ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502761 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Vid förra väcktes från centerhåll en motion om att skogsutbildning skulle i ökad utsträckning ingå vid vissa lantbruksskolor - framför allt i de delar av landet där jord och skog intimt hör samman. Denna motion rönte ett positivt bemötande i utbildningsutskottet som bl. a. skriver att de är angeläget att jordbruksutbildningen motsvarar de behov som jordbruksnäringen har (UbU 1980/81:22). Utskottet vill inte vidta någon åtgärd trots den angelägna frågan utan hänvisar till gymnasieutredningen i följande ordalag: Mot bakgrund av att gymnasieutredningen (U 1976:10) innevarande år väntas lägga fram ett principbetänkande om den framtida gymnasiala utbildningen är utskottet inte nu berett att tillstyrka de föreslagna förändringarna inom jordbruksutbildningen. Enligt vad vi kan utläsa har inte gymnasieutredningen (SOU 1981:96) tillfredsställt de i motionen redovisade synpunkterna på lantbruksutbildningen. Eftersom vi anser saken som utomordentligt angelägen och viktig finner vi därför anledning att även väcka en motion med syfte att få en lantbruksundervisning med utökade inslag av skogsbruk. Enligt jordbrukspolitiska beslut skall det vara möjligt att bygga upp kombinerade jord- och skogsföretag. Detta är en mycket viktig förändring av den tidigare jordbrukspolitiken, som innebär att jordbruksdelen ensam skulle ligga till grund för jordbruksföretagets bärkraft. Utbildningen vid våra lantbruksskolor är också upplagd med detta som utgångspunkt, man undervisar i växtodling, animalieproduktion, jordbruksekonomi och några andra ämnen. Utbildningen är alltså upplagd för dem som skall driva renodlade jordbruksföretag; man tar här inte hänsyn till att en mycket stor del av våra jordbruk också har skog. Skall man lyckas driva ett kombinerat jord- och skogsbruk på ett tillfredsställande sätt, krävs också utbildning i hur skogen skall skötas. Det skulle också i ekonomiundervisningen behöva ingå skogsekonomi, liksom att det kombinerade företagets totala ekonomi borde behandlas. Man bör ingående studera hur olika kombinationer djur - växtodling - skog, påverkar investeringar, lönsamhet och arbetskraftsbehov. Skall detta vara möjligt krävs att även skogsskötsel finns med i läroplanen för såväl gymnasielinjen som 40-veckorskursen. Man kan naturligtvis få samma utbildning genom att gå lantbrukslinje och dessutom också gå skogskurs vid skogsskola. De allra flesta tycker att detta tar och det blir då inte av. I stället väljer man antingen jord- eller skogsbruksskola. Därigenom får man inte en utbildning som stämmer överens med hela den verksamhet man skall planera och utföra. Den här typen av lantbruksundervisning behöver inte finnas vid alla lantbruksskolor, men i de delar av landet där jord och skog intimt hör samman är det viktigt att denna möjlighet finns. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär initiativ så att skogsutbildningen på sätt som redovisats i motionen kommer att ingå i lantbruksskolornas läroplan. () ()
mot · G502763 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:763 Betyg på skolans låg- och mellanstadier Betyg ges enligt beslut i åk 8 och 9 på högstadium. Betygsskalan är femgradig och betyget 3 anses som medelbetyg. Någon given procentsats för betygsgraderna skall inte finnas. Betygen är ett underlag för elevernas studievägledning, ett intrument för urval bland sökande till olika utbildningsvägar. Men de är också till viss del en spegling av elevens intresse för och arbetsinsats i vissa ämnen. De är ett kvitto på en arbetsprestation, ett bevis på att arbetet är så viktigt att det utvärderas. Och det ger, rätt använt, eleven en verklig förnimmelse av att kunna påverka sin situation. Betygens vara eller icke vara, antal betygstillfällen och formerna för betygsgivning har diskuterats och utretts flitigt i vårt land. Meningarna har varit delade och det nu rådande systemet är måhända inte det bästa. Ett motiv för att ta bort betygen i de flesta av klasser har varit att de skulle motverka läroplanens målsättning om samarbete mellan eleverna. Detta kan naturligtvis bli följden om betygen används för att gradera eleverna i förhållande till varandra och icke för att vidimera elevens ställning i visst ämne och för att klargöra möjligheter i fortsättningen. De samtal som regelmässigt skall förekomma mellan föräldrar, elev och lärare ersätter betygen på låg- och mellanstadiet och i åk 7. Samtalen fungerar, så långt jag har mig bekant, tillfredsställande. Värdet ligger i den kontakt mellan föräldrar, lärare och elev som