mot · G5021999 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1999 m. fl. Anslag till , m. m. Frågor rörande brister och reformbehov inom fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet har utretts och behandlats . Statsmakterna beslutade om en reform av fastighetsregistreringen och 1970 om en reform av inskrivningsväsendet. Principbesluten innebar bl. a. att ADB skulle införas och att en teknisk samordning mellan fastighets- och inskrivningsregistren borde undersökas. 1971 fick () uppgiften att förbereda uppbyggnad av centrala fastighets- och inskrivningsregister. CFD gavs en fast organisation i myndighetsform oaktat dess uppgifter är av det slag som normalt utförs i kommitté- eller projektform. 1972 presenterade CFD sitt förslag till ett för fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet gemensamt ADB-system (Ds-1) med datordriften förlagd till en dator. De ursprungliga besluten att införa ADB grundades bl. a. på beräkningar som visade att ADB kunde införas under ett fåtal år med ett par tiotal miljoner i investeringar och ett fåtal i driftkostnader. Fastighetsdata- och inskrivningsregisterkommittén (), som är den senaste i den långa raden utredningar, redovisade i betänkandet (Ds Ju 1981:1) Den framtida fastighetsdataverksamheten att kostnaderna uttryckt i anslag till CFD Under budgetåren 1968/69-1980/81 uppgått till ca 185 milj. kr. Därtill kommer givetvis kostnader hos lantmäteriverket, , kommuner m. fl. Enligt betänkandet återstår, beroende på hur beräkningarna görs och vilket alternativ man väljer, 270-300 milj. kr. Genomförandet beräknas, med en kraftig ökning av genomförandetakten, kunna ske till ca 1990. av fastigheterna är nu överförda till ADB-systemet. Med nuvarande genomförandetakt är inte reformen fullt genomförd förrän bortåt , dvs. efter det man började utredningar m. m. Dessa förhållanden indikerar att felbedömningar gjorts beträffande fastighetsdataprojektet och att brister funnits i sättet att genomföra projektet. Felbedömningarna är av en storleksordning att de sannolikt saknar sin motsvarighet och genomförandet torde kunna betecknas som ansvarslöst. Viktigare än kostnaderna är kanske dock andra förhållanden. Ds-1 är ett starkt centraliserat ADB-system. CFD har i praktiken kommit att få en ställning som en övermyndighet i förhållande till huvudmännen och lantmäteriverket och andra inblandade parter. Området har infekterats av prestigekamp och revirtänkande i en omfattning som gör att sakliga och rationella inlägg får svårt att göra sig gällande. hat belutat om principer för användning av ADB inom statsförvaltningen (prop. 1978/79:121, FiU 1978/79: 34). Enligt dessa principer skall ansvaret för användningen av ADB normalt knytas till de myndigheter i vars verksamhet ADB används (den s. k. dedikeringsprincipen) samt bör driften av ADB-systemet spridas på lämpligt sätt (den s. k. spridningsprincipen). har, beträffande fastighetsdataverksamheten, uttalat att man vid sitt slutliga ställningstagande till fastighetsdatasystemet inte vill vara bundet av det system (Ds-1) som ursprungligen utvecklades med sikte på att systemet skulle betjäna en begränsad del av landet. har även uttalat att man önskar ha även ett decentraliserat systemlösningsalternativ som underlag för sina ställningstaganden (CU 1978/79:36, rskr 1978/79: 358). I direktiven till gavs dessa intentioner en underordnad och mindre markerad ställning i förhållande till uppdraget att utreda frågan om huruvida skilda system skulle skapas för fastighets- resp. inskrivningsverksamheterna. principiella bedömning är att bör varje myndighet få sin egen dator, dvs. såväl skilda system som en spridning av datordriften. Ekonomiska faktorer lägger emellertid f. n. hinder i vägen för detta. Konkret föreslås därför en lösning med t. v. gemensam databas och en spridning av datordriften till länsnivå. Därigenom erhålls en godtagbart driftsekonomi som spridningen är så långtgående att avståndet till den principiellt sett önskvärda spridningsnivån är kort. Kommittén föreslår även att CFD:s ställning och organisation skall förändras under reformgenomförandet och att myndigheten helt upphör därefter. och lantmäteriverket skall ges, även reellt, ställning som huvudmän. I betänkandet redovisas även ett av CFD utarbetat centralt alternativ såsom jämförelse. Detta är kostnadsmässigt fördelaktigare. Kostnadsskillnaderna är dock, relativt sett, närmast marginella. Kommittén gör dock den bedömningen att, på grund av teknikens utveckling och förändrade användarkrav, ett decentraliserat fastighetsdatasystem t. o. m. kan få en bättre driftsekonomi än ett centraliserat. Ur kommitténs betänkande kan även utläsas tveksamheter mot lämpligheten av och möjligheterna att kunna genomföra ett centraliserat system för hela landet och mot de kostnadsberäkningar avseende ett sådant som återges. betänkande har remissbehandlats. Remissutlåtandena, som är allmänna handlingar, styrker och förstärker de ovan nämnda förhållandena. Remissinstanser med centrala uppgifter är kritiska mot förslaget medan regionala och lokala instanser i allt väsentligt tillstyrker. I budgetpropositionen (prop. 1981/82:100, bil. 5) föreslås att CFD:s verksamhet under /83 skall bedrivas liksom . CFD föreslås få sitt anslag utökat med 3,2 milj. kr. till totalt 31,9 milj. kr. I propositionen uttalar även föredraganden som sin mening att den fortsatta fastighetsdataverksamheten i allt väsentligt finansieras genom avgifter. Vi finner det framlagda förslaget betänkligt i flera avseenden. Vi har i princip inga invändningar mot att statlig service avgiftsfinansie I detta fall skulle däremot en separatfinansiering (genom t. ex. en registerhållningsavgift enligt lantmäteriverkets framförda modell) kunna medföra att fastighetsdataprojektets monumentala misstag i kostnadsavseende övervältras på allmänhet och företag utan att dessa har möjlighet att kunna påverka sina kostnader. Hittillsvarande erfarenheter från fastighetsdataprojekt visar att det icke bör få fortsätta liksom utan att en radikal förändring av inriktningen bör ske. har anvisat en lösning, som tillfredsställer de krav som har uppställt på användning av ADB inom statsförvaltningen. Skall fastighetsdataprojektet fortsätta bör det bedrivas i enlighet med förslag och icke liksom . I nuvarande finansiella läge kan ifrågasättas om medel av den omfattning det gäller för fastighetsdatareformen och den pågående beteckningsreformen bör avsättas för dessa ändamål. De totala resursförbrukningarna för dessa reformer tinder kan uppskattas till storleken 300 milj. kr. Dessa resurser kan användas bättre även om verksamheten inom fastighetsregister- och inskrivningsregisterområdet därigenom skulle komma att bedrivas mindre rationellt än som skulle kunna vara möjligt. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att icke nu beslutar anvisa anslag till , 2. att hos regeringen hemställer om en särskild proposition avseende den framtida fastighetsdataverksamheten, 3. att som sin mening uttalar a) att regeringens förslag bör innebära att det s. k. fastighetsdataprojektet bör avbrytas , b) att den fastighetsdatabank omfattande av landets fastigheter för vilket CFD f. n. ansvarar skall drivas med stöd av ADB, i princip utan andra förändringar än som är tekniskt betingade, under resten av 1980-talet, c) att CFD upphör som myndighet och att dess resurser överförs på andra myndigheter, d) att en ny, förutsättningslös, utredning om den framtida fastighetsdataverksamheten bör starta ca 1987-88. () ()