ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021722 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. stöd till utvecklingsländerna uppgår numera till en procent av vår bruttonationalinkomst. Detta är vårt bidrag för att inom ramen för solidariteten hjälpa åtminstone en del av de människor som lever under mycket svåra materiella förhållanden. Strävan måste härvid vara att vårt u-landsstöd går till ändamål som verkligen förbättrar förhållandena i de länder där människorna är fattigast. För att bevara och stärka opinionen för svenskt stöd till är det väsentligt att vi kan lita på att våra satsningar ger avsedda effekter, bl. a. dels att medlen används för att förbättra situationen för dem som har det sämst, dels att insatserna leder till en långsiktigt positiv utveckling. Inte minst när vi kan konstatera att länder som vi hjälper med stora belopp har råd till omfattande militära satsningar och även att bedriva krig mot grannländer eller t. o. m. på andra kontinenter, ifrågasätts av många i vårt land om verkligen de bidrag vi ger och de projekt vi deltar i ger avsedda effekter och är motiverade. För att svensk opinion och svenska skattebetalare - trots underskott i statsbudgeten och i bytesbalansen - skall vara beredda till fortsatta stora satsningar är det väsentligt att stödet till ett land kan omprövas om landet invecklar sig i krig eller förhållandena i övrigt i landet har ändrats så att det svenska stödet är motiverat eller fyller avsedda funktioner. Vårt land har med all rätt stränga restriktioner när det gäller vapenexport, och vi slår vakt om vår alliansfrihet och vår neutrala ställning. Även mot den bakgrunden är det konsekvent att stöd till som deltar i krig inte fortsätter att utgå som om ingenting speciellt inträffat. Självklart behöver inte nödvändigtvis krigssituationen eller andra stora förändringar inom ett land innebära att stödet skall upphöra. Men det är viktigt att en omprövning görs utifrån den nya situationen. Vid överenskommelser med om nya projekt eller annat stöd bör, enligt vår uppfattning, för mottagarlandet klargöras vår rätt till omprövning så snart landet kommer i en krigssituation eller andra stora förändringar av förutsättningarna för svensk hjälp uppstår. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att vid ingående av biståndsavtal med förbehåller sig rätt till omprövning om mottagarlandet deltar i krigsoperationer eller förutsättningarna för biståndet av andra anledningar förändrats. () () () ()
mot · G5021725 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Vikten av en stark fredsrörelse betonas i allt fler sammanhang. Ett brett fredsengagemang håller på att växa fram i . Ändå lever fredsorganisationerna med mycket knappa anslag. har mött en kraftigt ökad efterfrågan på information från olika håll, bl. a. allmänhet, skolor, andra föreningar och organisationer samt grupper som blivit hänvisade till från bl. SIDA, och . Detta har medfört en hård belastning för Svenska freds- och skiljedomsföreningens administration, vars kostnader har fördubblats under detta år. har på grund av starkt begränsade ekonomiska resurser haft svårt att tillgodose denna kraftiga efterfrågan från allmänheten på enkla och lättillgängliga informations- och faktabroschyrer samt studiematerial. När det gäller studiematerial har även studieförbunden vänt sig till med önskemål om framställan av enklare studiematerial i freds- och nedrustningsfrågor. som den inhemska efterfrågan har ökat har även informationsutbytet internationellt ökat. Tyvärr har Svenska freds- och skiljedomsföreningens ekonomi fått som följd att organisationen alltför ofta inte har kunnat utnyttja de internationella fora som erbjudits för samarbete. Det är naturligt att , som är större än de andra fredsorganisationerna sammanlagt, till stor del har fått ta ansvar för att kanalisera information och kunskap till allmänheten kring dessa aktuella frågor, när varken myndigheter eller andra organ kunnat tillgodose allmänhetens efterfrågan. har haft statsanslag för Information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor. och är i budgetpropositionen föreslaget till 48 000 . Det betyder att anslaget varken följt med den ökade efterfrågan på 44 000 47 000 47 000 information i dessa frågor eller organisationens ökade aktivitet så som den avspeglar sig i medlemsutvecklingen under dessa år. Föreningens totala ekonomiska omsättning är en annan mätare på aktivitet: För att kunna tillgodose den ökade efterfrågan på information har begärt ett anslag om . För att ha åtminstone lika stort statsbidrag per medlem som (ca . per medlem) behövs . (detta är angivet i rörliga priser). Det anförda är argument nog för kraftigt ökade statsbidrag till . Det bör vara möjligt att av anslaget om . under E 3 Information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor tillförsäkra ett anslag om . Med hänvisning till vad som anförs i motionen begär vi därför att beslutar att bevilja . 4 900 7 414 556 000 822 000 1460 000 () ()
