mot · G5021131 · 1982-01-22 00:00:00 — En lokalisering till och skulle innebära dels att PGI kan dra nytta av närheten till en stor gummikoncern och tekniska högskolan i , dels att den ensidiga och krympande arbetsmarknaden skulle kunna få ett visst tillskott. Många småföretag är för sin existens beroende av leveranser till större företag. Som en utredning visat är det ofta dessa underleverantörer som drabbas först när storföretagen ställer om eller krymper sin produktion. I de fall stora företag upphör med sin verksamhet innebär det i många fall att även underleverantörerna tvingas slå igen eller väsentligt skära ner sin produktion. Det betyder att den arbetslöshet som uppstår bland storföretagets anställda skall adderas med dem som avskedas från underleverantörerna. har många småföretagare och deras anställda i - i synnerhet underleverantörerna till de båda storvarven i Öresundsvarvet i och i - tvingats göra dessa hårdhänta erfarenheter. Problemen är fortfarande stora. Det är därför angeläget att utvecklingsfonden i de båda ges särskilda resurser inom ramen för det totala anslaget att stödja småföretag med omställningsproblem. Utveckling av närsjöfartsystem i samarbete med skånska varv Av olika skäl, kostnadsaspekter, trafikmiljö, farliga godstransporter och energiförbrukning, har närsjöfartens roll och möjligheter börjat uppmärksammas allt mer. Den framlagda närsjöfartsutredningen har bl. a. studerat godsflöden och gjort prognoser härvidlag, gjort jämförelser mellan olika transportmedels energiförbrukning samt tittat på hamnväsendet och noterat det mycket stora kapacitetsöverskottet där. Man föreslår bl. a. ett nytt system där enhetsbehandlat stycke- och partigods sjötransporterats på ro-ro-fartyg med landsvägstrailers som lastbärare. Det är i princip uppbyggt som ett antal tvåhamnsrelationer. Utredningen konstaterar att sjösystemen är konkurrenskraftiga alternativ, men att fartygens fyllnadsgrad är en avgörande faktor. Vid tekniska högskolan i är ett system för närsjöfart, som rönt stor såväl nationell som internationell uppmärksamhet, under utveckling. Systemet har fått arbetsnamnet () och utvecklas i nära samarbete med representanter för skilda intressenter såsom hamnmyndigheter, rederier, stuveribolag, speditörer, skeppsmäklare, transportföretag och varven. UCS-systemet innebär att lastbilsekipage, trailers eller andra större enheter som container eller flak transporteras på fartyg under den långa undervägsbiten, medan man för transporterna i anslutning till avsändar- och mottagarorterna bör kunna utnyttja de system och de företag som sköter detta . UCS är därmed i första hand betrakta som ett komplement till dagens lastbilstrafik, där man behåller dess stora fördelar i transportens ändpunkter men undviker dess stora nackdelar i form av t. ex. stort vägslitage och dålig trafikmiljö genom en avlastning av vägnätet. UCS-transporterna har diskuterats sorn transportsätt mellan ett antal större svenska hamnar och enstaka hamnar i angränsande länder, såsom i , , och . Man kan tänka sig att systemet fullt utvecklat omfattar fyra - sex fartyg, varav ca hälften planeras trafikera ostkusten och resten med ändpunkt i en norsk resp. västtysk hamn. En omlastningsterminal planeras i , som förutom att det ligger centralt mellan de båda kuststräckorna redan har en omfattande lastbilstrafik. har visat att denna typ av sjötransporter blir allt mer intressant. Det är viktigt att det påbörjade utredningsarbetet kan fullföljas. Detta kräver sannolikt ett statligt initiativ. Regeringen bör därför ge transportforskningsdelegationen i uppdrag att i samverkan med skånska varv utveckla ett transportsystem för närsjöfart i enlighet med vad som beskrivits ovan. Möjligheterna att utnyttja de skånska mineralresurserna I den svåra ekonomiska situation som nu befinner sig i är det av utomordentligt stor vikt att tillvarata outnyttjade naturresurser. Vid fjolårets behandlades en motion som krävde att regeringen skyndsamt tillsätter en