mot · G5022283 · 1982-03-24 00:00:00 — Ansvaret för detta drabbar hårt de socialdemokratiska regeringarna , som inte insåg att befolkningsomflyttningar och ökande kärnvapenhot i grunden höll på att förändra förutsättningarna för svenskt civilförsvar. Även inom områden som alarmering och produktion av skyddsmasker tilläts verksamheten att släpa efter. Inom det viktiga området, skydd mot biologiska-kemiska stridsmedel, hände egentligen ingenting . Skyddsrum, skyddsmasker och andra anordningar kan aldrig garantera ett absolut skydd. Men det minsta som kan begäras är att skyddsmöjligheter som är kända och kan genomföras med relativt blygsamma ekonomiska insatser också kommer till stånd. Så har inte varit fallet med det svenska civilförsvaret. har inte möjligheter att erbjuda alla sina medborgare de enklaste skyddsmöjligheterna. Dessa missförhållanden har fått bestå, som det militära försvaret garanterats miljarder till materiel och anläggningar. En senkommen medvetenhet om problemet och en blygsam ökning av anslagen kan konstateras i det nu framlagda förslaget. Men den ansvariga myndigheten, , har långt ifrån fatt gehör för sina krav. Ytterligare insatser är nödvändiga. Vpk har krävt ökade anslag och större uppmärksamhet för civilförsvarsproblemen. Den i perspektivplan redovisade s.k. referensnivån utgör enligt vpk:s mening en lämplig utgångspunkt för att inom rimlig tid avhjälpa de värsta bristerna. Den fortsatta planeringen för civilförsvaret bör inriktas mot att möjligt uppnå denna nivå. För /83 bör de av föreslagna ramarna gälla. Vpk föreslår således att ramen för civilförsvar utom skyddsrum räknas upp med 8,3 milj. kr. till 320,8 milj. kr. Överföringen av ansvaret för det lokala civilförsvaret från länsstyrelserna till kommunerna överensstämmer med vad vpk tidigare föreslagit. Det möjliggör bättre samordning och effektivare användning av freds- och krigsorganisationerna och deras samlade resurser. Den föreslagna, nya hemskyddsorganisationen utgör en förstärkning och breddning av civilförsvaret. Vpk ansluter sig till detta förslag. I avsnittet om den militära fredsorganisationen har vpk anslutit sig till sammanslagning och samordning av myndigheter på central nivå och även av civila och militära myndigheter med likartade arbetsuppgifter. förslag om att utreda ett samgående mellan , statens brandnämnd och till en myndighet, är ett steg i samma riktning. Vpk ansluter sig till detta förslag och anser att en kommitté bör tillsättas. Övrigt totalförsvar: Hälso- och sjukvården De stora bristerna inom hälso- och sjukvården samt , när det gäller beredskap och krig, har påpekats av . Trots detta har föga eller intet blivit gjort för att förbättra förhållandena. Bristerna i beredskapen inom detta område är ett av de värsta bevisen på hur samhällets sårbarhet ökat utan att effektiva motåtgärder satts in. Koncentrationen av befolkningen med åtföljande koncentration av vårdanläggningar av skilda slag gör att utslagningen av resurser och vårdplatser kommer att bli katastrofal i ett krigsfall. Som nämns i propositionen finns det inte ens vid sjukhusen tillräckligt med skyddsrum för tillfälligt skydd, ännu mycket mindre för vård och operationer av skilda slag. Samhällets allmänna sårbarhet när det gäller försöijning med energi, vatten, livsmedel och transporter blir särskilt allvarlig inom sjukvårdsområdet. Den beskrivning som lämnas i propositionen av nackdelarna med engångsmaterial och andra detaljer av förbrukningskaraktär visar hur allvarligt det problemet är. De ökade anslag som begärt för beredskapen inom sjukvårdsområdet måste anses som minimikrav och bör bifallas. Mot bakgrund av det ovan framförda föreslås 1. att avslår proposition 1981/82:102, 2. att hos regeringen hemställer att nästa försvarsutredning får direktiv enligt de riktlinjer som anges i motionen, 3. att beslutar att pansarbrigaderna skall utgå ur organisationen och att renoveringen av äldre stridsvagnar avbryts, 4. att hos regeringen hemställer om en utredning om hur beredskap och övervakning skall förbättras i de svenska skärgårdarna, 5. att beslutar att någon automatisk uppräkning av militäranslagen enligt FPI inte skall genomföras, 6. att fastställer utgiftsramen för /83 för det militära försvaret till 16610 milj. kr. 7. att hos regeringen begär förslag om sammanslagning av de centrala staberna försvars-, armé-, marin- och flygstaben till en enhet, 8. att hos regeringen begär förslag till omorganisation av det militära försvarets högre regionala ledning innebärande att antalet milostaber minskas från sex till fyra enligt motionens förslag, 9. att avslår förslaget om förbandsindragningar i fredsorganisationen utom i vad gäller F 13 och F 18, 10. att avslår förslaget om att ett nytt militärflygplan, JAS, skall byggas, 11. att hos regeringen begär att ett program skyndsamt utarbetas för civilt utnyttjande av resurser som kan frigöras genom nedskärning av den militära flygplanstillverkningen och för att trygga sysselsättningen för de anställda inom militär flygplansindustri, 12. att beslutar att den s.k. referensnivån i perspektivplan skall ligga till grund för civilförsvarets fortsatta utveckling, 13. att beslutar att ramen för Civilförsvar utom skyddsrum räknas upp med 8,3 milj. kr. till 320,8 milj. kr. för /83, 14. att hos regeringen begär förslag om tillsättande av en kommitté för att utreda en sammanslagning av , statens brandnämnd och , 15. att beslutar bifalla de anslagsökningar som begärt för programmet Hälso- och sjukvården samt i krig. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)