ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021380 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1380-1389 Motion 1981/82:1380 De gäststuderande har varit föremål för flera utredningar. har krav framkommit om bättre förberedelser inför högskolestudierna. Detta gäller främst studerande från länder utanför . arbetade nu senast för att kunna lägga förslag som skulle förbättra situationen för dessa studenter genom just bättre förberedelse. Studieavbrotten har varit många. Oro för uppehållstillstånd och ekonomi har hårt pressat många studenter. De klart överskuggande problemen har dock varit dåliga kunskaper i svenska och engelska. Utredningens förslag (utländsk studerande i DsU 1981:8) är nu föremål för remissbehandling. Regeringen har dock inte angivit hur frågan i fortsättningen skall hanteras. I budgetpropositionen nämns den inte över huvud taget och någon särproposition är inte aviserad. Detta är synnerligen anmärkningsvärt, eftersom det är som ända drivit kravet om en utredning beträffande de gäststuderande. Än mer anmärkningsvärt är att frågans lösning nu fördröjs ett helt läsår. Den dåliga samhällsekonomin är i detta fall inget skäl för en fördröjning då det handlar om förändringar inom nuvarande ramar. Vitsen med utredningsförslagen var nämligen att en satsning skulle ske på en förbättrad utbildning i svenska, vilket skulle ge kortare studietid och mindre behov av studievägledning m. m. . Detta vore en enorm vinst inte minst för den enskilde studenten. Studiemisslyckandena skulle minska och den sociala situationen stabiliseras. Utredningen föreslog bl. - en ettårig preparandutbildning i svenska, samhällsorientering m. m. och viss ämneskomplettering - som regel krav på kunskaper i engelska - förbättrad information och studierådgivning redan i hemlandet - rådgivning vid vistelse här - värdesäkring av tidigare beslut om stipendier - genomförande av UHÄ:s förslag om att antagningen till högskolan samordnas med prövningen av uppehållstillstånd. Försöksverksamhet med en ettårig preparandutbildning har skett med gott resultat. 1 1981/82. Frågan om en begränsning av antalet gäststuderande har nästan automatiskt fått sin lösning. Antalet nytillkomna utomnordiska gäststuderande har mer än halverats på bara . Delvis har detta skett till följd av ändringar i reglerna för uppehållstillstånd men den främsta förklaringen är att tillströmningen från minskat med nästan 500 personer. Även om antalet studenter minskat kraftigt kvarstår motiven för att bättre ta hand om dem som ändå kommer hit. Det ekonomiska utrymmet harju inte blivit mindre utan snarare något större. Det är angeläget att de föreslagna förbättringarna inte ytterligare fördröjs. Förslag i frågan bör föreläggas möjligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag med anledning av gäststuderandekommitténs betänkande.
mot · G5021382 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1382 När man bl. a. turistar efter våra vägar, undrar vi ofta, vilket landskap man för ögonblicket far igenom eller rastar i. På de flesta ställen står skyltar med namn på länet, när gränsen passeras. Ingen skylt finns med landskapets namn. I många av de billigare bilkartor som bensinmackarna tillhandahåller finns länsgränser men ej landskapsgränser markerade. För att våra landskapsnamn skall hållas levande för kommande generationer, är det önskvärt med skyltar med landskapens namn. Barnen får i skolan lära sig namnen på våra landskap, men i verkligheten kommer de sällan i kontakt med landskapsnamnen. Att bevara kunskapen om våra landskap, deras namn och gränser anser vi önskvärt och riktigt. Att sätta upp namnskyltar, gärna med landskapsvapnet också, vid landskapsgränserna längs våra färdvägar anser vi vara en god idé och även praktiskt lätt genomförbart. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att man bör pröva möjligheterna att sätta upp skyltar med landskapsnamn enligt motionens syften.