samtalen ger upphov till. Svårigheten för läraren ligger i att mera exakt formulera elevens prestationer i olika ämnen, för eleven i avsaknaden av något dokument som gör det möjligt att - kanske - jämföra sina resultat med tidigare prestationer. Sporren att göra en extra insats och/eller beviset på att en anträngning lönade sig kan därmed vara borta. På många av skolans områden har de lokala skolstyrelserna inom vissa ramar anförtrotts beslutanderätt utifrån sina egna förhållanden. Även då det gäller betygsgivning på låg- och mellanstadiet skulle ett visst kommuninitiativ kunna råda på det sättet att de obligatoriska samtalen på vardera låg- och mellanstadiet kompletterades med betyg, om föräldrar och elever så önskar och skolstyrelsen så beslutar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att de lokala skolstyrelserna ges möjlighet att besluta i betygsfrågan i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G502764 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Ämnet regional planering vid Tekniska högskolan i Ämnet regional planering inrättades vid Tekniska högskolan i , som en utbyggnad av stadsbyggnadsämnet inom arkitektursektionen. Ämnet tillkom som svar bl. a. på den kritik som allt oftare hördes över illa genomtänkt strukturomvandling och samhällsplanering. Medvetandet om behovet av djupare kunskap om samhällets förändring hårväxt. Vi står inför problem med den ojämlika regionala utvecklingen, de många ofullständiga bostadsområdena , den dåliga tillgången till arbete i många kommuner, brist på metoder att beskriva och klara av en ekonomiskt stagnerande utveckling. Både privata och offentliga beslutsfattare på olika nivåer behöver väl genomtänkt beslutsunderlag för att komma till rätta med dessa frågor. Ämnet regional planering fyller en viktig funktion. Undervisningen har inriktats mot konkreta kommunala problem och till stor del skett på fältet. Exempel på intressanta projekt är studier av bilderna mot bl. a. och i syfte att få fram nya kommunala styrsystem som kan avhjälpa viktiga strukturproblem. Av nya projekt kan nämnas effekterna av att prioritera energipolitiska mål inom regionalpolitiken, hur en Bergslagskommun lyckats motverka svåra strukturproblem, nya planeringssystem för kommuner som vill öka sin självförsörjning, lokal kompetens etc. UHÄ har föreslagit ökade medel för att stärka samhällsplaneringen. Regeringen har i det rådande budgetläget inte kunnat till mötesgå detta men föreslår heller inte någon nedskärning av ämnet. Vi anser att det är väsentligt att högskoleingenjörer och arkitekter får möjlighet att lära sig sätta in sina kunskaper i ett samhällsperspektiv så att de kan bidra till en demokratiskt styrd samhällsplanering. bör göra ett uttalande som säkerställer ämnet regional planering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att ämnet regional planering skall säkerställas. () ()
mot · G502765 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Om vi skall kunna välja vår framtid, måste vi få hjälp med systematiskt tänkande när det gäller olika utvecklingsmöjligheter. Sekretariatet för framtidsstudier (FS) har en stor betydelse för att öka människors tro på att vi har något att välja mellan och att det går att förändra olyckliga mönster. FS har tillvunnit sig stor respekt både inom och utom vårt land. Framtidsstudier är inte och skall inte heller vara forskning. FS inrättades 1973 efter förslag av utredningen välja framtid som en kommitté under statsrådsberedningen. Det flyttades 1975 till med en styrelse bestående av representanter från samtliga riksdagspartier. Med motiveringen att ge FS en mer permanent status än vad en kommitté normalt har, flyttades FS till (). Anslag utgår från en särskild anslagspost på statsbudgeten. I proposition 1981/82:100 bil. 12 s. 522 föreslår regeringen att den särskilda anslagsposten för Framtidsstudier skall upphöra och att FRN själv skall besluta avvägningen av stödet såväl till forskning som framtidsstudier. Föredraganden är medveten om att framtidsstudier kan ses som i viss mån särskilda från reguljär forskning och att detta förklarar den särskilda anslagsposten. Han motiverar ändringen med att framtidsstudier är ett viktigt medel för FRN att forma underlag för beslut om forskningsinsatser på nya områden. Detta är emellertid bara en uppgift för FS och knappast en mer betydande sådan. En av FS viktigaste uppgifter är att sammanställa och dra slutsatser av forskningsresultat och kunskap som redan finns på olika håll. Därmed kan man påverka opinionen och visa både privata och offentliga beslutsfattare på olika nivåer att vårt samhälle har olika