mot · G5021950 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. Statligt stöd till kredit för försäljning inom landet i vissa fall Ett system för statsstödd kreditgivning vid försäljning inom landet, s. k. hemmamatchning, infördes enligt beslut av 1978 (prop. 1977/ 78:155). Systemet innebär att regeringen efter beslut i varje enskilt fall kan lämna stöd till svenska tillverkare av kapitalvaror vid försäljning på hemmamarknaden. Stödet utgår i form av räntebidrag till krediter när utländsk kreditkonkurrens med speciellt förmånliga villkor föreligger. Beredande och utbetalande organ är Investeringsbank. riksdagsbeslut innebar att hemmamatchningsystemet förlängdes efter utgången av den treåriga försöksperiod som avslutades . Med hänsyn till dess temporära karaktär skulle systemet omprövas . Föreskrifter om kreditgivningen har meddelats i förordningen (1981:666) om statligt stöd för kredit vid försäljning inom landet i vissa fall. Av proposition 1981/82:100 bil. 17 s. 53 framgår att regeringen till lämnat medgivande om stöd för leveranser på sammanlagt ca 1 872 milj. kr. Vissa löften om stöd hade dock fallit bort på grund av uteblivna order, varför beviljade, aktuella krediter var ca 951 milj. kr. Med hänvisning till den höjning av exportkrediträntorna i industriländerna som trädde i kraft och till att man sannolikt träffar överenskommelser som effektivt begränsar utnyttjandet av statsstödda exportkrediter i handeln mellan industriländer föreslår regeringen i nyssnämnda proposition att hemmamatchningsystemet skall upphöra . Vi anser däremot att systemet bör förlängas för ytterligare en tolvmånadersperiod till och i samband därmed också förbättras i vissa avseenden. Som motivering härför vill vi anföra följande. Betydande investeringar planeras nu inom bl. a. energisektorn i , vilket i betydande utsträckning kommer att genomföras av stat och kommun. Finansieringen av dessa projekt måste säkerställas på ett sådant sätt att den inte enbart baseras på subventionerade leverantörskrediter som bara utländska leverantörer kan erbjuda. Annars kommer en stor del av dessa projekt att gå till utländska leverantörer. Svenska leverantörer måste få möjlighet att medverka i majoriteten av dessa energiprojekt, eftersom de behöver dem som bas för sin överlevnad, tekniska utveckling och internationella expansion. Referensanläggningen på hemmamarknaden har stor betydelse bl. a. för att de satsningar som planeras inom energiområdet är tekniskt avancerade och kan göra svenska företag världsledande inom vissa expansiva områden. Att försöka komma till rätta med den konkurrenssnedvridning som utländskt kreditstöd innebär genom hemmamatchning räcker inte för att lösa problemet. Inte heller räcker det att sätta tillit till en kommande OECDöverenskommelse. Hemmamatchningsärendena bör följas upp genom förhandlingar mellan och den stat som stör den svenska marknaden. Det är en angelägen handelspolitisk försvarsåtgärd att göra konkurrenssnedvridande stater medvetna om att deras uppträdande inte accepteras på vår marknad. är hemmamatchningsinstrumentet nödvändigt för att göra beslutsamheten i den svenska hållningen trovärdig. Kombinationen av hemmamatchning och uppföljning på det mellanstatliga planet bör - rätt skött - leda till att behovet av hemmamatchning undanröjs. Genom att då framför allt fungera som ett försvarsmedel som är till hands bör hemmamatchningen slutligen belasta statsbudgeten med ett minimum som är väsentligt lägre än anslagsbeloppet. RäntedifTerensen fortfarande en betydande konkurrensnackdel Regeringen hävdar att den ovannämnda räntehöjningen innebär väsentliga lättnader för de svenska företagen. Detta skulle vara riktigt om systemet med hemmamatchning behölls. Regeringen föreslår dock att det skall avskaffas och då blir lättnaden för företagen inte stor. Med de internationella räntesatser som gällde före höjningen var differensen mellan den ränta som utländska exportörer med hjälp av statliga subventioner erbjöd svenska köpare och den ränta