mot · G5021383 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1383 m. fl. Upprustning av järnvägslinjer i Statens järnvägars trafik skall syfta till att ge människorna en god service i vad gäller såväl tillgänglighet som bekvämlighet. För landets järnvägar innebar trafikpolitiska beslut en uppdelning i dels ett riksnät, dels vissa bandelar där fortsatt persontrafik skulle prövas och dels bandelar där ytterligare utredningar skulle genomföras. reserverade sig mot detta beslut eftersom man ansåg att de banor som då var i trafik skulle tillhöra riksnätet. För del innebar majoritetsbeslutet att sträckorna , , och inte kom att tillhöra riksnätet. Detta har medfört att dessa linjer inte fått del av den upprustning som kommit riksnätet till godo. Det är väsentligt att de järnvägssträckor som hotas av nedläggning, rustas upp och att person- och godstrafiken stimuleras. SJ har ett särskilt ansvar i vad gäller godstrafiken och persontrafikservice som ej omfattas av Länstrafiken. För att möta det ökade intresset för kollektiv persontrafik och den markanta resandeökningen måste tillgången och standarden på vagnar och motorvagnar öka. Vi anser att de tidigare nämnda banorna bör inlemmas i riksnätet och ges en upprustning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägslinjerna , , och . () ()
mot · G5021384 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1384 har liksom andra affärsverk krav på sig att inte gå med underskott. Erhållet statskapital skall också drivas rationellt. Att frångå dessa krav är inte lämpligt. I rådande statsfinansiella läge finns det heller inga möjligheter att subventionera postens verksamhet med skattemedel. senaste taxeomläggning bygger på principen att taxorna så långt möjligt skall avspegla postens kostnader för resp. typ av försändelse. Taxorna förenklades dessutom avsevärt. Omläggningen motiverades också med att ytterligare ansträngningar skulle göras för att normalbrev skall nå adressaten dagen efter att det avsänds. Taxeomläggningen åtföljs av ett program för att förbättra postens effektivitet. Syftet är således att förbättra postverkets ekonomi och servicenivå. Tyvärr har denna omläggning av taxesystemet lett till nackdelar för en del av postens kunder. I viss mån har detta kunnat avhjälpas genom olika former av rabatter och avtal om taxenedsättningar. Postens service måste dock ytterligare förbättras. Det nu införda taxesystemet bibehålls till dess att en ordentlig utvärdering skett. Detta hindrar dock inte att vissa ytterligare smärre förändringar kan göras . Speciellt stora synes problemen för ideella föreningar och kulturliv kunna bli. Med anledning av ovanstående yrkas att begär att regeringen ser över postverkets taxesystem med hänsyn till bl. a. systemets effekter för förenings- och kulturliv. () ()
mot · G5021385 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1385 Ökad säkerhet vid transport av kolsvavla Till importeras kontinuerligt kolsvavla från . Transporterna sker med de brittiska fartygen och Silvermerlin och går via till utanför . Varje fartygslast är på ca . Kolsvavla bedöms av en enad expertis vara en av de farligaste laster som transporteras på älven och i hamn. Om lasten kommer i kontakt med luft sker explosion som pulvriserar fartyg och omkringliggande byggnader. Kommer kolsvavlan ut i sjön eller älven förstörs vattentäkt för överskådlig tid framåt. kommuns vattenintag sker via . Den lättantändliga vätskan skyddas därför i fartyget av ett vattenlager. Antändningstemperaturen för kolsvavla är . Under transporterna passerar fartygen utöver rakt genom , och . Om ett olyckstillbud sker blir de troliga konsekvenserna förödande. I ett industriland som sker och accepteras transporter av farligt gods. Detta är dock inte liktydigt med att vi måste acceptera farliga transporter. För sjötransporter av kolsvavla gäller säkerhetsbestämmelserna i den s. k. kemikaliebulkkoden. Kemikaliebulkkoden är utarbetad inom IMCO (). Koden tillämpas av de flesta stora sjöfartsnationer. Reglerna i koden ökar i stränghet med det transporterade ämnets farlighet. Vid en interpellation i om fartygstransporter med kolsvavla uppmärksammades kommunikationsminister på ett svenskt avsteg från IMCO koden. Enligt koden skall fartygen utöver dubbla bottnar och sidor även ha lasttankarna skilda från innerskrovet. Nuvarande fartygstransporter uppfyller ej detta krav. Vid ett tillbud där ett fartyg exempelvis går emot en bropelare i kan konsekvenserna bli mycket stora. Den yttre kraft som då upptas av innerskrovet drabbar direkt lasttankarna med kolsvavlan. Det undantag som sjöfartsinspektionen gjort finner jag därför mycket anmärkningsvärt. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att uttalar sig för att följer samtliga regler gällande internationella säkerhetsbestämmelser i kemikaliebulkkoden enligt IMCO, - om beslutet inte kan uppfyllas - att uttalar sig för en mycket kort tidsbegränsning av transporterna under nuvarande förhållanden.
