mot · G5022178 · 1982-02-17 00:00:00 — Motion 1981/82:2178 m. fl. Vissa luftfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:98) I propositionen föreslås att luftfarten anpassas till trafikpolitiska riktlinjer. En rad väsentliga frågor skjuts . Det gäller bl. a. hur sekundärtrafiken skall utvecklas och vilken ställning skall ha. Vi beklagar att så stora och viktiga frågor på det luftfartspolitiska området har lämnats öppna. Det är angeläget att de olika utredningar och överläggningar som aviseras i propositionen bedrivs skyndsamt så att frågorna får en lösning. Vi tar i den här motionen upp några specialfrågor kring sekundärtrafiken, kommunikationerna till och investeringar i . Kommunikationerna till m. m. När fattade sitt beslut att jetflyget skulle flytta från till uppmärksammades särskilt marktransporterna till och från flygplatsen. uttalade, på förslag av socialdemokraterna (motion 1979/ 80:1351), att en absolut förutsättning för att linjetrafiken skulle kunna flyttas över från till var att kollektivtrafikförbindelserna mellan och förbättrades. På kort sikt förutsattes detta ske med snabbare bussförbindelser. På skulle en järnvägsförbindelse mellan och studeras. Regeringen anger i propositionen olika vägar att lösa kollektivtransporterna till både . Men regeringen är inte beredd att ta ansvar för att frågan verkligen får en tillfredsställande lösning. Det hoppas man att berörda parter - kommun, landsting, flygbolag, luftfartsverk - skall klara av. Det är enligt vår mening ytterst angeläget att kollektivtransporterna till snabbt förbättras. Frågan om en cityterminal måste få sin lösning. Den nuvarande busstrafiken till måste få en standardhöjning med en betydligt bättre service än . Vi anser att regeringen måste engagera sig för att kollektivtrafikförbindelserna mellan och - inkl. terminalfrågan - kan ordnas så att de resandes berättigade krav på service, komfort och snabbhet tillgodoses. Staten har ett särskilt ansvar för att denna fråga löses. Regeringen bör därför ta initiativ till överläggningar med berörda intressenter. Detta bör av ges regeringen till känna. När det gäller frågan om järnvägsförbindelse till anser kommu1 1981/82. nikationsministern att det finns skäl att beakta behovet av snabba järnvägstransporter till när en allmän utbyggnad av SJ:s bansystem från och norr ut aktualiseras. Kostnaderna för en sådan spårutbyggnad inkl. en särskild järnvägsförbindelse till skulle i så fall enligt propositionen kunna fördelas mellan olika intressenter. När det gemensamma intresset är tillräckligt stort hos berörda parter är det enligt kommunikationsministern naturligt att ta upp diskussioner och fördjupa utförda utredningar. Vi har tagit upp frågan om spårbunden trafik till i vår motion om insatser för ökat byggande m. m. inom kommunikationsområdet (motion 1981/82:1894). Vi föreslår där att regeringen skall ta fram ett sådant underlag att kan fatta beslut om spårutbyggnaden till . Vi menar - i likhet med kommunikationsministern - att det är viktigt att där klargöra hur kostnaderna skall fördelas mellan intressenterna. I propositionen behandlas också frågan om terminalarrangemangen på och möjligheterna att uppnå besparingar genom bl. a. driftmässig samordning mellan och . Vi vill understryka vikten av att alla möjligheter till rationell samverkan på tas till vara och att vinsterna härav kan tillgodoföras det svenska inrikesflyget. I propositionen redovisas vissa flygplatsinvesteringar i . beslutade om en rad åtgärder för att främja sysselsättningen i (det s. k. Norrbottenpaketet). Däri ingick bl. a. tidigareläggning av ett nytt stationsområde på . Planerings- och projekteringsarbetet har drivits så långt att ett ram- och byggnadsprogram för ett nytt stationsområde har redovisats av luftfartsverket. Kostnaden för en ny terminal beräknas till 95,5 milj. kr. och bedömer dock att flygtrafiken inom överskådlig tid kan tillgodoses inom nuvarande stationsområde. Vi