framtidsvägar att välja mellan. Aktörer som har stort inflytande kan få lämna över till nya grupper. Det är inte förvånande om framtidsstudier blir kontroversiella. De kan ses som ett hot mot redan etablerade institutioner, som gärna använder sin prestige till att låta de framtidsbilder som passar de egna intressena verka som de enda tänkbara. Energi och samhälle med slutrapporten eller Uran kan tjäna som exempel på studier som en del kan ha upplevt som hotande. En levande demokrati förutsätter att det går att ta fram beslutsunderlag av likvärdig kvalitet för nya idéer som ännu inte har resursstarka intressen bakom sig. Det är därför väsentligt att FS självständiga ställning bevaras och att försäkrar sig om en viss storlek på det anslag som skall lämnas. Den särskilda anslagsposten bör bevaras i statsbudgeten. Vi yrkar bifall till föreslagna . till FRN, varav . till Framtidsstudier, vilket motsvarar den äskade andelen av anslaget, omräknat efter föredragandens uppräkning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar bibehålla en särskild anslagspost till Framtidsstudier, 2. att beslutar för /83 under E 35 specificera . () ()
mot · G502766 · 1982-01-22 00:00:00 — och och hemspråkslärarutbildning sorn modifierad distansutbildning Erfarenheterna av att bedriva vårdlärarutbildningen i en mer decentraliserad form som modifierad distansutbildning visar att det hinder-motstånd som många upplever genom att vistas långt från hemort och familj väsentligt kunnat minskas och studerandegrupper som annars känt sig förhindrade till högskoleutbildning kunnat nås. Ur samhällets synpunkt nedbringas kostnaderna för utbildningen väsentligt utan att kvaliteten behöver eftersättas. Utbildningen leds från en centralort, där man samlas ett antal gånger för vissa utbildningsmoment som kräver större eller speciella resurser, såväl tekniskt-lokalmässigt som personellt. Huvuddelen av utbildningen sker sedan i studiecirkelform på eller i närheten av hemorten. Relativt täta sammandragningar sker till en sekundär ort för seminarier m. m. med medverkan av lärare från centralorten, men också från sekundärortema. Tänkbara sekundärorter är de mindre högskolorna. De lärare som är intresserade av att genomgå speciallärarlinjen gren 2 och hemspråkslärarutbildning är ofta i samma situation som beskrivits för vårdlärarna, dvs. familjeförhållandena försvårar vistelse på annan ort under längre sammanhållen tid. En utredning om möjligheterna att öka tillgängligheten till och sänka kostnaderna för utbildningen bör därför genomföras. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär en utredning av förutsättningarna för att bedriva speciallärarutbildning gren 2 andra året samt hemspråkslärarutbildning i mer decentraliserad form enligt den modell som tillämpats för modifierad distansutbildning av vårdlärare.
mot · G502767 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:767 m. fl. Yrkesteknisk högskoleutbildning med inriktning på kontors- och distributionsverksamhet De yrkestekniska högskoleutbildningar (YTH-utbildningar) som givits eller planerats riktar sig endast i liten omfattning till yrkesverksamma kvinnor. Förutom inom vården är det inom handels- och kontorsverksamhet som merparten av kvinnorna arbetar. Den explosionsartade tekniska utvecklingen kommer genom datatekniken att drastiskt förändra arbetssituationen och -organisationen för de anställda inom kontor och inom handeln. Rekryteringsunderlaget och behovet av utbildningsinsatser är mycket stort. Merparten av de anställda inom dessa områden har kortare yrkesutbildning och lägre befattningar. Vidareutbildning inom dessa yrkesområden är nästan obefintlig. Dessa kvinnor har stora svårigheter att kvalificera sig för högre tjänster, och personalrörligheten är mycket låg inom nämnda yrkesområden. YTH/kontor och distribution har till syfte att ge de studerande fördjupade kunskaper på det egna yrkesområdet och orienterande kunskaper på viktiga angränsande områden samt ytterligare kunskaper inom grundläggande ämnesområden. Utbildningen ger kunskaper och färdigheter som krävs för ett vidgat ansvarsområde och arbetsledande befattningar inom kontor, förvaltning och handel. Den kan kvalificera för befattningar som gruppchef, avdelningschef, konsulent m. m. Utbildningen är också tänkt för den som sedan vill utbilda sig till lärare vid yrkesteknisk linje i gymnasieskola eller i arbetsmarknadsutbildning. YTH/kontor och distribution är även en bra utbildning för den som arbetar som facklig förtroendeman i branschen och för den som själv skall leda ett företag inom handeln. 