mot · G5021386 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1386 Begränsning av skyltningen för vägtrafiken Ett omfattande system av förbuds- och varningskyltar finns längs våra gator och vägar för att upplysa trafikanterna och varna för faror i trafiken. Härtill kommer skyltar för vägvisning och för upplysningar av skilda slag. De allra flesta av dessa skyltar är nog ändamålsenliga och till nytta för trafikanterna. Det finns emellertid en tendens att mängden skyltar ökar och på vissa platser och vägavsnittt blivit alltför stor. Följden härav kan bli, att trafikanterna inte får någon möjlighet att hinna urskilja och uppfatta alla de budskap skyltarna är avsedda att förmedla. De många skyltarna kan även dra till sig trafikanternas uppmärksamhet i så hög grad, att deras uppmärksamhet på trafiken i stället blir lidande. Skyltfloran kan därigenom - tvärs emot syftet med skyltningen - bli en trafikfara. Av denna anledning bör det vara angeläget att utreda förutsättningarna för en sanering av skyltfloran och en förbättrad rådgivning rörande begränsning av antalet skyltar vid de hårdast belastade vägavsnitten. En sådan översyn torde lämpligen böra utföras av trafiksäkerhetsverket. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att trafiksäkerhetsverket får i uppdrag att utreda möjligheterna att begränsa skyltningen längs våra gator och vägar.
mot · G5021387 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:1387 m. fl. fattade beslut om att all flygtrafik med jetplan skall upphöra på . Som en följd av detta beslut har Linjeflyg () sett sig nödsakat att besluta att allt reguljärt inrikesflyg skall flytta från till hösten 1983.1 anslutning till beslut uttalades att en absolut förutsättning för att beslutet skall kunna verkställas är att kollektivtrafikförbindelserna mellan och förbättras. Enligt vår mening saknas förutsättningar för att en sådan förbättring skall kunna genomföras varken till 1983 eller ens till mitten av . Härtill kommer att en utbyggnad av kollektivtrafiken till godtagbar standard skulle medföra mycket stora kostnader. Vidare föreligger behov av betydande investeringar vid för att möjliggöra överflyttningar av Linjeflygs flygtrafik dit. I nuvarande svåra ekonomiska läge utgör dessa två förhållanden, investeringarna i trafikanläggningar till och investeringsbehovet på , i sig själv tillräcklig grund att upphäva riksdagsbeslutet . Härtill kommer de bidrag som kommer att erfordras till Linjeflyg för ökade driftskostnader. Ekonomiska förutsättningar för de nödvändiga investeringarna och driftbidragen som följer av detta beslut föreligger inte. Härutöver finns en rad andra skäl till att ett bibehållet jetflyg på är ändamålsenligt. En utflyttning av det reguljära jetflyget till får mycket negativa konsekvenser för flygtrafikanterna. Den leder till längre restider och högre resekostnader. Beräkningar visar att efterfrågan på flygresor kommer att minska. Enligt beräkningar som finns kan trafikbortfallet bli mellan 100 000 och 300 000 passagerare. Beräkningar visar att den totala restiden förlängs som mest med . () och som minst med . Kostnaderna beräknas öka med . I den händelse kommer att bebyggas föreligger behov av en ny flygplats i . Det alternativ som då närmast ligger till hands är Tullinge-Getaren. En försiktig bedömning ger vid handen att anläggningskostnaden inte kommer att understiga 1 500 milj. kr. Enligt vår mening understryker dessa förhållanden ytterligare riktigheten i moderata samlingspartiets tidigare ställningstagande, nämligen att bör bibehållas för jetflyg. är ett riksintresse och därutöver särskilt viktigt för . Möjligheterna att utnyttja ny teknik föreligger på och därigenom skulle inrikesflyget till fullo kunna tillgodogöra sig de flygtekniska framstegen mot tystare, bränslesnålare och effektivare flygplan. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att skall bibehållas för () () () () PER STENMARCK (m) PER ()