mot · G5021726 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1726 m. fl. Statliga företags handel med Den svenska Sydafrikapolitiken har gång efter annan diskuterats i . Det råder knappast någon tvekan om det enhälliga fördömandet av det rasdiskriminerande apartheidsystemet. har i FN ställt krav på åtgärder mot nyinvesteringar i och finansiella lån till . Internationella bojkottaktioner deltar vi i. De anställda inom Vin- & Spritcentralen har länge krävt ett stopp för import och försäljning av sydafrikanska varor. De har via sina fackliga organisationer tagit upp frågan i företagets beslutsorganisation. Där har deras krav avfärdats med argument att några sydafrikanska varor inte utfärdats. I ett brev har , och vid AB Vin- & Spritcentralen framfört sina synpunkter till utrikesministern med krav om att regeringen utfärdar föreskrifter till AB Vin- & Spritcentralen att upphöra att upphandla sydafrikanska varor. Import, bearbetning och försäljning av sydafrikanska varor har länge varit till stor förtret för de fackliga organisationerna inom AB Vin- & Spritcentralen, sägs det i brevet. De anser vidare att importen från är marginell (den utgör sammanlagt av den totalt försålda volymen) och att det finns gott om ersättningsvaror för de sydafrikanska märkena. I en debatt i uttalade utrikesministern bl. a.: När det gäller vad vi då kan göra på egen hand är det klart att jag kan säga, eftersom jag tycker så, att det är olämpligt att statens järnvägars resebyrå engagerar sig i några som helst affärer som har med att göra. Men lyder inte under regeringen. Jag hoppas att de ansvariga där lyssnar på vad regeringens representanter säger, men vi kan inte ge dem order på denna punkt. Efter att ha redogjort för dessa principer och för hur det förhåller sig i just det här konkreta fallet vill jag framhålla att det givetvis är både min och regeringens uppfattning att svenska företag sd långt det över huvud taget är möjligt skall försöka att undvika att ha några som helst kontakter med apartheidregimen i . Detta uttalande är utmärkt. Vissa handelspolitiska svårigheter kan uppstå om ett enskilt land driver handelsbojkott. Detta har tagits som intäkt för att endast internationellt via och inte själva skall driva en handelsbojkott. Med vetskap om det veto som stormakterna i FN kan blockera varje internationell åtgärd med, är det på sin plats att se över hur och på vilket sätt den kan sopa rent framför egen dörr. lyder inte under regeringen och kan inte få någon order från den, enligt Vin- & Spritcentralen lyder däremot direkt under regeringen via budgetdepartementet. Det bör därför vara möjligt för regeringen att utfärda föreskrifter till AB Vin- & Spritcentralens ledning om att upphöra med att upphandla sydafrikanska varor. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslår vi att av regeringen begär föreskrifter för statliga företag att inte handla med . () ()
mot · G5021728 · 1982-01-27 00:00:00 — Motion 1981/82:1728 Bevarande av kulturbyggnaderna på har erhållit tillstånd av regeringen att riva den å , Håbo-Tibble socken, Upplandsbro kommun, befintliga mangårdsbyggnaden jämte östra flygeln. Dessa byggnader belägna i utkanten av övningsområdet är visserligen något förfallna beroende på bristande underhåll, men har ett stort kulturhistoriskt värde. Såväl mangårdsbyggnaden som de både flyglarna uppfördes och har bevarat sin 1600-talsprägel. utgör därmed det äldsta säteriet i kommunen. Lövstas kulturhistoriska värde har vitsordats av bl. a. f. och . föreligger intresse från bl. a. att bevara Lövsta sätesgård och sätta den i stånd utan någon kostnad för försvaret. har angående två alternativa lösningar för att bevara säteriets kulturhistoriskt värdefulla byggnadsbestånd. Förvärv av mangårdsbyggnad, flyglar och magasin samt närliggande mark, ca . Föreningen vill värna om bygdens kulturhistoriska byggnader och har för avsikt att engagera sig i restaureringen av Lövsta, såväl byggnader som omkringliggande mark, ca . Förutsättningen är att fortifikationsförvaltningen överlåter såväl byggnader som mark till en rimlig köpeskilling. Hur byggnaderna skall användas kan f. n. inte redovisas. Men föreningen skall medverka till att de får en seriös användning, t. ex. tjänstebostad för någon av kommunens befattningshavande. Föreningen har iståndsatt ett antal kulturbyggnader såsom magasin på , fattigstugan i , soldattorp och skolbyggnader vid Tjusta. Förvärv av hela jordbruksfastigheten . F. n. pågår en diskussion mellan å ena sidan hälso- och miljövårdsförvaltningen i kommunen och naturvårdsenheten på och å andra sidan I 1 och fortifikationsförvaltningen angående djurhållningen på Lövsta. vattenkvalitet har starkt försämrats på grund av bl. a. djurhållningen och invallningsföretaget vid Lövsta. Om miljöskäl förhindrar eller starkt begränsar djurdriften på Lövsta och militären inte har användning för vare sig byggnaden eller mark torde Lövsta vara en ren förlustaffär för kronan och skattebetalarna. förhållanden vore en försäljning av hela jordbruksfastigheten det bästa alternativet. Då skulle sådan jordbruks- och annan verksamhet kunna etableras som kan accepteras av de miljövårdande myndigheterna. Finansieringen av restaureringsarbetena och byggnadernas användning skulle förenklas väsentligt. Föreningen har registrerat flera olika projekt som skulle ge förräntning av inköp och investering. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att frågan om bevarandet av kulturbyggnaderna på prövas.
