mot · G502330 · 1982-01-19 00:00:00 — Motion 1981/82:330 Olika bosättningsbegrepp och deras tillämpning för utlandsanställda svenskar Folkregistreringen i sträcker sig långt tillbaka i tiden. Olika register baseras i allmänhet på ett bosättningsbegrepp, dvs. var en person skall anses vara bosatt. Detta är naturligtvis ofta svårt att definiera. I takt med att samhället successivt blivit mer komplicerat har även antalet bosättningsbegrepp utökats. Problem för exportföretag och utlandsanställda I princip samtliga rättigheter och skyldigheter i styrs av om man är bosatt här eller inte. För svenska exportföretag och för utlandsanställda svenskar medför mängden och tillämpningen av bosättningsbegrepp stora problem. Detta har varit känt . tog JO upp frågorna och 1970 tillsattes en statlig utredning - hemvistsakkunniga. Dessa avgav 1976 ett betänkande som dock ännu inte lett till någon åtgärd. har i stället situationen ytterligare förvärrats eftersom nya lagar med olika rättigheter och skyldigheter ständigt tillkommit. Dessa lagar innehåller ofta bosättningsbegrepp som alla tillämpas på ett speciellt sätt. finns fyra grundläggande bosättningsbegrepp, nämligen o folkbokföringens bosättningsbegrepp o det skatterättsliga bosättningsbegreppet o det socialrättsliga bosättningsbegreppet o valutaregleringens bosättningsbegrepp. Utöver dessa begrepp förekommer ett antal specialregler som varierar mellan olika beslutande myndigheter. Bedömningen av en bosättningsfråga beror tyvärr ofta på var frågan handläggs. har det inträffat att en utlandsanställd i vissa hänseenden ansetts bosatt i som han i andra hänseenden inte ansetts bosatt här. Det saknas således en helhetssyn över olika bosättningsbegrepp och deras samband med varandra. En sådan rättsosäkerhet och utrymme för enskilt godtycke kan inte accepteras. Exempel på tillämpningen av vissa bosättningsbegrepp Folkbokföringens bosättningsbegrepp är av central betydelse, bl. a. därför att registret används som basregister för många andra register. RSV är central förvaltnings- och tillsynsmyndighet med de lokala pastorsämbetena som beslutande organ. Lagreglerna om vid vilket tillfälle en utlandsanställd svensk skall avregistreras från folkbokföringen är föråldrade och oklara. RSV har dock utfärdat vissa tillämpningsföreskrifter där man förordar en schablonregel. Denna innebär att avregistrering bör ske vid en utlandsvistelse som varar om inte övriga omständigheter talar emot. I varje enskilt fall skall således utlandsvistelsens syfte och varaktighet särskilt prövas. Vissa pastorsämbeten utför dock inte denna prövning utan avregistrerar alltid de utlandsanställda om utlandsvistelsen överstiger . Det skatterättsliga bosättningsbegreppet medför ofta att en person bÄ skattskyldig i som han enligt övriga regler inte anses bosatt i och därmed inte heller får rätt till förmåner bekostade av skattemedel. Barnbidrag utgår av allmänna skattemedel. är central myndighet med de allmänna försäkringskassorna som beslutande organ. Tillämpningen av bosättningsbegreppet har skiftat från det socialrättsliga till det skatterättsliga. RFV angav i ett cirkulär 1973 att det socialrättsliga bosättningsbegreppet skulle tillämpas. I två domar 1975 förklarade dock kammarrätten i att det skatterättsliga bosättningsbegreppet skulle tillämpas. Försäkringsöverdomstolen har senare intagit samma ståndpunkt. Trots att det är uppenbart att det skatterättsliga bosättningsbegreppet skall tillämpas har RFV inte givit ut något nytt cirkulär. Det gäller än . Flera lokala försäkringskassor är således inte informerade om vilket bosättningsbegrepp som skall tillämpas. Detta innebär att en utlandsanställds rätt till barnbidrag bedöms helt olika av de lokala försäkringskassorna. Studiestöd utomlands kan utgå som förlängt barnbidrag, studiehjälp eller studiemedel. () är både beslutande myndighet och central förvaltningsmyndighet i dessa frågor. Inom CSN tillämpas olika typer och varianter av bosättningsbegrepp för de tre aktuella studiestödsformerna. Redogörelsen över den varierande tillämpning och innebörd, som olika bosättningsbegrepp ges i praktiken, kan mångfaldigas. Ovanstående exempel bör dock visa, att det finns ett stort behov av klara regler när det gäller tillämpningen av de olika bosättningsbegreppen. Den osäkerhet som uppstår genom att den enskilde inte ges någon möjlighet att på förhand bedöma sin situation måste undanröjas. Det kan inte vara rimligt att en utlandsanställds bosättning i - av en och samma myndighet - kan bedömas på helt skilda sätt. För att förbättra den enskildes rättssäkerhet och underlätta exportföretagens arbete, är det angeläget att de olika bosättningsbegreppen klarläggs. Med stöd av vad som oven anförts hemställs att - i syfte att förenkla tillämpningen - hos regeringen anhåller om utredning angående frågorna kring olika bosättningsbegrepp och deras tillämpning för utlandsanställda svenskar.