mot · G5021388 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. I anledning av proposition 1981/82:101 med förslag till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /82. I propositionen föreslås bl. a. att ytterligare medel, , skall anslås som tilläggsanslag för Posthus m. m. avseende investering i postterminalbyggnad . För har tidigare redovisats (prop. 1980/81:100) en totalkostnad om . beräknas kostnaden till , en ökning med lil . Enligt vår mening är denna ökning av kostnaderna inte rimlig. I anledning av propositionen 1981/82:30 framhölll moderata samlingspartiet att väsentliga besparingar kunde åstadkommas om postverket fick finansiera posthus m. m. med egna rörelsemedel under resten av /82. Vi vidhåller denna inställning och anser att några ytterligare medel inte skall anslås till postverket för detta ändamål. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att avslår förslaget att till Posthus m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av , 2. att godkänner att postverket får finansiera Posthus m. m. med egna rörelsemedel under resten av /82. PER STENMARCK (m) ()
mot · G5021390 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1390 inträdde en del förändringar i förordningen om lotsavgifter. För lotsplatserna i gäller att och har öppet , . Personalen i och är förlagd på arbetstidsschema som korresponderar med öppethållandet. Lotsarna i har däremot s. k. dispositionsdygn som omfattar för att den sjöfart som går genom sundet skall kunna få lots under dygnets alla timmar. Dessutom föreligger lotsplikt från Trädgårdsgrund till Krongrundet, dvs. genom djuprännan, för visst tanktonnage samt för fartyg med farligt gods. Utredningen har för övrigt föreslagit att lotsplikten utökas att gälla även sträckan fyr (vid Skäggenäs). utgör för det mindre och medelstora tonnaget en naturlig farled och är särskilt vid hårt väder samt vid nedisningsrisk på ett andningshål för sjöfarten. Dessutom går många fartyg genom sundet för att vid passage av bunkra, proviantera och/eller byta besättning. En del av dessa fartyg anlitar också lots. Emellertid måste de fartyg som önskar anlita lots för passage av djupränna mellan och 05.00 erlägga en lotsningsavgift som är en tredubbling av normaltaxan. Ur sjösäkerhetssynpunkt är detta ytterst tveksamt. En följd av denna bestämmelse kan för det första bli att åtskilliga fartyg söker sig utanför , med en ökad exponering för väder och vind samt risk för nedisning. Flaveririskerna ökar härvid. För det andra kan fartyg söka sig genom sundet utan att anlita lots. Även detta medför ökade risker. Det enklaste sättet att lösa den här frågan, är att besluta att skall vara öppen för genomfartstrafik . Det har framförts att en sådan åtgärd skulle påverka konkurrensförhållandet mellan grannhamnama och till den senares nackdel. I verkligheten är det så, att hamn inte får någon som helst favör av att hålls öppen för genomfartstrafik. Däremot är det till klar fördel för , om fartyg som skall vara klara för lossning/lastning , kan ta vägen genom sundet för att på så sätt hinna in till kaj för arbetets början. som beslut fattas om att lotsstationen skall hållas öppen dygnet runt bortfaller bestämmelsen om den tredubbla taxan. också motiven för fartygen att gå utanför eller genom sundet utan lots. Sjösäkerheten höjs på detta sätt påtagligt. Någon utökning av lotspersonalen i är inte behövlig vid ett öppethållande dygnet runt. Den merkostnad i form av övertidsersättning som kommer att utgå är försumbar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en ändring i förordningen om lotsavgift i enlighet med vad som i motionen anförs.