anser att det från arbetsmarknadssynpunkt är ytterst angeläget att planerna på en nybyggnad av flygterminalen i kan fullföljas och att projektet kan påbörjas möjligt. Regeringen bör återkomma till frågan om medelsanvisning för arbetenas genomförande. Kostnaderna för projektet bör dock inte belasta luftfarten. Detta bör av ges regeringen till känna. i har utrett de närmare förutsättningarna för en flygplats i . I propositionen avförs frågan om en ny flygplats i med hänvisning till att projektet är föga angeläget ur transportförsörjningssynpunkt. I samband med att ett nytt fredsförband har förlagts till behövs enligt vår mening en ny flygplats i detta område. , som har tillstyrkt att en ny flygplats anläggs i , beräknar den totala anläggningskostnaden för flygplatsen till ca 130 milj. kr. Den föreslagna investeringen skulle med en byggnadstid av ge en sysselsättning på i genomsnitt ca 50 årsarbetare. Vi anser att projekteringen av bör påbörjas. Detta bör av ges regeringen till känna. Vissa frågor kring sekundärtrafiken Luftfartens utveckling är av primär betydelse för regioners näringsliv och service. Vi anser därför att det finns skäl att starkare understryka och konkretisera de krav som regionalpolitiken ställer på luftfartens fortsatta utveckling. Om de regionalpolitiska målen skall kunna uppfyllas måste ett flertal åtgärder vidtas för att stärka utvecklingsmöjligheterna för flyglinjer med svagt passagerarunderlag, i propositionen angivna som s. k. sekundärlinjer. Målsättningen bör vara att skapa sådana betingelser för luftfartens sekundärlinjenät att alla regioner i landet skall ges rimlig jämställd tillgång till en god trafikförsörjning. Vi anser det mot denna bakgrund nödvändigt att en samlad strukturlösning för den s. k. sekundärtrafiken utvecklas. Vidare krävs att prissättningssystemet och luftfartsverkets taxesättning anpassas till de ekonomiska realiteter som gäller för denna trafik. Sekundärtrafiken bedrivs av ett flertal flygföretag men domineras av som opererar dels på uppdrag av Linjeflyg, dels på egna koncessioner. Enligt lufttransportutredningen är lönsamheten inom sekundärtrafiken f. n. otillfredsställande. Bland de faktorer som enligt utredningen gett upphov till den dåliga lönsamheten nämns lågt kapacitetsutnyttjande, svagt trafikunderlag och irrationell flygmateriel. föreslår därför att det halvstatliga Swedair utvecklas för att driva trafiken på det linjenät som utredningen betecknar tertiärnätet och på vissa flyglinjer mellan städer i södra och och . Swedair har beställt tio flygplan av typ Saab-Fairchild SF-340 för att kunna svara för denna trafik. I propositionen föreslås att luftfartsverket ges i uppdrag att utreda det framtida sekundärnätet. Utredningsarbetet bör enligt vår uppfattning bedrivas i nära samarbete med de flygbolag som svarar för den dominerande delen av reguljär trafik. Utredningsarbetet bör vidare utgå från lufttransportutredningens skiss till lösning av sekundärtrafiken. Det är därvid väsentligt att finna sådana lösningar som gör det möjligt att utveckla ett sammanhängande sekundärlinjenät. Först därigenom finns förutsättningar att utveckla ett så vittförgrenat sekundärlinjenät att alla regioner kan ges en tillfredsställande trafikservice. Det bör också undersökas vilka vinster som kan uppnås genom en ökad samordning mellan SAS och Linjeflyg. Den väsentliga industripolitiska satsning som genomfört vid utvecklingen av det nya turbopropflygplanet 340 bör avgjort bidra till möjligheten att bygga upp ett ekonomiskt rationellt sekundärnät. Det är enligt vår mening angeläget att utveckla sekundärtrafiken inom ett flertal regioner. Länsstyrelserna i Norrlandslänen har i olika sammanhang krävt att flygförbindelserna mellan Norrlandslänen skall förbättras. Invånarna i har i samband med att Linjeflyg införde direkttrafik med F 28 fått uppleva väsentliga försämringar av trafikförsörjningen. Förutsättningarna för att etablera direkta