ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021486 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1486 m. fl. Försöksverksamheten med torvbrytning i kommun I den s.k. energipropositionen (prop. 1980/81:90 bilaga 1) gör föredragande statsrådet den bedömningen att torvanvändningen för energiändamål skall motsvara år 1986-1987 och att motsvarande siffra skall vara . Detta var en bedömning som också accepterades av . Med tanke på att torvens användning för energiändamål är ytterst marginell får detta betraktas som en mycket ambitiös målsättning. Denna kommer inte att kunna uppnås utan snabba och omfattande förberedelser, främst när det gäller forskning och utveckling. Dess värre tvingas vi konstatera att sådant arbete kommit i gång endast i begränsad omfattning. Detta gäller särskilt i . Vårt eget hemlän, , är därvidlag ett undantag. Där pågår sedan ungefär i det s.k. i kommun en omfattande försöksverksamhet med brytning och förädling av torv. Det rör sig om ett projekt som medelst en s.k. våtkolningsprocess skall förädla torven till en produkt med litet vatteninnehåll och högt energivärde. Meningen är att torvbrytningen skall ske året runt och sysselsätta ca 70 personer. Projektgruppen, som leder arbetet, består av representanter för , länsarbetsnämnden, och kommuner samt . Under arbetets gång har man emellertid i Delary stött på ett antal mer eller mindre svårlösta problem. Förutom de rent tekniska problem som projektet naturligtvis syftar till att lösa rör det sig om ekonomiska och administrativa problem. På det ekonomiska området är det främst frågan om hur man skall kunna finansiera detta dyrbara forsknings- och utvecklingsprojekt som måste lösas. Man har från projektledningens sida beräknat att kostnaden för projektet totalt kommer att belöpa sig till 150 milj. kr. Av dessa pengar räknar man med att samhället skall tillskjuta 75 milj. kr. i form av bidrag och 37,5 milj. kr. i form av lån. En ansökan om dessa medel har redan inlämnats till oljeersättningsfonden. Resterande 37,5 milj. kr. förväntar man sig att privata intressenter skall stå för. Förhandlingar med sådana pågår. När det gäller samhällets medverkan i finansieringen av projektet utgår vi ifrån att oljeersättningsfonden eller något annat statligt organ tar sin del av ansvaret. Vi utgår också ifrån att regeringen och dess industridepartement aktivt verkar för att undanröja hinder av ekonomisk eller byråkratisk art. Detta bör ges regeringen till känna. De administrativa problemen som inledningsvis antyddes hänger företrä desvis samman med svårigheter att få erforderliga koncessioner för undersökningar av torvfyndigheter och brytning av torv. För att projektet skall ha någon som helst utsikt att bli lönsamt krävs tillgång på torv som möjliggör brytning under . Det betyder att man måste utnyttja samtliga lämpliga torvtillgångar inom en tvåmilsradie. Vi utgår ifrån att regeringen medverkar till att undanröja eventuella hinder för att detta skall bli möjligt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens medverkan i i . () ()
mot · G5021487 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. Uppdelning av Svenska Varv i ett Sydvarv och ett Västvarv Redan vid tiden för inlemmande i Svenska Varv aktualiserades frågan om en uppdelning av den statliga varvskoncernen i ett Västvarv och ett Sydvarv. I behandlades under /79 motioner från (m) och (c) i vilka sådana förslag framställdes. ansåg emellertid näringsutskottet att något särskilt initiativ från sida inte var påkallat, eftersom ett statligt övertagande av under alla förhållanden måste leda till en översyn av Svenska Varvs struktur. I sammanhanget kan nämnas att bildades och att den nya koncernen således existerat i endast ett drygt år när detta ställningstagande från näringsutskottet gjordes. Frågan om en uppdelning av Svenska Varv har emellertid aktualiserats även . Man har då hänvisat till att koncernen har befunnit sig i känsliga skeenden och att en omorganisation av de statliga varven därför borde anstå. Tiden borde dock nu vara mogen för en översyn av denna fråga. Uppenbarligen har den centraliserade struktur som existerat inneburit långa beslutsvägar och en allmänt sett tung organisation. Vissa svårigheter inom koncernen har kunnat konstateras sammanhänga med de konflikter som lätt kan uppstå mellan olika varvsorter. Möjligheterna att framgent göra en bedömning av de olika enheternas bärkraft torde vidare underlättas vid en uppdelning av den statliga varvskoncernen. En uppdelning av Svenska Varv i två fristående varvsenheter, ett Västvarv och ett Sydvarv bör därför övervägas. De båda bolagen skulle i ett sådant perspektiv i första hand komma att ingå som dotterbolag i Statsföretagskoncernen. bör emellertid strävan vara att återföra de delar av varvsnäringen som kan visa sig livskraftiga till den privata sektorn. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi 1. att uttalar sig för att regeringen låter utreda möjligheterna att åstadkomma en uppdelning av Svenska Varv i ett Västvarv och ett Sydvarv, 2. att uttalar sig för att regeringen verkar för att överföra livskraftiga delar av varvsnäringen till den privata sektorn. PER STENMARCK (m) () ()