parlamentarisk kommitté med uppgift att undersöka de svenska alunskiffrarnas betydelse för försörjningstrygghet, sysselsättning och ekonomi. Vid behandlingen av motionen beslutade uppdra åt energikommitté att också genomföra de uppgifter som krävdes i motionen. har stora mineralfyndigheter som är dåligt undersökta. Då en fullständig kartläggning och inventering ännu saknas är det svårt att med exakthet redovisa innehållet i fyndigheterna. Enligt tidigare antaganden är det troligt att man ur exempelvis alunfyndigheterna kan utvinna kerogen, svavel, kalium, fosfor, kväve, aluminium, magnesium, uran, titan, zirkonium, vanadin, molybden, krom, kobolt och nickel. Det är viktigt att den tillsatta kommittén bedriver sitt arbete skyndsamt då det skulle innebära positiva effekter för sysselsättningen i . Kaolin är en annan värdefull och specifik skånsk mineralresurs. Inom SGU finns en avsevärd kunskap om denna utbredning i . Det bör också betonas att intar en särställning i vad avser jord och bergs uppbyggnad, sammansättning och utnyttjande. Vad avser miljö, energi, naturresurser, byggnadstekniska problemställningar, lagring i georummet m. m. råder för i högsta grad speciella förutsättningar. Ovan nämnda områden är ytterst integrerade i sysselsättningssituationen i . Därför är det viktigt att de geoteknologiska resurserna förstärks genom inrättandet av ett geocentrum vid . Den svenska tekoindustrin har präglats av en fortgående och allt snabbare nedgång i sysselsättningen. har antalet sysselsatta minskat med . I har utvecklingen varit än negativare. har närmare 15 000 sysselsättningstillfällen försvunnit inom tekoindustrin i . Som exempel kan nämnas att tekoindustrin i som sysselsatte över 12 000 är nere i ca 1 200 anställda. Den negativa utvecklingen tycks fortsätta, och de som främst drabbas är kvinnorna, eftersom huvuddelen av de anställda inom tekoindustrin är kvinnor. För två av de största företagen i , och Eiser Trikå i , som båda tillhör den statliga Eiserkoncernen och som sammanlagt sysselsätter nästan 600 personer, är situationen oviss. Vid Eiser Trikå har varsel om uppsägningar lagts som innebär att arbetsstyrkan kommer att reduceras kraftigt. Beträffande Strumpfabrik har beslut fattats om att företagsledning och administration skall flyttas till annan ort. Detta är anmärkningsvärt med tanke på tidigare beslut om placering vid . Dessutom föreligger utredning som visar att den tillverkning som ligger på olika enheter bör koncentreras till eftersom Strumpfabrik har kapacitet både i form av lokaler, maskiner och arbetskraft väl lämpade för denna tillverkning. Med tanke på den redan besvärliga arbetsmarknadssituationen för kvinnor är en fortsatt reducering av arbetstillfällena inom tekobranschen i oacceptabel. Bibehållande av P 2 i I fjolårets motion framhöll vi att för de värnpliktiga skulle en fortsatt nedläggning av militärförband i innebära stora olägenheter. Dessutom konstaterades att en minskning av arbetstillfällena för försvarets personal i regionen inte kunde accepteras med hänsyn till det rådande sysselsättningsläget. Vad gäller P 2 och T 4 i har överbefälhavaren inför förestående organisationsförändringar föreslagit en samlokalisering. Detta innebär enligt vår uppfattning en god lösning, och vi motsätter oss därmed de tankegångar som framförts av försvarskommittén om förflyttning av P 2 till annan ort. En samordning i står även i överensstämmelse med rationaliseringsåtgärder som genomförts på andra förbandsorter. Förutsättningen för att utbildningen skall bli tillfredsställande och personalen skall kunna känna trivsel och trygghet i sitt arbete är att klara besked kan ges om framtiden. Utan att gå in på en närmare beskrivning av militär verksamhet i finner vi, liksom överbefälhavaren, det vara fördelaktigt om pansarutbildningen bibehålls i . Där finns goda utbildningsanordningar, verkstadsresurser m. m., och mobilisering av pansarförband skall ske i detta område enligt gällande planer. Vi föreslår därför