1980-talets automation kommer att helt revolutionera arbetet inom berörda områden. De stora datorsystemen styrda uppifrån håller på att kompletteras med smådatorer. Det kommer inte att dröja länge förrän det finns en dator på praktiskt taget varje skrivbord och något längre fram även i detaljhandelskassorna. När datoranvändningen sålunda breds ut småskaligt är det viktigt för den anställde att ha erforderliga kunskaper och en beredskap att kunna utnyttja datorn för sina arbetsuppgifter och på sina egna villkor, dvs. att även vara medveten om datorteknikens sociala verkningar. Av vikt är också insikten om automationens möjligheter och begränsningar i kostnadsjakten i en allt hårdare konkurrens. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär att förutsättningarna för YTH-utbildning i kontor och distribution prövas i syfte att möta den omstrukturering som datautvecklingen innebär för många anställda inom kontor och handel. () () () () () () ()
mot · G502769 · 1982-01-21 00:00:00 — 1981/82 769-773 m. fl. Utbildning av personal för torvbranschen De svenska torvmossarna utgör en mycket stor energiresurs som redan med dagens teknik är fullt möjlig att utvinna till konkurrenskraftiga priser jämfört med olja, el och andra energislag. Intresset för torv som energiråvara återspeglar sig bl. a. i den mängd ansökningar om koncessioner för såväl undersökning som bearbetning av torvfyndigheter för energiändamål. () har - i runda siffror - till dags datum beviljat bearbetningskoncessioner för ca och undersökningskoncessioner för ca . Dessa arealer utgör ändå bara hälften av totalt inkomna ansökningar för resp. slag av koncessioner. Många projekt är redan i full gång med de bearbetningsarbeten som med dagens brytningsteknik måste föregå själva torvbrytningen. I är bl. a. (Saltmyran ) och (Rautavuoma ) inne på sitt 3:e resp. 2:a bearbetningsår. Redan innevarande år räknar med produktionsstart inom en yta av 150-200 ha, och den kalkylerade produktionen uppgår till ca frästorv och ca stycketorv. Vad som ovan anförts är glädjande speciellt för som enligt en genomförd länsinventering har ca 1/3 av landets brytvärda tillgångar. Som i alla andra branscher är gedigen utbildning och erfarenhetsförmedling bästa garantin mot felsatsningar och misslyckanden. Här finns säkert anledning att ta del av hur exempelvis ordnat sin utbildning för torvbranschen. De projekt som redan påbörjats har till stor del varit hänvisade till finsk expertis inom planerings- och produktionsteknik. Likaså är de flesta specialmaskiner för torvproduktion av finsk tillverkning. Det finns starka skäl som talar för att man i skall starta en utbildning i torvbranschen vad gäller avancerad planerings- och produktionsteknik. Vi vet av erfarenhet att utbildningsplanering tar och framtagning av lämpliga läromedel är inte heller gjort i en handvändning. Det är således hög tid att sätta i gång. Utbildningen bör omfatta alla nivåer för en normal branschutbildning. Det är inte uteslutet att denna utbildning kan ske inom ramen för existerande planer för exempelvis jord- och skogsbruksutbildning efter viss justering och komplettering av dessa läroplaner. 1 1981/82. I detta sammanhang bör man också närmare undersöka möjligheten av att AMS ger viss arbetsmarknadsutbildning. Torvbrytningen kan få en stor regionalpolitisk betydelse i . Med rätt lokalisering av utbildningen för denna bransch kan den även få en viss regionalpolitisk sidoeffekt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande personalutbildning för torvbranschen. () () () () () ()
mot · G502772 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:772 I budgetpropositionen sidorna 421-425 behandlas arbetsterapeututbildningens längd och uppläggning. Utbildningen har varit föremål för översyn (1981:11). Vid översynen har , som huvudsaklig arbetsgivare, och de fackliga organisationerna enat sig kring ett förslag som innebär en avkortning av grundutbildningen till 100 poäng. Detta möjliggörs genom att vissa moment i dagens utbildning tas bort. För att ändå möjliggöra verksamhet inom dessa arbetsfält föreslås påbyggnadslinjer på fyra olika områden. Detta kommer enligt översynen att leda till en bättre och effektivare utbildning än den som finns . Förslagen inryms inom nuvarande kostnadsram. Budgetpropositionen följer i allt väsentligt det förslag som utarbetats vid översynen. På en punkt görs dock ett avsteg som kommer att innebära negativa följder för den verksamhet som bedrivs inom omsorgen för de psykiskt utvecklingsstörda och inom habilitering. Framtidens arbetsterapeuter kommer att sakna kompetens för den verksamhet som bedrivs . Utbildning för dessa områden ges i nuvarande utbildning men har lyfts ut vid översynen. Vid denna har man dock förutsatt inrättandet av en särskild påbyggnadslinje för områdena omsorg och habilitering. 