mot · G5021729 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1729 Anstånd med värnpliktstjänstgöringen för barntillsyn m. m. Vägledande princip för samhällets familjepolitik och jämställdhetsarbete är att båda föräldrarna har ansvar för hem och barn. På olika sätt försöker vi uppmuntra männen att ta sitt ansvar i hemmet. Att så sker är en förutsättning för att kvinnorna ska få möjlighet att åta sig yrkesarbete och göra insatser i samhällslivet på lika villkor. Föräldraledighet borde i konsekvens med detta ge rätt till anstånd med såväl första tjänstgöring som repetitionsövningar för värnpliktiga. Likaså borde svårighet att ordna barntillsyn beaktas. Det senare kan gälla till exempel fäder som är ensamma vårdnadshavare, men också familjer med två vårdnadshavare där modern har sådan tjänstgöring att hon är borta från hemmet i sträck. Det kan vara fråga om fall där mannen har ansvar för barnens tillsyn under hela eller del av dagen, och där kravet att modern under mannens militärtjänstgöring skall ta ledigt från arbetet skulle utsätta familjens ekonomi för alltför stora påfrestningar. Självfallet måste värnpliktstjänstgöringen få effekter på det civila livet. För att kunna hålla ett effektivt försvar måste alla vara beredda att i viss utsträckning anpassa sitt liv efter värnpliktens krav. Det borde dock vara möjligt att ta hänsyn till föräldraledighet och svårigheter att ordna barnomsorg i sådana fall som beskrivs i motionen. Det kan rimligen inte gälla särskilt många fall, och i de fallen endast under en begränsad del av värnpliktstiden. Den tjänstgöring som skjuts upp genom anstånd skall givetvis fullgöras vid senare tillfälle. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om anstånd vid föräldraledighet och svårigheter att ordna barnomsorg. () ()
mot · G5021730 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1730 m. fl. Ett högkostnadsskydd för sjukresor En rad olika analyser - däribland SCB:s - visar tydligt att barnfamiljerna har en sämre ekonomisk situation än andra grupper i samhället. Särskilt hårt drabbas ekonomiskt flerbarnsfamiljer som har problem med sjukdom hos såväl barnen som föräldrarna. De sammanlagda kostnaderna för sjukbesök, mediciner och sjukresor kan gå . Det högkostnadsskydd som gäller för mediciner och sjukbesök skyddar dessa familjer från extremt höga kostnader för denna del av sjukvården. För sjukresor tillämpas däremot inget högkostnadsskydd. Med hänsyn till att patienten själv får svara för en självrisk på . för varje sjukresa kan detta t. ex. för en barnfamilj innebära betydande kostnader för enbart sjukresor. Denna tunga ekonomiska belastning stämmer illa med den solidaritets- och trvgghetsfilosofi som präglat svensk socialpolitik . Därför finns det goda skäl för att även införa någon form av högkostnadsskydd för sjukresor. Det är naturligtvis möjligt att utforma olika modeller för ett sådant ekonomiskt skydd. Det är självklart att det bör ges en enkel och obyråkratisk utformning. Även nivån på högkostnadsskyddet bör givetvis analyseras. En barnfamilj kan med nuvarande högkostnadsskydd för sjukbesök och mediciner tvingas att maximalt betala . Till denna kostnad bör också läggas sjukresor med en sammanlagd självrisk på ca . I det här aktuella exemplet blir alltså den totala kostnaden . Detta åren orimligt tung börda för t. ex. barnfamiljer som i många fall har en väsentligt lägre ekonomisk standard än andra grupper. Det vore därför ganska rimligt att ett högkostnadsskydd också inträder för sjukresor när familjen blivit berättigad till det första frikortet för sjukbesök och läkemedel. En sådan anknytning till ett redan fungerande system borde vara enkel och obyråkratisk. Självklart måste detta frikort för sjukresor även omfatta alla individer som har behov av många sjukbesök . Även andra modeller än den här skisserade kan naturligtvis vara lämpliga för att skydda särskilt utsatta grupper från alltför stora kostnader för sjukvård och resor. Därför bör regeringen närmare analysera förutsättningarna för ett lämpligt högkostnadsskydd för sjukresor. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att förslag läggs fram till ett högkostnadsskydd för sjukresor. () () () ()