som svenska företag med utnytijande av hemmamatchning kunde erbjuda (12,5-8,). Efter räntehöjning kan konkurrenterna offerera krediter till men utan hemmamatchning blir de svenska företagens ränta . Räntedifferensen till de svenska företagens nackdel blir sålunda alltjämt och motsvarar vid en femårig kredittid, som är det normala vid dessa kapitalvaruleveranser, en belastning på priset med . Utom denna belastning med tillkommer att de utländska leverantörerna normalt även erbjuder krediter till subventionerad ränta () . En sådan subventionering kan i regel inte erhållas i utan denna finansiering kostar f. n. svenska företag . Detta innebär vid ett större projekt med ca två års leveranstid en ytterligare belastning . Den totala belastning som en svensk leverantör har vid försäljning där utländsk kreditkonkurrens förekommer kan således uppgå till på priset. Det är naturligt nog inte möjligt för de svenska leverantörerna att möta denna kreditkonkurrens utan statligt stöd och uppnå en acceptabel prisnivå. Detta medför att leveranser av större utrustningar till industrin och kommunerna i mycket stor utsträckning blir förbehållna utländska leverantörer. Osäkert om den utländska kreditkonkurrensen upphör Regeringen bedömer det som sannolikt att utnyttjandet av statstödda exportkrediter i handeln mellan industriländer kommer att effektivt begränsas , men vill ändå avskaffa hemmamatchningssystemet . Vi anser också att det är angeläget att regeringen genom bilaterala och multilaterala förhandlingar söker nå fram till en begränsning av den statligt subventionerade kreditkonkurrensen, särskilt den som bedrivs mellan industriländerna. Vi är väl medvetna om att regeringen har nedlagt stora ansträngningar härför. Hittillsvarande erfarenheter såväl av bilaterala förhandlingar, främst med , som av förhandlingarna inom s. k. consensus-grupp, visar emellertid att detta är ett utomordentligt besvärligt och tidsödande arbete. Vi kan därför inte dela regeringens optimistiska bedömning att en överenskommelse avseende industriländernas export till varandra skall kunna blir klar . Vi vill erinra om att regeringen trots mångåriga ansträngningar inte ens lyckats få till stånd en uppgörelse på ränteområdet med övriga nordiska länder. I avvaktan på att nyssnämnda förhandlingar kan föras till ett positivt resultat behövs ett svenskt hemmamatchningssystem som medger ingripande med stöd direkt till svenska leverantörer. Som påpekats av bl. exportkreditutredning (Ds I 1980:24) kan situationer också uppstå då regeringen kan behöva ett retaliationsinstrument om t. ex. ett exportland systematiskt stör den svenska marknaden med långtgående subventioner. Det kan inte uteslutas att resoluta motåtgärder från svensk sida med utnyttjande av hemmamatchningssystemet kan framtvinga förhandlingsuppgörelser med exportlandets regering eller på annat sätt förmå landet att stoppa eller åtminstone minska subventioneringen av exporten till . I detta sammanhang vill vi påminna om att det numera inte är endast de traditionella industriländerna som subventionerar sin export. Flera av de s. k. NIC-länderna, som inte anslutit sig till consensus-överenskommelsen, t. ex. och , ägnar sig åt en omfattande subventionering av sin kapitalvaruexport. Man kan förutse att dessa länder söker öka sin export till bl. a. med hjälp av just räntesubventioner. Fortsatt högt svenskt ränteläge sannolikt / Som nämnts ovan ligger de svenska marknadsräntorna flera procentenheter över de internationella exportkrediträntorna. de dystra utsikterna för den framtida ekonomiska utvecklingen i , om vilken samstämmighet råder, kan man inte våga räkna med att den inhemska räntenivån kommer att kunna sänkas i någon högre grad . Snarare förefaller en viss åtstramning sannolik. För de svenska leverantörerna medför detta att den negativa räntedifferensen till de statsstödda utländska konkurrenterna kommer att bestå. Önskvärda förbättringar i hemmamatchningssystemet Genom riksdagsbeslut infördes en fastlagd subventionsnivå. Stödet