1 propositionen föreslås i stället att frågan löses genom utbudet av enstaka kurser. Föredraganden anser att UHA:s utredning av organisationen för vissa påbyggnadslinjer i anslutning till de korta vårdutbildningarna inte bör föregripas. Denna berör dock snarare ett fortbildningsbehov än den nödvändiga grundutbildning som de tidigare nämnda förslagen tillgodoser. Att ge denna grundutbildning i form av enstaka kurser torde leda till att utbildning i habilitering blir ytterst begränsad. För verksamhet inom omsorg om psykiskt utvecklingsstörda kan möjligen en viss utbildning komma att ske. Det råder allmän enighet om att arbetsterapeuterna gör betydande insatser på dessa områden. Så bör det vara också . Påbyggnadslinjer ger ett stabilare system för utbildningen med bättre garanti för att utbildningen kommer till stånd, möjligheter till långsiktig planering och samordning av resurserna över landet. Propositionens förslag kan förväntas leda till dels en allmän försämring, dels en särskild försämring där tjänsteantalet redan är lågt. Vi anser det nödvändigt att en påbyggnadslinje med inriktning mot omsorg om psykiskt utvecklingsstörda och habilitering inrättas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att en påbyggnadslinje om 20 poäng med inriktning mot omsorg om psykiskt utvecklingsstörda och habilitering för arbetsterapeuter inrättas med start .
mot · G502773 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:773 m. fl. Åtgärder för att öka antalet yrkesverksamma lärare I föregående års budgetproposition redovisades utförligt bristen på behöriga lärare över hela landet och föreslogs vissa utbildningsåtgärder mot lärarbristen. I en särskild tabell redovisades förhållandet mellan antalet antagna till en viss utbildningslinje och antalet verksamma lärare. Därvid angavs särskilt aktivitetsgraden, dvs. den genomsnittliga tjänstgöringen i procent av en heltidstjänst. Tabellerna avsågs utgöra underlag för vidare överväganden om möjliga åtgärder. Föredragande statsråd behandlar i årets budgetproposition endast dimensioneringen av lärarutbildningen. De nämnda tabellerna torde övertygande visa att det inte är möjligt att råda bot på lärarbristen enbart genom att öka dimensioneringen. I de fall då lärarbenägenheten är påfallande låg - för t. ex. musiklärare och teckningslärare - torde en alternativ arbetsmarknad för de lärarutbildade finnas. Det kan finnas anledning att därav dra slutsatser beträffande utbudet av olika utbildningar. Det finns dock anledning att för samtliga lärarkategorier undersöka vad skälet till en låg lärarbenägenhet kan vara. Beträffande låg- och mellanstadielärare hänvisar föredraganden till SÖ:s rapport om deltidstjänstgöring och tjänstledigheter m. m., som visar att andelen deltidsanställda och helt tjänstlediga lärare ökar. Detta är till skada för skolan, och det ansvariga statsrådet bör därför enligt vår mening uppta överläggningar med lärarnas fackliga organisation i syfte att finna sådana regler för tjänstledighet och för deltidstjänst att undervisningen av eleverna inte lider men. Föredraganden säger sig ha erfarit att lågstadielärare, främst i storstäderna, helst tjänstgör endast i årskurserna 2 och 3 och - som en följd därav obehöriga lärare får ta hand om årskurs 1. Detta upprörande förhållande konstateras utan annan kommentar än att antalet nybörjarplatser på lågstadielärarlinjen bör öka. Skolförordningen anger i 5 kap. 35 §: 1 fastställer rektor för läsåret plan över lärarnas tjänstgöring i olika klasser, grupper och ämnen . Lärarna skall beredas tillfälle att yttra sig över förslaget. Också av andra paragrafer framgår att i rektors åligganden ingår att fördela arbetet mellan lärarna. Det förefaller otänkbart att ovillighet att tjänstgöra i årskurs 1 kan motiveras på ett sådant sätt att rektor kan låta lärarnas intressen gå före barnens. Skolförordningens bestämmelser bör efterlevas. Med hänvisning till vad här anförts hemställs 1. att beslutar att hos regeringen hemställa om en undersökning av orsakerna till låg lärarbenägenhet, 2. att beslutar att hos regeringen hemställa att överläggningar upptas med låg- och mellanstadielärarnas fackliga organisation i syfte att finna sådana regler för tjänstledighet och för deltidstjänst att undervisningen av eleverna inte lider men, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad här anförts om efterlevnaden av skolförordningens bestämmelser. HANS NYHAGE (m) PER STENMARCK (m) G. () i () () () () () ()