mot · G5021392 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1392 m. fl. Överförande av vissa bandelar till SJ:s riksnät, m. m. har en strategisk betydelse inom regionalpolitiken i inland. Efter upprepade centerkrav har ställt sig bakom kravet på upprustning av . trafikpolitiska beslut innebar ett steg på vägen mot en väl fungerande inlandsbana. I årets budgetproposition markeras på nytt betydelse och vi noterar också en anslagsökning. De delar av , som i samband med trafikpolitiska beslut ej blev hänförda till riksnätet, nämligen Mora-Sveg-Brunflo och Storuman-Arvidsjaur-Gällivare, bör enligt vår mening hänföras dit, liksom också bibanorna Hoting-Forsmo, Storuman-Höllnäs, och Strömsund-Ulriksfors. Det är angeläget att ses som en helhet och då bör ovan nämnda bandelar ingå i SJ :s riksnät. Bandelen , som är den enda svenska järnvägsförbindelsen med järnvägar, bör också, enligt vår mening, ingå i riksnätet. Till har ett fredsförband lokaliserats. Lokaliseringens syfte var att skapa sysselsättning i en avfolkningsregion. Man beräknade, att driften av förbandet efter hand genom multiplikativa effekter skulle tillskapa drygt 400 arbetstillfällen. Förutsättningen för sådana effekter är i första hand en utveckling av den lokala företagsamheten och förhoppningsvis nyetablering av ytterligare industrier. För att förverkliga detta krävs goda kommunikationer för företagsverksamhetens behov, materiel- och produkttransporter. Det är ett kommunikationsproblem som ej löses enbart genom flygfält. Genom etableringen av ett fredsförband till har ett direkt persontransportproblem aktualiserats. SJ har bl. a. avtal med försvaret rörande de värnpliktigas hemresor och de värnpliktigas 10-resor. De värnpliktiga, främst från , har tagit upp frågan om hemresorna med flyg, och påtalat att nuvarande ordning är både opraktisk och oekonomisk. Tidsanpassningen mellan flyg och järnväg anges som ett påtagligt problem, bl. a. anförs att reseverksamheten är betjänt av snabbare och tätare förbindelser efter mot både och . De anställda och deras anhöriga är också beroende av förbättrade kommunikationsmöjligheter då samtliga har behov av kontakt med sin tidigare hemort och flertalet kommer inte från orter som betjänas av inrikesflyg. Det är helt klart, att etableringen av militär verksamhet till har skapat förutsättningar för en ny trafiksituation, som medför, att en god framförhållning och god planering måste vara målsättningen för trafikansvariga, bl. a. då SJ. Ett väl fungerande kommunikationsnät med god framförhållning och god service ger både direkta och indirekta multiplikativa effekter. Här har SJ en avgörande roll. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att de i motionen nämnda banorna hänförs till SJ:s riksnät, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande trafikförsörjningen för . () () ()
mot · G5021393 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1393 E 6 är en av landets mest trafikerade vägar. a. på grund av bristande kapacitet är andelen tung trafik stor. Trafikproblemen på de icke utbyggda delarna av i är synnerligen besvärande och kostsamma. beräknas utbyggnaden norrifrån vara klar fram till . De då återstående mest akuta problemen är att snabbt ordna en bra trafikled förbi och sträckan fram till . Det är synnerligen angeläget att planeringen för att lösa dessa problem ges allra högsta prioritet. De måste lösas så snabbt som möjligt och på ett sätt som trafikmässigt, samhällsekonomiskt och ur miljö- och hälsosynpunkt ger bästa möjliga resultat. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om fortsatt utbyggnad av väg E 6. () ()
