mot · G502628 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för en förlängd turistsäsong i Arbetsmarknadsutvecklingen i har fortsatt att försämras. Mer än 24 000 personer stod till arbetsmarknadens förfogande vid slutet av 1981 och av dessa var mer än var tredje under . Arbetsmarknadssvårigheterna har varit koncentrerade till de norrländska länen men skedde en stor förändring. hör till de svårast drabbade länen och för kan ingen ljusning skönjas. Detta beror på att de av regeringen föreslagna stabiliseringspolitiska åtgärderna i hög grad är inriktade mot exportindustrin och måste så vara eftersom en förbättrad bytesbalans är en förutsättning för att komma till rätta med underskottet i bytesbalansen. För de skånska länen kommer emellertid dessa åtgärder att ha ringa betydelse eftersom produktionen i i hög grad är inriktad mot hemmamarknaden. Den förutsatta nedgången i inhemsk konsumtion kommer därmed att ytterligare drabba denna produktion med för fortsatt nedgång av antalet anställda i industrin. Det finns alltså skäl till att speciellt betrakta de svårigheter som drabbar län med en sådan inriktning av produktionen. När det gäller ungdomarbetslösheten visar alla erfarenheter att denna i hög grad är beroende av utbildningsgraden hos ungdomar. En fortsatt satsning på yrkesutbildning är därmed en grundförutsättning för att framtida arbetskraftsefterfrågan skall kunna fyllas på ett tillfredsställande sätt. Bibehållandet av verkstadsskolan vid Öresundsvarvet är därför ytterligt angeläget. Endast utbildning räcker dock inte. Nya arbetsplatser måste tillskapas för att inte problemen skall bli helt olösliga. Alla länsarbetsmarknadsdirektörer har vid ett sammanträffande dryftat situationen på arbetsmarknaden och därvid framlagt förslag för att öka arbetsplatsutbudet. Ett av förslagen har alldeles speciell betydelse för och därmed avses då att med olika åtgärder utöka turistsäsongen. Såväl ur klimatsynpunkt som ur resurssynpunkt finns stora förutsättningar för en sådan utökning i . Under sedvanlig semestertid utgör de sydsvenska landskapen ytterst eftertraktade semestermål, och någon ytterligare exploatering av redan ansträngda kustområden är knappast tänkbar. är tiotusentals ungdomar anställda i turistverksamheten på hotell, restauranger och fritidsområden av olika slag. minskar också ungdomsarbetslösheten i mycket hög grad. 1 1981/82. En utökning av turistsäsongen skulle öka tiden för ungdomarnas anställning och självklart vore det önskvärt med en sådan turistverksamhet och helårsanställningar bleve vanligare. Till att börja med måste emellertid en ökning sedd i relation till dagens förhållanden komma till stånd. En fördubbling av turistsäsongen skulle i avsevärt förminska arbetslösheten som ökad tillförsel av utländsk valuta skulle ske. Just genom att andra länder har en annan förläggning av semestertiden än vårt land kan ett utökat serviceutbud under bl. a. väntas innebära att utländska turister i högre grad sökte sig till under sin semester. Enligt nuvarande beräkningar motsvarar sysselsättningseffekten av turismen i mellan 8 500 och 10 500 helårssysselsatta. 1 några kommuner, t. ex. och svarar turismen för av det totala antalet sysselsatta. En förlängning av turistsäsongen med bara en månad skulle alltså kunna få en sysselsättningseffekt i motsvarande 5 000 helårsarbetande. turistråd har gjort en sammanställning av turismens effekter på ekonomi och sysselsättning i landskapet. Det är nu angeläget att ansträngningarna följs upp med konkreta åtgärder. a. bör länsstyrelserna i de båda ges i uppdrag att ta fram förslag till sådana åtgärder som kan medverka till en ur sysselsättningssynpunkt särskilt angelägen förlängning av turistsäsongen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att utöka turistsäsongen i . () () () PER STENMARCK (m)