mot · G5021490 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1490 Per m. fl. Utvärdering av de regionala investmentbolagens verksamhet För att underlätta kapitalförsörjningen och öka utvecklingskapaciteten har inrättats såväl enskilda som statliga investmentbolag. Detta därför att riskvilligt kapital för många företag - särskilt de små och medelstora - är svårt att uppbringa. Särskilt svårt är det vid svaga konjunkturer. Nystartande och utveckling av verksamhet är extra besvärligt att finansiera då. De statliga investmentbolagen har ofta regionala verksamhetsområden. Speciellt dessa bolags verksamhet har dock blivit föremål för såväl beröm som kritik. Många menar att de har räddat många bestående arbetstillfällen till sina regioner. Andra åter anser att de ganska okritiskt har köpt in problemföretag som tillförts nytt riskkapital utan den ingående analys som framgångsrik, långsiktig företagsdrift förutsätter. Dessa kritiker anser att statens investmentbolag genom sin subventionsverksamhet snedvridit den naturliga konkurrensen och att de tillskapade arbetstillfällena egentligen kommer från andra företag i regionen, företag som varit hänvisade till att anskaffa kapital på normala marknadsvillkor. Det är för förtroendet såväl hos skattebetalare som företagare angeläget att få klarhet om de statliga investmentbolagens arbetssätt och investeringar . Med stöd av det anförda vill vi därför föreslå att beslutar begära att regeringen ombesörjer en utvärdering av de regionala investmentbolagens verksamhet och medelsanvändning. () ()
mot · G5021491 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1491 m. fl. kan en ökad andel av svensk utrikeshandel förväntas ske med . Såväl i årets som i förra årets budgetpropositioner betonades betydelsen av att återflödet av svenska biståndsmedel ökar. Särskilda åtgärder har också vidtagits för att svensk industri i ett tidigare skede skall få uppgifter om kommande internationella FN-projekt i och därmed kunna delta i anbudsgivning i konkurrens med andra industriländer. Det är emellertid inte enbart våra biståndsländer och vårt deltagande i internationella projekt som är av intresse för svensk industri. Efterfrågan på tekniskt och industriellt samarbete stiger i de flesta och flera av våra stora exportindustrier är engagerade i nationella projekt i olika sådana länder. är ett fattigt land men ett land med goda förutsättningar till ekonomiskt och socialt framåtskridande sedan lovande oljefyndigheter gjorts. har av tradition ett gott samarbete med flera . Också från sida har intresse visats vårt land genom att landet i fråga har en ambassad i . Någon motsvarande diplomatisk representation har inte i där det finns ett konsulat med en honorärkonsul. De flesta stora industriländer bygger nu ut sin representation i . Från svensk industris sida finns det ett mycket starkt intresse för att skulle bli representerat med en handelssekreterare. Inrättandet av en sådan tjänst skulle också underlätta handläggningen av ärenden som redan nu föreligger och som ibland skapar problem av olika slag. Men först och främst skulle en svensk handläggare kunna medverka till att vårt land får underrättelse om vilka projekt som är av intresse för svensk industri. Situationen har dessutom försvårats av att överväger att lägga ner sin ambassad i , sannolikt beroende på den ojämlikhet som föreligger mellan våra länders diplomatiska representation. Man har i inte velat godkänna ackrediteringen av vår ambassadör i som jämställd med deras egen ambassad i . bedöms allmänt som ett intressant land med stora förutsättningar. Det måste vara angeläget att inte vi, på grund av bristande förutseende, kommer på efterkälken i det internationella samarbete som växer fram mellan och olika industriländer. Regeringen bör därför undersöka i vad mån inrättandet av en handelssekreterartjänst i skulle positivt påverka våra möjligheter till framtida ökat industri- och handelssamarbete med . Med anledning av det anförda hemställs att anhåller att regeringen prövar förutsättningarna för inrättandet av en handelssekreterartjänst i . (m) () ()
mot · G5021493 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1493 m. fl. Överförande av viss vattenkraft till staten När bildades gjorde de privata intressenterna en fin affär i och med att de goda delarna av rörelsen ställdes utanför avtalet med staten. Staten fick ta över ruinerna av stålverksamheten och ur detta bygga . Vattenkraften blev kvar i privata händer. har hoppat av från och staten får ta över en större del av kostnaderna för att genomföra strukturförändringarna. har stannat kvar inom mot att man fått en mycket god ersättning för den vattenkraft som överförts till . SSAB-avtalen om vattenkraften måste omfördelas, kraftförsörjningen i sin helhet överföras till staten, och den del av avkastningen som kommer från den vattenkraft som är direkt knuten till produktionen inom bör komma företaget till del. Mot bakgrund av vad som anförs i motionen yrkas att hos regeringen begär om initiativ för att den vattenkraft som vid bildandet av ställdes utanför företaget överförs till staten. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) i