får uppgå till högst av räntan och räntenivån skall vara lägst över den nivå som anges i consensusöverenskommelsen, dvs. för krediter med en löptid om högst fem Vi har ingen erinran mot den förstnämnda restriktionen men kravet att räntenivän alltid skall ligga över consensus medför att svenska leverantörer, även i de fall då regeringen medger stöd, får en negativ differens på i förhållande till de utländska konkurrenter som kan offerera ren consensus-ränta. Detta motsvarar ett påslag på priset om . Med tanke på att svenska företag otvivelaktigt har vissa fördelar i förhållande till utländska konkurrenter vid försäljning i kan ett visst påslag på consensus-satsen vara motiverat vid hemmamatchning, men det bör inte överstiga . Dessutom gäller f. n. kriteriet att den aktuella offerten skall motsvara av det sökande företagets årsomsättning om den är mindre än 50 milj. kr. Denna bestämmelse är orimlig, eftersom den snedvrider konkurrensen mellan företag av olika storlek. Det finns inget motiverat samband mellan ett företags storlek och kriterierna för en kreditsubvention. Ett projekt på x milj. kr. ger lika stor sysselsättning och har samma statsfinansiella betydelse i såväl ett litet som ett stort företag. Bestämmelsen innebär en direkt diskriminering av större företag, eftersom det erfarenhetsmässigt är få offerter som överstiger 50 milj. kr. Bestämmelsen bör därför avskaffas. Vi har f. n. en relativt låg investeringsnivå i och måste räkna med att detta läge består under , inte minst för statens och kommunernas del. Detta förhållande i kombination med det faktum att svenska företag inte kan konkurrera på hemmamarknaden på jämbördiga villkor kommer för berörda företag att få allvarliga konsekvenser avseende sysselsättning och lönsamhet. Exempel härpå finns redan särskilt bland tillverkare av utrustning för pappers- och massaindustri. Att låta stora investeringsprojekt gå till utländska leverantörer på grund av snedvridna konkurrensförutsättningar måste vara felaktigt med hänsyn till konsekvenserna för sysselsättning och utveckling av svensk industri. Allmän enighet råder om att den svenska exporten måste ökas, och företagen gör också stora ansträngningar härför. Även staten satsar större belopp på exportfrämjande åtgärder än . Med tanke på att även hemmamatchningssystemet har en betydande exportfrämjande effekt kan vi inte förstå att regeringen nu vill avskaffa det. Besparingseffekten som skulle uppstå skulle inte motsvara bortfallet av den exportfrämjande effekt som hemmamatchningssystemet otvivelaktigt har trots att det utnyttjas för relativt få affärer. Dessa affärer är emellertid ofta av avgörande betydelse för berörda företag. Nyssnämnda effekt beror på att för de flesta exportföretag - särskilt inom de branscher där hemmamatchning varit mest aktuell: pappers- och massaindustrin samt energiförsörjning - hemmamarknaden är av avgörande betydelse genom att den normalt ger företagen en stabil orderbeläggning och tillfälle till utveckling av nya produkter och processer ofta i intimt samarbete med de svenska köparna. Detta beror bl. a. på att de anläggningar som byggs i är tekniskt avancerade. En stabil hemmamarknad är därför en nödvändig bas för nästan all exportsatsning. För de flesta företag är det inte möjligt att seriöst arbeta på export om de inte kan hänvisa till levererade referensanläggningar på hemmamarknaden. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar uttala sig för att systemet för hemmamatchning förlängs för ytterligare en tolvmånadersperiod till , 2. att beslutar uttala sig för att föreskriften om att räntenivån skall vara lägst över consensusnivån ändras till lägst , 3. att beslutar uttala sig för att regeln om att offertbeloppet skall motsvara av det sökande företagets årsomsättning avskaffas, 4. att beslutar sig för att uttala att hemmamatchningsärenden konsekvent bör följas upp med mellanstatliga överläggningar med den stat som stör den svenska marknaden genom konkurrenssnedvridande kreditstöd. () ()