mot · G5021346 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1346 m. fl. Vid antagning till högskolan sker urval bland de sökande när fler behöriga sökande finns än antalet platser. Behöriga sökande delas in i fyra grupper efter utbildningsmeriter och/eller arbetslivserfarenhet. Sökande med betyg från tre- eller fyraårig linje i gymnasieskolan rangordnas inom grupp 1, och sökande med betyg från tvåårig linje eller specialkurs i gymnasieskolan rangordnas inom grupp 2. Fr. o. m. gäller för urvalsgrupp 1 och 2 följande regler för poängberäkning: Betygspoäng är lika med medelvärdet (med en decimal) av samtliga betyg i avgångsbetyget med följande undantag. Betyg i frivilligt ämne (utökad studiekurs) medräknas inte. Betyg i gymnastik medräknas inte om det är lägre än medelvärdet av obligatoriska ämnen i avgångsbetyget. Har sökande fler än tio betyg som skall medräknas, tas inte hänsyn till de två lägsta betygen. Eventuellt kompletteringsbetyg medräknas inte, även om betyget/ betygen krävs för behörighet. Den fjärde regeln har medfört att antalet sökande med 5,0 i medelbetyg har ökat väsentligt. Vid antagning till läkarlinjen i fanns 60 sökande med 5,0 som medelbetyg. Av dessa lottades 11 in medan 49 sökande upptogs på reservlista. Vid antagningen ökades andelen som togs in på enbart betyg. Trots denna förändring blev 29 sökande genom lottning placerade på reservlista. Flertalet av dessa sökande lottades ut för . Motsvarande problem finns även på andra linjer än läkarlinjen. Vid antagningen till tillämpades övergångsvis de äldre bestämmelserna. Detta innebar att medelbetyget uträknades på betygen i de ämnen som den sökande hade i sista årskursen. Man fick dessutom medräkna betygen i de ämnen som avslutats i tidigare årskurser, under förutsättning att betygen i dessa ämnen medförde högre medelvärde. Antalet sökande med 5,0 i medelbetyg var då betydligt lägre. Man har försökt att förklara att så många erhåller 5,0 som medelbetyg genom att peka på betygsinflation. En undersökning gjord av har dock visat att en ökning av betygsmedelvärdet skedde men att medelvärdet därefter legat stilla. Orsaken till att så många sökande uppnår 5,0 torde däremot vara att eleverna i gymnasieskolan anpassat sig till de nya antagningsreglerna. För att få så höga betyg som möjligt väljer elever i gymnasieskolan bort två ämnen genom att i dessa ämnen inte göra mera än att de får betyget 1. Härigenom erhålls mera tid för andra ämnen, och eleven kan i dessa ämnen erhålla högre betyg. Inom ungdomsskolan är man oroad över den negativa inverkan som meritvärderingsreglerna har på undervisningen i gymnasieskolan. För att bli antagen till högskolestudier krävs en allmänbehörighet. Dessutom måste den sökande uppfylla en speciell behörighet. För att kunna bli antagen till exempelvis utbildningar för tekniska yrken måste den sökande ha kunskaper i matematik, fysik och kemi motsvarande årskurs 3 på treårig gymnasielinje. De särskilda behörighetskraven anges i antal årskurser på linje i gymnasieskolan. Om det krävs kunskaper i endast ett ämne, skall man ha minst betyget 3 i detta ämne. Gäller kravet flera ämnen, skall betygsmedelvärdet av ämnena vara lägst 3. En sökande till exempelvis kemistlinjen kan vid sina kompletteringsstudier erhålla betyget 2 i matematik, 2 i fysik och 5 i kemi. Betygsmedelvärdet blir 3 och de särskilda behörighetskraven är uppfyllda. Då det vanligtvis är de ämnen som är av största betydelse för studierna inom önskad utbildning som anges i de särskilda behörighetskraven, borde man fordra att den sökande har kunskaper motsvarande lägst betyget 3 i samtliga ämnen. Detta skulle garantera bättre framgång i den sökandes fortsatta studier. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av antagningsbestämmelserna till högskolan. () ()