mot · G5022195 · 1982-03-17 00:00:00 — Motion 1981/82:2195 m. fl. Lag om styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser (prop. 1981/82:112) De borgerliga regeringarna försöker på alla sätt att minska samhällsinflytandet över den ekonomiska utvecklingen. De handlar utifrån föreställningen att ekonomin mår bäst av att den oinskränkt får skötas av kapitalägarna och efter deras vinstintressen. Minskad planmässighet, minskad samhällsinsyn och framför allt sämre förhållanden och möjligheter för de arbetande - en sämre utgångspunkt för deras fackliga kamp - är de mål den borgerliga politiken eftersträvar. Proposition 1981/82:112 är ett litet men dock steg i denna politik. Förslagen i propositionen går ut på att när den nuvarande lagen om styrelserepresentation för samhället i vissa aktiebolag och stiftelser upphör vid utgången av , skall en ny lag införas som begränsar denna representation till vissa allmännyttiga stiftelser. Högst tio stiftelser skall komma i fråga och gälla enbart stiftelser med tillgångar som överstiger 5 milj. kr. När systemet med statliga styrelserepresentanter i vissa bolag och stiftelser m. m. infördes var vi kritiska mot de illusioner som i den allmänna debatten förknippades med denna åtgärd. Styrelserepresentation för staten i näringslivet skulle ytterst marginellt öka det samhälleliga inflytandet över den ekonomiska utvecklingen eller insynen i de berörda företagens verksamhet. Systemet skulle kunna utvecklas för en förstärkning av korporativa drag i samhällsutvecklingen. Såsom systemet tillämpats har också dess betydelse - såsom vi förutsåg varit ytterst ringa. Men de begränsade möjligheter som systemet skulle kunna ha har inte prövats. Dels skulle de samhälleliga styrelserepresentanterna kunna ha andra vidgade kontrolluppgifter och vara ålagda att aktivt verka för att företagen i ökad grad beaktar samhällsekonomiska hänsyn. Deras insyn - eller rättare sagt möjligheter att utöva denna - skulle ha aktivt understöd, och en samordning av deras verksamhet skulle kunna ske. Deras verksamhet skulle inte heller bara vara begränsad till vissa typer av företag. De skulle återfinnas i alla privata stiftelser, i de privata affärsbankarna och övriga kreditinstitut, i producerande storföretag och inte minst i svenskbaserade transnationella bolag eller i utländska företags dotterbolag i . Vi har inte heller några överdrivna föreställningar om en sådan vidgning av systemet - men den kan vara ett bidrag till att öka den samhälleliga insynen i och påverkan av ekonomins utveckling. Vi delar till viss del LO:s uppfattning, såsom den kommit till uttryck i dess remissvar till den utredning som är propositionens underlag. Det måste vara fel att avveckla en försöksverksamhet som var en tänkt del av en helhet, när verksamheten inte fått prövas i enlighet med de intentioner som låg bakom den. Regeringens argument för att upphäva försöksverksamheten utom för vissa stiftelser baseras på ideologiska argument om att den vill åstadkomma från samhället självständigare kapitalistiska företag. Dessa argument kan inte godtas. Därför måste propositionen tillbakavisas. Även om ett system med statliga styrelserepresentanter kan ha ett mycket begränsat värde måste ändå dess möjligheter prövas mera aktivt. Men då bör provet inte bara begränsas till vissa stiftelser utan omfatta alla viktigare kapitalistiskt ägda företag. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att avslår proposition 1981/82:112, 2. att godkänner vad som i motionen anförs om fortsatt försöksverksamhet med statliga styrelserepresentanter i stiftelse- och bolagsstyrelser och hos regeringen begär förslag till åtgärder i enlighet därmed. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)