mot · G5022401 · 1982-04-01 00:00:00 — m. fl. Samordnad datapolitik (prop. 1981/82:123) I proposition 1981/82:123 föreslår regeringen att beviljar medel dels för Verkstadstekniska utvecklingscentra (VUC), dels för ett produktionstekniskt utvecklingscentrum för processindustrin (PUP). Dessa centra skall stimulera utbyggnaden av elektronikbaserade produktionsprocesser inom industrierna i fråga. Propositionens förslag går tillbaka på det som data- och elektronikkommittén () förordat, vilket innebär att utvecklingscentra byggs upp i nära anknytning till de befintliga tekniska högskolorna i , , , och . Genom denna fixering till högskolor med teknisk forskning har samtliga högskoleregioner i landet kommit att tilldelas dess resurser utom högskoleregion. Detta innebär att inte bara resurser fördelas orättvist utan också och viktigast att mest industrialiserade region inte får det stöd som är nödvändigt för att klara sysselsättningen . När vår produktionsapparat skall anpassas till nya tekniska förutsättningar är det både fråga om att tillgodogöra sig den kunskap som finns vid de tekniska högskolorna och fråga om att tillfredsställa näringslivets och industrins behov. Av det skälet kan ett utvecklingscentrum mycket väl förläggas till en teknisk högskola, men också till - eller i anknytning till - en befintlig industri. Under ett uppbyggnadsskede borde båda tillvägagångssätten prövas. Det som talar för att aktuella VUC och PUP förläggs till en teknisk högskola måste anses tillräckligt belyst i propositionen eftersom regeringen valt att förlägga alla centra dit. Det som talar för att centra förläggs till en industri eller i anknytning till en sådan är argument som bygger på näringspolitiska motiveringar eller på insikten om värdet av tekniskt kunnande och erfarenhet av industriella processer. Näringspolitikens främsta uppgift borde vara att göra svenskt näringsliv konkurrenskraftigt . Innebörden är att industrin i högre utsträckning än nu måste bygga sin verksamhet på högteknologiska produkter, vilka kräver kraftiga och väl planerade FoU-satsningar. I den mån staten svarat för kostnaderna för denna utveckling skulle givetvis företagen i fråga bli mer konkurrenskraftiga på en internationell marknad än de vore om kostnaderna för utvecklingsarbetet måste täckas i de företagsekonomiska kalkylerna. Produktionstekniska utvecklingscentra för processindustrin borde bli verksamma medel för en modern och progressiv industripolitik. Ett annat skäl är att ett utvecklingscentrum, som skall vara till nytta, bör arbeta utifrån de enskilda företagens förutsättningar. Förlagt till ett lämpligt företag, eller i anslutning till ett, borde ett utvecklingscentrum ha ett bra utgångsläge för sin verksamhet. Efter behov får centrat i fråga ta de kontakter som behövs med den bästa forskande högskolan. Denna rörlighet i kontakterna med de tekniska högskolorna är en fördel jämfört med de centra som blir förlagda till en viss högskola. Kompetensen vid en enskild högskola är givetvis mer begränsad än kompetensen vid högskolorna tagna tillsammans. Under ett uppbyggnadsskede av utvecklingscentra för processindustrin har högskoleregion speciella fördelar. När det gäller den akademiska kompetensen finns vid något av landets förnämsta expertis inom elektronikens områden. Det är en beklaglig felsyn som gjorts i de förberedande utredningarna att endast högskolor med formellt tekniska fakulteter eller liknande kommit att beaktas. Forskningen vid är dessutom expansiv och den är efter mest omfattande i landet. Verksamheten är inriktad på s. k. extern verksamhet, vilket uppmärksammats av UHÄ i dess förberedelsearbete inför den nu pågående utbyggnaden av olika specialiteter på området. Sannolikt är det lärosäte som ägnat mest uppmärksamhet åt industriell tillämpning i hela landet och mer än de högskolor som uppmärksammats i propositionen. Detta samarbete har varit särskilt påfallande mellan Teknikum vid universitet, ASEA i och i . På utbildningens område kan noteras att har en årlig intagning på olika aktuella utbildningslinjer enligt nedan: datorvetenskaplig linje teknisk-fysik linjen matematikerlinjen (datateknik) systemteknisk linje Inte minst kontakterna med YTH i bör framhållas, ett samarbete som syftar till att ge stöd för utbildningen. Genom denna verksamhet, som omfattar såväl forskning av hög internationell klass som samarbete med övriga högskolor inom regionen och en alltmer intensiv uppdragsverksamhet, pågår alltså inom högskoleregion en utveckling just mot det som är intentionerna med ett produktionstekniskt utvecklingscentrum för processindustrin. Denna spontana utveckling borde självfallet stödjas och vidareutvecklas, vilket talar för att ett produktionstekniskt utvecklingscentrum bör förläggas till högskoleregion. Inom regionen finns mycket av det svenska näringslivets kunnande och erfarenhet på elektronikens och datoranvändningens områden. har vuxit upp till ett centrum för industriell elektronik. Ett intensivt utvecklingsarbete pågår i ett stort antal företag, såväl större som mindre. Bland de större företagen märks framför allt ASEA, som genomgår en stark expansion såväl vad gäller datorbaserad styrning av industriella processer som industrirobotar och styrsystem för verkstadsindustrin. Andra företag är SMT som tillverkar elektroniska styrsystem till sina samt Kockumation som tillverkar styrsystem för automatiserade sågverk. Båda dessa företag ingår i statsföretagsgruppen. Stora i elektronik är vidare FFV:s fabriker i och i . I län finns företag verksamma på elektronik- och dataområdet, såväl i som vid SRA:s anläggningar i Kumla. Här finns också betydande resurser nedlagda inom i . Inom den mellansvenska regionen finns vidare ett stort antal mindre företag som tillkommit genom något slags avknoppning från större företag. Flera av dessa är verksamma med ytterst avancerade produktionsmetoder. I har kanske C E nått den största berömmelsen. Utvecklings- och forskningsresurserna inom specialstålsindustrin i såväl som skulle genom ett samarbete med ett utvecklingscentrum kunna verka stimulerande på andra liknande företag i regionen och i landet. Taget tillsammans borde ett samarbete mellan universitets specialister inom elektroniken och den industriellt avancerade verksamheten i regionen verksamt bidra till att utvecklingen inom sådana krisbranscher som ståltillverkningen och produktionen av olika skogsprodukter vänds till det bättre. Efter alla åren av mindre framgångsrik företagsledning kom Domnarvets och att överföras till statsföretagsgruppen. Skall utvecklas till ett modernt och ekonomiskt livskraftigt företag måste näringspolitiken i större utsträckning än inriktas på att ge stöd till teknisk utveckling. Staten kan genom att bygga upp utvecklingscentra av det slag som data- och elektronikkommittén föreslagit bidra till en väl avvägd moderniseringsprocess. De positiva förutsättningar som alltså finns inom högskoleregion bör beaktas när det första produktionstekniska utvecklingscentrat byggs upp för processindustrin. I denna region, som omfattar , , , , och , finns en betydande del av landets kunnande inom elektronikens och datorteknikens områden vid i . Här finns flera av de mest erfarna industrierna ASEA och är de främsta exemplen. Inom regionen har redan ett samarbete börjat etableras mellan universitet, övrig högskola och näringsliv. Ett produktionstekniskt utvecklingscentrum för processindustrin bör därför förläggas till högskoleregion och bygga på det samarbete som redan har börjat byggas upp. Under hänvisning till ovanstående hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts. i (s) () () () () () () ()