att uttalar sig för att verksamheten vid de båda förbanden i samordnas till ett arméförband. , och samarbete inom ramen för SAS måste betraktas som det kanske mest lyckade exemplet på ett väl fungerande nordiskt samarbete. Vad som finns anledning att anmärka mot är emellertid den koncentration av arbetstillfällen till och som har ägt rum. Detta skall ses mot bakgrund av att över hälften av SAS passagerare är svenskar. Det är naturligtvis mycket möjligt att den samlade knutpunkten för SAS flygverksamhet måste ligga i . har emellertid hamnat alltför mycket i skymundan i SAS planering, och detta är inte acceptabelt. , som är dimensionerat för utrikestrafik, dras nu med ett betydande kapacitetsöverskott som ytterligare stora utbyggnader aviserats för del. situation försämras också av den undermåliga pendeltrafik som existerar mellan och . Målsättningen bör vara att se och som en sammanhållen flygplats med ett ordentligt utvecklat pendelflyg, en utökad chartertrafik och överföring av en del utlandslinjer från till . I stället för att medverka till en ytterligare utbyggnad av - till en beräknad kostnad av - bör den begära att avlastas och att man satsar på att utnyttja den kapacitet som finns på . Att utnyttja kapacitet bättre har betydelse inte enbart därför att det skulle ge fler sysselsättningstillfällen. Bättre flygförbindelser från ut till skulle också ha betydelse mera allmänt för det skånska och sydsvenska näringslivet. bör mot bakgrund av det anförda uttala att regeringen tar upp överläggningar med SAS ledning i syfte att bättre utnyttja nuvarande överkapacitet, bl. a. genom att lägga över flygtrafik. Den statliga administrationen är till övervägande del koncentrerad till . Den koncentrationen tycks på nytt ha skjutit fart, vilket strider mot de målsättningar som utgjorde grunden för tillsättandet av regeringens decentraliseringsdelegation. Det uppstår naturligtvis problem, särskilt för de anställda och deras familjer, vid en utflyttning av existerande hela statliga ämbetsverk från Sådana svårigheter förekommer dock inte på samma sätt när det gäller nyinrättade myndigheter och delar av statliga verk. Endast när synnerliga skäl förekommer för en etablering i bör en sådan ske i sådana fall. Vid lokalisering av nya statliga verksamheter bör också övervägas i vad mån lokaler kan utnyttjas som frigjorts vid omlokalisering eller förflyttning av annan statlig verksamhet. är en region som, vid sidan om länsmyndigheterna, har väldigt litet av statlig förvaltning. Det borde därför vara naturligt att staten när det gäller den egna verksamheten överväger en lokalisering till . har beslutat inrätta ett statligt energiverk. För en lokalisering av detta verk till talar förutom vad som angivits ovan den mycket breda satsning som sker på utvecklingen inom det energitekniska området i , vilket vi också redogjort för under avsnitt D 2. Sydvästskåne är också den region i landet som blir först med introduktion av naturgas i stor skala. I budgetpropositionens bilaga 17 bedöms också ha förutsättningar att uppfylla de krav som bör ställas på etablering av statens energiverk. Andra exempel på ny statlig verksamhet där en lokalisering till borde komma i fråga är de av beslutade samhällsägda utvecklingsbolagen inom områdena energi, miljövård och transportsystem. I en särskild motion har föreslagits att det inrättas en ny försäkringsrätt och att denna förläggs till . Ärendebelastningen vid nuvarande försäkringsrätter är synnerligen stor. Detta har medfört att ärendebalanserna ständigt ökar och att behandlingstiderna ofta omfattar två - . Genom att inrätta en ny försäkringsrätt i som tar över ärendena för och bör en betydande resursförstärkning kunna ske. Vi föreslår att en sådan rätt inrättas från . I rådande arbetsmarknadsläge bör beredskapsmedel i största möjliga utsträckning användas för vägändamål inom de båda . Det är viktigt att sysselsättningsskapande åtgärder genom beredskapsarbete utförs där samhället får ut den största