flygförbindelser mellan de större städerna i Norrlandslänen bör belysas särskilt i utredningsarbetet. Av propositionen framgår att ett kommunalt medengagemang i statliga flygplatser är önskvärt. har kommunerna svarat för av kapitalkostnaderna vid investeringar. För att vidmakthålla det kommunala engagemanget samt möjliggöra påverkan vid de statliga flygplatserna föreslår regeringen att kommunerna i stället medverkar i flygplatsdriften. Skulle däremot en investering på en flygplats inte anses föranledd av luftfartens behov t. ex. standardhöjningar i terminalbyggnader etc. bör anspråken på investeringsmedverkan bibehållas. Kommunens andel skall då uppgå till eller mer. I LTU:s betänkande berördes inte kommunala bidrag till driften av luftfartsverkets flygplatser. Man föreslog i stället att de statliga flygplatserna skulle få en driftform liknande den på de kommunala flygplatserna. Detta har även föreslagits i propositionen. De i propositionen föreslagna finansieringslösningarna kan medföra att kommuner och landsting drabbas av höga driftkostnader samt högre andel av investeringskostnad än tidigare om luftfartsverket finner det vara en angelägenhet enbart för kommun och landsting. Risken för kostnadsövervältring från staten på kommuner och landsting är uppenbar. I propositionen behandlas inte den av lufttransportutredningen aktualiserade frågan om avsteg från kravet på enhetligt prissättningssystem för att sekundärtrafiken skall kunna bli företagsekonomiskt lönsam. Det nuvarande systemet för att beräkna priserna för sekundärtrafiken innebär att resenärer som flyger på genomgående biljetter (transferpassagerare) dvs. sådana som byter mellan sekundär- och primärlinjer betalar hela biljettpriset för den längre sträckan samt av biljettpriset för den kortare sträckan. Vid en fortsatt tillämpning av detta prissättningssystem begränsas väsentligt möjligheterna att få lönsamhet på det s. k. sekundärnätet, då andelen transferpassagerare på sekundärnätet är mycket stor. bör därför uttala sitt stöd för tillämpningen av ett flexiblare prissättningssystem på sekundärnätet. Luftfartsavgifterna m. m. En annan för sekundärtrafiken väsentlig ekonomisk fråga är luftfartsavgifterna. Den nuvarande taxestrukturen på korthållstrafiken jämfört med annan flygtrafik innebär en stor belastning på en ekonomiskt svag verksamhet. Såväl SAS som Linjeflyg och Swedair har framhållit detta förhållande i sina remissyttranden och understrukit behovet av en översyn av taxestrukturen. Luftfartstaxan bör enligt vår mening bli föremål för omprövning och möjligheterna till ökad marknadsanpassning av luftfartstaxan tillvaratas. Det kan ske bl. a. genom att det nu påbörjade försöket med tvådelade taxor fullföljs. Som ytterligare exempel kan nämnas att luftfartstaxorna i tas ut som en procentuell avgift på biljettpriset. Tillämpningen av en sådan taxestruktur skulle väsentligt underlätta bibehållande och utveckling av regionalpolitisk! Med hänvisning till vad vi har anfört i motionen hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om kollektivtrafikförbindelserna mellan och , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som har anförts i motionen om , 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som har anförts i motionen om projektering av , 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som har anförts i motionen om det framtida sekundärnätets struktur, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att kommunala bidrag till drift av statliga flygplatser ej skall kunna krävas, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att den kommunala andelen av en investering i en statlig flygplats bör följa de regler som gällt, 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som har anförts i motionen om prissättningssystem på sekundärnätet, 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som har anförts i motionen om luftfartsavgifterna m. m. () () () () () () () () () () ()