samt massa- och pappersindustrin samt boardtillverkningen i gungning. För trä- och möbelindustrin samt boardtillverkningen är det framför allt nedgången inom byggnadsverksamheten som orsakar svårigheter. Eftersom många av dessa företag är lokaliserade till småorter betyder eventuella nedläggningar oftast att det mesta av industrisysselsättningen försvinner på dessa orter. Samma förhållande råder för de företag som framställer halvfabrikat för byggande i form av trähus och byggelement. För övrig byggnadsämnesindustri i är situationen snarlik. Cementindustrin har brottats med svårigheter som bl. a. berott på minskad efterfrågan. Detta har i sin tur skapat problem för t. ex. kalkindustrin. Även kaolinindustrin - den sistnämnda främst i fråga om tillverkningen av sanitetsporslin - kämpar med betydande avsättningssvårigheter. Lösningen för dessa tidigare så expansiva branscher är självklart att byggandet åter ökar i . Satsningar på att öka exporten bör också göras. Plast- och gummitekniskt institut till Omstruktureringen, krympningen och koncentrationen har fortsatt inom den svenska polymer- och gummiindustrin. Detta har utvecklats i en annan s-motion till årets i vilken det bl. a. begärs ett program för den svenska polymer- och gummiindustrin. En viktig roll spelar i detta sammanhang det från styrelsen för teknisk utveckling i administrerade plast- och gummitekniska institutet. PGI har en viktig uppgift när det gäller att hålla samman och administrera den helt nödvändiga forskningen och utvecklingen inom näringsgrenen. Institutets verksamhet är f. n. spridd genom att uppdrag läggs ut. Här aktualiseras därför institutets lokalisering. Det är angeläget att bygga ut institutet och att förlägga även den administrativa ledningen nära produktionen och annan forskning. är den dominerande regionen i när det gäller gummiindustri.