framtidseffekten. Hit hör vägbyggandet. Under rådande förhålllanden är det av vikt att inte bara personal har full sysselsättning utan även att friställning av anläggningsarbetare inom den privata sektorn förhindras genom igångsättande av fler vägarbeten. Genom anvisning av beredskapsmedel till vägarbeten av olika slag bör arbetslöshet inom bl. a. denna yrkeskår förhindras, som allmänhetens berättigade krav på bättre vägar och därmed ökad rörlighet tillgodoses. Med hjälp av har vi tagit fram några viktiga vägbyggen i , som är färdigprojekterade. Förutom att skapa ökad sysselsättning har de också stor betydelse genom att de såväl företag som privatpersoner. Det gäller ombyggnad av län samt dragning av Totalkostnaden uppgår till 8,2 milj. 1982/83 har kostnaden beräknats vägbyggen bör nu igångsättas. innebär sänkta transportkostnader för mellan och i E 66:an förbi i . resp. 32,5 milj. kr. För budgetåret till sammanlagt 13 milj. kr. Satsning på yrkesteknisk högskoleutbildning I samband med ansträngningarna att öka industrins expansion i och därmed skapa fler arbetstillfällen måste med nödvändighet tillgången på yrkesutbildad arbetskraft säkras. Utbildningsresurserna är ofta ojämnt fördelade: inte ens alla A-orter i hyser ett gymnasium. Teknisk och yrkesinriktad högskoleutbildning erhålls företrädesvis i och . Av dessa skäl synes det väsentligt att högre yrkesinriktad utbildning etableras på fler orter i . UHÄ föreslår i sin anslagsframställning /83 inrättande av en grafisk högskoleutbildning fr. o. m. i form av en allmän linje med benämningen grafisk industrilinje omfattande 60 poäng. Som skäl för förslaget anges att den tekniska utvecklingen inom den grafiska industrin skett med lavinartad hastighet och att bristen på högskoleutbildning är högst kännbar för branschen. Mest påvisbara är bristerna inom bokbinderitekniken där svenska företag är tvingade att lägga stora order utomlands för att klara sina beställningar. gjorde skolstyrelsen i en framställning till UHÄ om lokalisering till av yrkesteknisk högskoleutbildning med grafisk inriktning. Inom gymnasieskolan i finns redan en tvåårig specialkurs med inriktning på grafisk verksamhet. Dessutom förekommer grafisk bristyrkesutbildning i SÖ:s regi. Utbildningen är förlagd till Rönnovska skolan, vilken har en mycket omfattande modern och mångsidig grafisk utrustning. Skolan anses vara landets modernaste för grafisk utbildning. Vi föreslår att den planerade grafiska högskoleutbildningen förläggs till . Ett viktigt skäl för en lokalisering till är enligt vår mening att man därigenom effektivt kan utnyttja befintliga maskiner och lokaler. I nordvästra finns också en markant koncentration av grafisk industri, vilket ger goda möjligheter till branschanknuten utbildning. Enbart i finns 71 företag av olika storlek och med olika teknik. Det är enligt vår mening samhällsekonomiskt oacceptabelt att inte utnyttja de möjligheter som finns i att ordna en grafisk högskoleutbildning. Den satsning som regeringen gjorde på en livsmedelsindustrilinje i har visat sig vara betydelsefull på flera sätt. Tyvärr inrättades inte - som planerades 1976 - en anslutande parallell YTH-utbildning med särskild inriktning på storhushåll. Behovet är dock uppenbart, inte minst med tanke på att ca 4 miljoner måltider serveras i storkök i landet . Alla intressenter med anknytning till storköksbranschen har förordat en sådan utbildning. Vi föreslår därför att en särskild YTH-utbildning för storhushåll inrättas. Arbetsförmedlingarna i hade under föregående år i genomsnitt 34 000 personer anmälda som arbetssökande. Dessa fördelades med 25 000 i och närmare 9 000 i län. Mer än hälften av dessa kvarstod vid månadssluten som arbetslösa. Detta innebar en ökad belastning på arbetsförmedlingarna med närmare 7 000 fler sökande i jämförelse . har arbetsförmedlingarna fått vidkännas betydande personalminskningar genom regeringens ändrade personalrekryteringsbestämmelser. Att i ett kraftigt försämrat arbetsmarknadsläge