mot · G5021495 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1495 m. fl. Alltsedan blev medlem i () har kommunisterna i motioner krävt att medlemskapet skall sägas upp. Motiveringar för detta finns redovisade och dokumenterade i en rad av protokoll med början . Vi vill bara understryka än en gång att med sitt medlemskap stöder reaktionära och folkfientliga regimer i . Regimerna i och är bara två exempel på de juntor som svenska folket genom medlemskapet tvingas stödja - helt i strid med vår uttalade målsättning om solidaritet med fattiga och förtryckta. Det sker också i strid med den breda opinion som solidariserar sig med den motståndskamp som förs mot de brutala militärregimerna i . Det är helt i linje med vår uttalade solidaritet med fattiga och förtryckta att upphöra med vårt medlemskap i . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar att bör utträda ur (). (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) 1981/82 1495-1502 1 1981/82.
mot · G5021501 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1501 m. fl. Rätt till viss privat arbetsförmedling Företagens försörjning med arbetskraft är livsviktig. I vårt land är det staten som tagit på sig ansvaret för att klara viktiga delar av denna uppgift. sista år har det emellertid stått alltmer klart att de arbetsförmedlande uppgifterna inom ramen för arbetsmarknadspolitiken inte utvecklats på ett tillfredsställande sätt. Målsättningen att med högsta prioritet placera de arbetssökande i jobb ute på den öppna marknaden har fått stå tillbaka för ambitionen att hålla nere den öppna arbetslösheten genom omfattande satsningar på beredskapsarbeten etc. Arbetskraftens förändrade beteende har också ställt allt större krav på effektiviteten i de arbetsförmedlande funktionerna. Ökad geografisk trögrörlighet, dubbelt förvärvsarbetande, sociala faktorer m. m. har resulterat i avsevärt större svårigheter att snabbt placera de arbetslösa i nya jobb. En möjlighet att öka effektiviteten i arbetsförmedlingen vore att tillåta ett system med fristående arbetsförmedlingar för specifika yrkesområden som ställer krav på specialkunskap hos förmedlaren och vars förmedlingsbehov den offentliga arbetsförmedlingen därför har svårt att fylla. Verksamheten skulle kunna finansieras med avgifter från de företag som anlitade förmedlingen i fråga, och verksamheten skulle tänkas stå under tillsyn av arbetsmarknadsmyndigheterna. Ett sådant system skulle vara värt att pröva då det troligtvis skulle ge företagen större möjligheter att finna arbetskraft med specialkunskaper som den allmänna arbetsförmedlingen skulle få större resurser för den övriga delen av arbetskraften. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning med uppgift att utreda möjligheterna att tillåta fristående arbetsförmedlingar för specifika yrkesområden i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G5021503 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1503 har i budgetpropositionen föreslagit förändrade regler när det gäller äldrestödet till tekoindustrin. har det varit anställda i åldersgruppen som varit underlag för beräkningen av äldrestöd till företagen, men föreslås att åldersgränserna i stället skall vara 51 till . räknar på det sättet kunna spara 21,5 miljoner . Förberedelser pågår för att lägga fram en proposition om den framtida tekopolitiken, och enligt vår mening borde man därför inte nu föreslå några ändringar i systemet för de statliga stödåtgärderna. Vi vet att i den budget som pågår med nuvarande regler för äldrestödet, kommer inte de 320 miljoner som är anslagna till äldrestöd att gå åt. Åtgärder måste vidtas för att de anslagna pengarna skall gå till avsett ändamål. Av detta drar vi slutsatsen att de 20 miljoner som vill spara kommer man att spara även med nu gällande regler. Förändras reglerna kommer inte ens de 300 miljonerna som är upptagna i budgeten att förbrukas. Vi anser att äldrestödet skall utbetalas för anställda i åldersgruppen som tidigare och i likhet med att övriga regler skall vara oförändrade. Genom att göra på det sättet blir det ingen förändring för de enskilda företag som får stöd, men besparingen blir ändå möjlig. Regeringen får återkomma till med förslag till regelförändring i den händelse anvisade medel inte visar sig räcka vid tillämpning av nuvarande regler. Hur stödet till tekoindustrin skall se ut får närmare diskuteras i den kommande tekopropositionen. Vi vill redan nu påpeka att det finns mycket som talar för att äldrestödet successivt byts ut mot andra stödformer som stimulerar till mera framåtsyftande satsningar. Skall vår tekoindustri klara konkurrensen från utländska företag, krävs mer än av produktutveckling, marknadsföring och uppsnappande av idéer som kan leda till produktion. Det behövs också kapital som är riskvilligt, tekoföretagen behöver pengar till att utveckla nya produkter, marknadsföring och till att förnya maskinparken. Riskvilligt kapital behövs också när företag som fått ekonomiska problem skall ombildas. Ombildningen kan ske på olika sätt: de gamla ägarna kan fortsätta, nya ägare kan komma eller de anställda kan ta över driften. 1 1981/82. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att reglerna för äldrestödet till tekoindustrin skall vara oförändrade.