mot · G5021395 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. En väl fungerande transportapparat är en grundförutsättning för svensk industri och inte minst för att klara en regionalspridning av industriell verksamhet. Väganslagen har minskat kraftigt . Volymen av byggandet har i stort sett halverats till och en ytterligare halvering kan komma att bli följden av beslut med anledning av besparingspropositionen om inriktningen på medelstilldelningen till vägbyggande fram emot mitten av . Detta är synnerligen allvarligt. De vägbyggnadsobjekt av olika slag som återfinns i långsiktiga investeringsplaner motiveras starkt av trafikens krav. De flesta av dessa objekt borde ha genomförts med den trafikvolym som förekom redan då. har visat på vägbyggnadsobjekt som har en lönsamhet som överstiger resultatet av andra statliga, kommunala eller industriella investeringar. Genomförande av dessa objekt innebär ett betydande tillskott till sysselsättningen av såväl arbetskraft som maskiner och påverkar inte landets importkostnader. Med ett väl utbyggt och väl fungerande transportsystem effektiviseras produktionsapparaten. Genom minskade transporttider och ökad leveranssäkerhet stiger nyttjandegraden av företagens produktionsutrustning. Väg- och brobyggandet skapar meningsfullt arbete. Att bygga vägar och broar skulle bidra till att expanderar sig ur krisen. Att bygga vägar lämpar sig också i områden där arbetsmarknadsläget är besvärligt. Det ger bl. a. god sysselsättning åt en rad lokala företag såsom åkerier, maskinfirmor och småindustri. Detta är speciellt viktigt i där den aktuella arbetsmarknadssituationen är utomordentligt besvärlig. Vi har med hjälp av tagit fram konkreta vägprojekt i länet som i stort är färdigprojekterade. Den sammantagna investeringsvolymen uppgår till ca 56 milj. kr., varav 17 milj. kr. Det gäller dels väg 29, Karlshamn-Haka III, kostnadsberäknad till 20 milj. kr., varav 7 milj. kr. , dels E 66 Rosenholm-Vedeby, kostnadsberäknad till 36 milj. kr., varav 10 milj. kr. Båda de angivna vägsträckorna är av stor betydelse för industrins transporter, både till hamnanläggningar i och samt för transporter till befintlig industri. Med hänsyn till det anförda hemställs att anvisar 17 milj. kr. för /83 för de vägbyggnader i som anges i motionen. () ()
mot · G5021396 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Införande av postnummer i telefonkatalogen största och aktuellaste adresskalender - telefonkatalogen saknar en detalj i adressen på abonnenterna, nämligen postnumret. När man beställer ett telefonabonnemang kräver att man uppger hela sin fullständiga postadress, dvs. även med postnummer. Detta krävs bl. a. för att verket skall kunna adressera kundernas telefonräkning korrekt. När abonnentens namn och adress införs i telefonkatalogen utelämnas postnumret i adressen. Det skulle vara en bra service till allmänheten om också postnumret fanns med, så att man slapp slå i postnummerkatalogen för att få fullständig adress. Ändringar och tillägg till postnummerkatalog saknas i de flesta hushåll. Enligt uppgift är en stor procent av postförsändelserna försedda med felaktiga postnummer. Detta betyder längre försändelsetid, och kostar säkert postverket stora pengar. Även om införandet av postnummer i telefonkatalogen kostar en del pengar, torde besparingarna för postverket bli betydande, varför det totalt sett inte skulle bli någon större merutgift. Med hänsyn till det här relaterade föreslår vi att beslutar begära att regeringen vidtar åtgärder i syfte att införa postnummer i telefonkatalogen. () ()