reducera arbetsförmedlingarnas personella resurser leder till att utsatta grupper som ungdomar, handikappade, kvinnor och invandrare får en ännu svårare situation. Då inte arbetsförmedlingens personella resurser är tillräckliga för att kunna stödja dessa grupper blir arbetslöshetstiden förlängd och den sociala utslagningen ökar. Vi kräver därför att arbetsmarknadsverket tillförs de personella resurser som socialdemokraterna i en partimotion tidigare krävt av regeringen. Detta kommer att tillföra en behövlig personalförstärkning. Arbetsförmedlingarna bör också tillföras resurser så att förmedlingskontor kan inrättas inom alla kommuner i . I ett pressmeddelande från industridepartementet angående förstärkt regionalpolitisk! stöd till områden med svåra strukturproblem heter det att även i och kommuner kan stöd utgå. Där är dock stödnivån inte fastställd. I samtliga fall är det regeringen som beslutar om detta förstärkta stöd. kommun kommer framåt att ha mycket svåra strukturproblem. Utöver Öresundsvarvet har ytterligare ett antal företag varslat om personalreduceringar, och redan nu har kommunen en hög arbetslöshet. kommer därför att vara i mycket stort behov av nylokaliseringar och möjligheter att kunna underlätta för befintliga företag att utöka sina verksamheter genom nyinvesteringar. En fastare form för lokaliseringsstöd än vad som är angiven skulle vara mycket angelägen. Detta skulle ge kommun liksom Finans möjligheter att lämna en klar information om vilka villkor som gäller för lokaliseringsstöd i kommunen. De regler vi föreslår att gälla är att företag som söker lokaliseringsstöd för ny-, till- eller ombyggnation skall kunna erhålla detta i likhet med vad som gäller i stödområde 4 eller 5. De strukturella förändringarna i näringslivet sker i en allt snabbare takt. Den tekniska utvecklingen ger nya produktionsformer och inriktningar, som i sin tur ställer krav på yrkesutbildad arbetskraft: en arbetskraft som efterfrågas i såväl hög- som lågkonjunktur. Arbetsmarknadsutbildningen är ett viktigt arbetsmarknadspolitiskt instrument att möta konjunkturella och strukturella förändringar med. En förutsättning för detta är dock att AMU ges de resurser som är nödvändiga för att vara det effektiva medel som det är avsett att vara. Med hänsyn till det, i förhållande till riksgenomsnittet, kraftigt försämrade arbetsmarknadsläget i borde en resursuppräkning i motsvarande grad ske till AMU. En effektiv AMU-utbildning kräver också ett effektivt resursutnyttjande och ändamålsenliga lokaler. Ett nytt AMU-center i , vid sidan av de nuvarande, är därför en mycket angelägen investering. Livsmedelsindustrin är ur sysselsättningssynpunkt, för såväl kvinnor som män, en viktig industrigren av skånskt näringsliv. Någon AMU-utbildning inom området finns i princip inte i . Därför är det angeläget att i byggs ut så att det även kan omfatta ett livsmedelstekniskt block. Beredskapsarbetena kan som arbetsmarknadspolitisk åtgärd på ett effektivt sätt anpassas till konjunktursvängningarna. finns det dock ett flertal brister som rycker undan förutsättningarna för länsarbetsnämnderna att göra en långsiktig planering. Speciellt är det den ryckiga medelstilldelningen och oklara direktiv (typ nuvarande enskilda beredskapsarbeten) till och länsarbetsnämnderna som bidragit till detta. Medelstilldelningen till beredskapsarbeten motsvarar heller inte det kraftigt försämrade arbetsmarknadsläget. Under /79 tilldelades 242 milj. kr. för beredskapsarbetenas bedrivande mot 221 milj. kr. Med hänsyn till inflationens utveckling och den kraftiga ökningen av arbetslösheten borde medelstilldelningen ligga på en betydligt högre nivå. I en annan s-motion till årets föreslås införande av stöd för fadderarbetsplatser inom byggnadssektorn. Den bärande tanken bakom förslaget är att i speciella projekt sammanföra äldre arbetskraft med lärlingar. Därmed säkerställs kontinuiteten i branschen, sysselsättningsläget förbättras, lärlingarna kan beredas arbete och fortsatt