mot · G5021507 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1507 och invandrarkvinnors rätt att stanna i I samband med skilsmässa händer det tyvärr i många fall att den frånskilda invandrarkvinnan förlorar sitt uppehållstillstånd, som hon erhållit genom anknytningslagen. Hon utvisas trots att hon levt här , fött och uppfostrat sina barn i . I flera av fallen har kvinnan tvingats lämna en stor släkt här i landet. Endast hennes anknytning till mannen har legat som grund för hennes uppehållstillstånd. Vi vänder oss emot att dessa kvinnor icke betraktas som självständiga individer. Deras ansökan om uppehållstillstånd måste behandlas utan hänsynstagande till den f. d. mannen. Något annat strider mot svensk invandrarpolitik och mot jämlikhetssträvandena i det svenska samhället. Utvisningen kan dessutom leda till obeskrivliga tragedier för henne och hennes barn i det land hon utvisas till. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar ändra utlänningslagens bestämmelser så att de invandrare som fått uppehållstillstånd i på grund av äktenskap och som fått fast förankring här i landet inte riskerar utvisning på grund av skilsmässa. () ()
mot · G5021509 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1509-1515 Motion 1981/82:1509 m. fl. Förläggning till kommun av ett industricentrum Som bekant är kommun i mycket hög grad drabbad av sysselsättningsbortfall. Frågan behöver knappast någon belysning. Men den dystra situationen får inte paralysera utan måste innebära en för nya ansträngningar.^ Länet gör stora insatser för att på olika sätt öka aktiviteten inom konstruktiva områden i Sollefteåbygden. Här kan erinras om de inom hela riket numer uppmärksammade ansträngningarna för en ökad skogsvård inom ramen för projektidén Skogsvårdscentra. Här bör också erinras om länsprojektet där en kraftsamling görs från hela länets sida att åstadkomma ett bättre sakernas tillstånd i och kommuner. Här är bl. a. glesbygdsaktiviteter och småskaliga insatser viktiga element i bilden. En annan företeelse som i hög grad bör beaktas vid bedömningen av industricentrumfrågan för är den långtgående beredning inför en sådan etablering som redan skett från kommunens sida i samverkan med . Betydande markområden i kommunens ägo kan nu ställas till förfogande för den statliga industricentrumstiftelsen. Området som här avses är Hamre industriområde i . Där är redan Svenska Bromsbandsfabriken etablerad. En ledig och modern lokal för industriell verksamhet finns vidare sedan gått i konkurs och kommunen beslutat förvärva fastigheten. Vid planeringen av Hamreområdet hade kommunen kontakt med Stiftelsen Industricentra och fick på detta sätt all information för att utforma området och dess service på bästa sätt. De bästa förutsättningar finns nu att skapa ett industricentrum i . Markområden med ledningar, vägar, närhet till järnvägsspår etc. finns färdiga. Också vissa lediga lokalytor kan vara en hjälp i uppstartningen. Vi vill också erinra om en värdering som gjorde i samband med riksdagsbeslut om industricentra. står enligt den rangordningen nu i tur för att få industricentrum. Vi ser ett statligt engagemang i industricentrum för som en mycket naturlig gärd av ersättning sedan bland annat Eiserkoncernen lagt ned sin verksamhet i . Det är utan tvekan så att det inte finns ett beslut i lokaliseringssammanhang som mera påtagligt skulle få en psykologiskt livgivande effekt för Sollefteåbygden som just ett beslut att dit förlägga ett nytt statligt industricentrum. Så mycket är också förberett att industristiftelsen snabbt skulle kunna gå till verket. I har vi också det största förtroende för det arbetssätt som stiftelsen tillämpar, och vi tror 1 1981/82. därför att positiva effekter av stiftelsens insatser för snart skulle kunna skönjas. Och detta behövs verkligen efter allt negativt som drabbat kommunen. Under hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett beslut om etablering av industricentrum i kommun. () ()