mot · G5021731 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1731 och merkostnader för innehav av ledarhund I finns f. n. ca 200 ledarhundar. För den synskadade föraren är hunden en ovärderlig hjälp vid orienteringen, ger större oberoende och också gemenskap. Innehav av ledarhund medför givetvis även merkostnader för mat, ökat slitage på kläder och möbler m. m. fanns möjligheter för yrkesarbetande att i sin deklaration få avdrag för dessa merkostnader. Genom ett beslut i regeringsrätten försvann dock denna möjlighet. Regeringsrätten hävdade i stället att merkostnaderna skulle täckas genom handikappersättningen. gav ut en PM med anvisningar om extra avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga på grund av sjukdom m. m. I denna PM angavs bl. a. att extra avdrag skulle kunna beviljas ledarhundsinnehavare. Dock är detta avdrag helt beroende av inkomst, även eventuell makes. Detta gör att de flesta ledarhundsinnehavare ej kan få något egentligt skatteavdrag för sina merkostnader. Frågan om ersättning till ledarhundsinnehavare har tidigare behandlats i . Dels har motionerats om att kostnaderna skall vara avdragsgilla i taxeringen, dels om att ledarhundsinnehavarna skulle erhålla ett särskilt bidrag för täckande av kostnaderna. I bägge fallen har kammaren hänvisat till att denna form av ersättning skall täckas genom handikappersättningen. Av flera skäl har dock denna lösning visat sig otillfredsställande. a) Endast de med hel pension och som sålunda har mindre handikappersättning än kan erhålla någon extra ersättning för ledarhundskostnaderna. b) Enligt en prejudicerande dom i försäkringsdomstolen 1979 har beräkningsunderlaget för dessa merkostnader maximerats till . (kostnadsläge). Detta räcker inte på långt när till att höja handikappersättningen. c) Enligt betänkande Ds S 1981:16 kan i regel inte frågan om blindas kompensation för kostnader för ledarhund lösas medelst handikappersättning. En generell lösning skulle därför sökas i annan form. Den mest konsekventa och praktiska lösningen vore därvid att den som erhåller ledarhund av statsmedel ges ett årligt bidrag med skäligt belopp för täckandet av kostnaderna för mat m. m. åt hunden. Denna praxis är redan genomförd vad gäller polishundar. Hundförare inom polisen, som inte själv äger hunden, men likväl har hand om densamma, erhåller en skattefri merkostnadsersättning om . per dag eller . Dessa polismän äger liksom ledarhundsförarna inte själva hundarna och har inga kostnader för skatt och eventuella veterinärkostnader. S. k. driftkostnader kan däremot i stort sett jämställas. Troligen är dock ledarhundsförarens kostnader något högre, beroende på att den synskadade i större utsträckning behöver hjälp till vård och översyn. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning beträffande täckande av merkostnader till följd av innehav av ledarhund. () ()
mot · G5021732 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1732-1743 Motion 1981/82:1732 Ersättningen för hemsjukvård från försäkringskassa till sjukvårdshuvudmän betalar enligt gällande behandlingstaxa i lagen om allmän försäkring . per behandlingstillfälla i hemsjukvård till sjukvårdshuvudman. Administrationen av denna ersättning är komplicerad och betungande. Ersättningen utges i regel kvartalsvis och kontrolleras i efterhand, varvid skillnader som visats genom granskning av enskilda fall regleras efter kontrollen. Det kan konstateras att tillämpningen av begreppet sjukvårdande behandling är varierande och svår. Ofta upptas av sjukvårdshuvudmännen klara omsorgsåtgärder, t. ex. tvättning, badning och hårvård i debiteringen. Vid försäkringskassorna i , , , och har konstaterats att omsorgsåtgärderna utgjort två tredjedelar och rena sjukvårdsåtgärder en tredjedel av samtliga debiterade fall. Förhållandena har ofta lett till tvister mellan försäkringskassorna och sjukvårdshuvudmännen. Dessa diskussioner har sannolikt fört det goda med sig att gränsdragningen blivit klarare. Om beräkningsresultaten under något eller följs upp i flera kassor kan underlag för en ändring av ersättningssystemet erhållas, så att administrationskostnader och bedömningssvårigheter minimeras. Mot bakgrund av de då erhållna erfarenheterna bör en formel för schablonberäknad ersättning kunna hittas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hemställer hos regeringen om utredning av möjligheterna att byta ut nuvarande system för ersättning till sjukvårdshuvudmännen beträffande hemsjukvård mot ett system med schablonberäknade bidrag.