utbildning inom det påbörjade yrket och olika byggobjekt inom t. ex. stadsförnyelsesektorn kan komma till utförande, projekt som annars med hänsyn till karaktär eller omfattning inte hade kommit till stånd. För att snabbt skapa ett nödvändigt beslutsunderlag för definitiva beslut om stödsystemets utformning föreslår vi en försöksverksamhet. Denna bör kunna organiseras inom ramen för inom AMS tillgängliga resurser. Vi föreslår därför att de båda får bli försöksområde och att regeringen vidtar åtgärder för detta. har 21 775 platser inrättats, vilket motsvarar 4,2 platser per 1 000 invånare i åldrarna . För , som drabbats mycket hårt av arbetslöshet, utgör antalet platser 3,5 per 1 000 invånare. Genom omfördelning mellan länen har tillförts 75 platser och kommer därför att ha 1 645 platser fr. o. m. /83. Samhällsföretags regionala stiftelse i beräknar kunna utnyttja av platserna under innevarande budgetår. Fullt utnyttjande innebär 1 600 arbetade timmar per plats och år. På grund av deltidsanställningar, sjukskrivningar m. m. kan inte ett hundraprocentigt utnyttjande ske trots överinskrivningar. För länets del krävs en utökning av platsantalet till 2 000 platser motsvarande drygt 4,2 platser per 1 000 invånare. Trots målmedvetna och kraftfulla miljövårdsinsatser utsätts vår omgivning ständigt för olika former av påfrestningar. Detta gäller inte minst som är ett tätbefolkat landskap och där därför påverkan på naturen och miljön är större än i de flesta andra områden i landet. Speciellt har den kraftigt ökade användningen av kemikalier uppmärksammats, framför allt när det gäller störningar i vattenmiljön i . budgetproposition konstaterade bl. a.: Hälsorisker i samband med användning av grundvatten för vattenförsörjning kan emellertid numera inte uteslutas i vissa landsdelar. Detta gäller främst i vissa intensivt odlade jordbruksområden med höga halter av nitrat i grundvattnet och i försurade områden, där risker föreligger för höga metallhalter. Såväl grundvatten som vissa sjösystem i har utsatts för en allt starkare belastning av föroreningar som enligt ett flertal vetenskapliga undersökningar i inte ringa utsträckning härrör från en kraftigt ökad tillförsel av närsalter såsom kväve och fosfor. Problem av det här slaget har också drabbat kustområdena från i söder till i norr. En rad undersökningar har initierats på det kommunala och regionala planet, men de resurser som satts in är klart otillräckliga. För att hejda en fortgående utarmning av oersättliga naturområden i och så långt som möjligt kunna återställa förstörd miljö behövs genomgripande och samordnade insatser. Kommunala och regionala initiativ måste understödjas av statliga insatser, vilka senare är särskilt motiverade i de fall då det rör sig om unika naturvärden med uppenbart riksintresse. Vissa projekt som bl. a. rör undersökningar av förorenade sjösystem kan med fördel betraktas som pilotprojekt där insatser på såväl forsknings- som åtgärdsplanet kan ge värdefulla kunskaper vilka sedan kan tillämpas i andra delar av landet. Särskilt viktigt är att klarlägga sambandet mellan markanvändning, vattenkvalitet och ämnesbelastning. Marinbotaniska och limnologiska institutionerna vid har redan gjort värdefulla rön vad gäller föroreningar såväl i havsmiljön som i de skånska sjösystemen. Dessa forskningsinsatser bör intensifieras och samordnas med annan forskningsverksamhet på området. I de fall där föroreningskällorna är uppenbara måste omgående åtgärder sättas in för att motverka ytterligare utarmning av miljön. Vad gäller kostnader för de insatser som krävs för att komma till rätta med här berörda miljöstörningar måste dessa ställas i relation till minskade fiskefångster, en sämre rekreationsmiljö, otjänligt dricksvatten och en miljö som kanske blir helt otjänlig för människor. Vissa av de miljöfrågor som tagits upp under detta avsnitt har fått en närmare belysning i motioner som av enskilda socialdemokratiska riksdagsledamöter från inlämnats till årets .