mot · G5021510 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1510 Ett åtgärdsprogram för sysselsättningen i kommun kommun är den ytmässigt näst största i . Från norr till söder är kommunen . Från , centralort och regionalt centrum, till de båda kommundelscentra och är avståndet . Genom kommunen sträcker sig med biflödena och . Ser man till arbetsmarknaden finns i stort sett en uppdelning som ger tätört av jobben och övriga kommundelar tar den andra hälften. Avståndet mellan /Junsele-området och tätort är så stort att den dagliga pendlingen är minimal. Härtill kommer att centralort förlorat uppåt en fjärdedel av sin industrisysselsättning inom landet av . Senaste större nedläggning gällde Eisers fabrik med ett 70-tal anställda. Enligt SCB uppgår arbetskraften i till 11 000 personer av vilka är arbetslösa eller föremål för arbetsmarknadsåtgärder. Då nu på förlorat över 200 industriarbetstillfällen, motsvaras detta av ca 1 000 arbetstillfällen i en medelstor svensk stad. Men det betyder också att moderna industrilokaler står öde såväl i centralorten som i ytterområdet. I kringbygden , och är basnäringarna fortfarande jord- och skogsbruk. Om underlaget för dessa mindre centralorter ytterligare försvagas kan man utan vidare tala om ett hot mot skogsnäringen. har i samband med länsplaneringsarbetet betonat att staten bör garantera en viss servicenivå (kommuncentrumservice) i centra av och typ och anser även att en starkare styrning bör ske till dessa centra både av service och sysselsättning. Prognoserna visar att folkmängden minskar fram . Då har inte hänsyn tagits till den ofta kraftiga utflyttningen betingad av den svåra bristen på arbetstillfällen. Dessa orter är typiska för inlandet och den dystra prognosen måste uppfattas som ett hot mot hela samhället. Man frågar sig om ansvariga myndigheter tänker tillåta att hela bygder går ett nytt ödesmål till mötes genom en handfallen resignation. Ännu finns i dessa bygder brukbar jord, stora skogar som behöver bättre vård, och som sagts, även verkstadslokaler och folk som vill ha arbete. Kartläggning och genomlysande utredningar av läget är redan verkställda. behövs en direkt operativ verksamhet - ett fältarbete för att initiera och inventera alla tänkbara uppslag till nya jobb. Ett offensivt åtgärdsprogram utformat på initiativ av ansvariga arbetsmarknadsmyndig heter och i samverkan med regionala och lokala krafter, är verkligen angeläget. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hemställer hos regeringen att utarbeta ett särskilt åtgärdsprogram för sysselsättningen i kommun.
mot · G5021512 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1512 Ett offentligt för medlingsorgan för musiker och scenartister m. fl. För internationell förmedling av musiker och sceniska artister i förvärvssyfte krävs tillstånd enligt arbetsförmedlingslagen. Särskilda föreskrifter utfärdas av AMS, i vilka vissa detaljer beträffande verksamheten närmare regleras. För sådan verksamhet har tillstånd lämnats till två privata företag. Enligt tillgängliga redovisningshandlingar kan omsättningen för dessa uppskattas till 100 milj. kr. En inte obetydlig del av omsättningen är offentliga medel. Förmedlingen av musiker och sceniska artister inom det samhällsfinansierade svenska kulturlivet domineras av dessa två företag och är till största delen således affärsdrivande verksamhet. har denna fråga varit föremål för studium i olika utredningar. Förslag har presenterats som tillsammans med de kunskaper och erfarenheter som finns inom berörda organ borde kunna utgöra underlag för etablerandet av en av samhället ledd förmedlingsverksamhet. Detta skulle leda till en verksamhet som drivs i samklang med de fastställda kulturpolitiska målen, ett effektivare utnyttjande av de medel som står till förfogande för denna sektor av kulturen, ett bättre och samordnat utbud samt en nödvändig ökad tillgänglighet för såväl de som förmedlas som de som utnyttjar tjänster inom förmedlingsverksamheten m. m. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett samhälleligt förmedlingsorgan för musiker och sceniska artister m. m. P.O. () ()