mot · G5021733 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1733 har från staten bekräftats att systemet med styrelseledda allmänna försäkringskassor som fria och självstyrande enheter för administration av en statsunderstödd allmän försäkring är bra och skall behållas. Självständigheten hos försäkringskassorna vilar bl. a. på en för varje kassa avgränsad egen ekonomi, vilken kommer till uttryck genom en enligt gängse bokförings- och bokslutsprinciper baserad redovisning av ekonomiskt resultat och ekonomisk ställning. Ett genomförande av budgetpropositionens förslag om avveckling av försäkringskassornas fonder för den obligatoriska sjukförsäkringen rycker undan grunden för denna självständighet utan närmare analys av konsekvenserna. anser i ett yttrande , med anledning av fondutredningens förslag, att befintliga fonder skall finnas kvar i försäkringskassorna och att ett överförande av fondmedlen till staten endast får effekten av ett finansieringstillskott för ett visst budgetår. Frågan om att lösgöra de ifrågavarande fondmedlen skulle kunna ordnas på sådant sätt att de tillgängliga medlen tillgodogörs statsverket utan att fonderna därför avskaffas. En lösning som bättre stämmer överens med tradition och uttalade principer för kassaverksamheten borde sökas. En ändring av AFL 18:15 skulle göra det möjligt att ställa fonderna till statsverkets disposition men begränsa användningen av fonderna till att endast gälla sjukförsäkringsändamål. Med hänvisning till ovanstående föreslås att frågan om försäkringskassornas fonder, deras disposition och användning ånyo bör prövas och nytt förslag föreläggas . Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar avslå regeringens förslag i socialhuvudtiteln under B 4, Allmänna försäkringskassor, om avveckling av försäkringskassornas fonder för den obligatoriska sjukförsäkringen, 2. att hos regeringen begär förnyad prövning av frågan om nytt förslag i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G5021735 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1735 Sjukersättningen vid sjukvårdande behandling utomlands I vårt kalla klimat är personer med vissa kroniska sjukdomar ibland i akut behov av värme och sol. Det gäller kanske framför allt reumatiker, men också psoriatiker och allergiker. kan det ha varit besvärligt för dem att bli sjukskrivna som de vistas utomlands, trots att de remitterats dit av läkare och trots att de får sjukvårdande behandling under vistelsen. Man har menat att det är svårt att begränsa en sjukperiod till just den tid, då personen i fråga reser utomlands. För de allra flesta har det problemet lösts genom att och () träffat avtal om att de som åker via SUVAB automatiskt skall sjukskrivas under vistelsen utomlands. I flera län räcker emellertid inte anslagen för utlandsvård till för alla som behöver det. Många väljer då att på egen bekostnad resa till någon vårdinrättning utomlands. De betalar således både resan och uppehållet själva. I en del fall blir de sjukskrivna av läkare, medan de i andra fall också tvingas ta semester eller tjänstledigt. Det kan inte vara rimligt att det inte finns några fasta regler som gäller för alla patienter. Frågan måste lösas exempelvis genom att låter utarbeta anvisningar till läkarna beträffande utlandsvården. Ett självklart villkor för att erhålla sjukpenning bör vara att vistelsen äger rum vid en godkänd vårdinrättning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om sjukskrivning för patienter som genomgår sjukvårdande behandling utomlands.