mot · G5021944 · 1982-01-26 00:00:00 — En central kolhamn i Utvecklingen har klart redovisat att tillskapandet av en svensk centralhamn för kolimport är väsentligt i framtida energipolitik. Regeringen har 1981 prövat frågan om etablering av Sundshamnen och lämnat tillstånd för byggande enligt 136 a § byggnadslagen till kommun. Enligt vår mening synes ett statligt engagemang i Sundshamnen vara väl motiverat ur såväl sysselsättnings- som energipolitisk synvinkel. Sundshamnen har vad avser själva hamndelen kostnadsberäknats till 230 milj. kr. För anläggningar i hamnen tillkommer 100 milj. kr. Iordningställande av lageryta för kol inkl. hanteringsutrustning i lager har kostnadsberäknats till 100 milj.kr. Till kostnaderna får läggas räntor . av hamnens drifttid kan beräknas ge ett visst driftunderskott till vilket kapital erfordras. Intäkterna fås via avgifter för omlastning och lagring av kol. Storleken av intäkterna beror således direkt av den kvantitet kol som förs via hamnen. Avgifterna sätts i konkurrens med omlastningsavgifter i andra hamnar såsom exempelvis . Gjorda beräkningar visar att hamnen når sin företagsekonomiska lönsamhetspunkt vid en omlastad kvantitet kol på /år. Efter de första årens förmodade underskott finns goda möjligheter till ett positivt ekonomiskt resultat. Eftersom kommunen inte, med hänsyn till sin storlek och den speciella påfrestning som varvssituationen medför, ensam kan stå för upplåning och finansiellt risktagande är det med hänsyn till projektets positiva betydelse för energiförsörjning rimligt att staten står som garant för upplåningsbehovet. Även om det ekonomiska resultatet för projektet beräknas vara positivt, föreligger ett företagsekonomiskt risktagande. Med hänvisning till vad som sagts om projektets status, bör staten via ett skyddsnät hålla kommunen skadeslös om oförutsedda händelser skulle leda till ett negativt ekonomiskt resultat. Konstruktionen kan göras på samma sätt som vad avser , där staten svarar för de eventuella förluster som kvarstår drifttid. Frågan om tillskapande av en central hamn för kolimport i har tagit ett stort steg framåt. Det sammanhänger med planer att förlägga en kolenergianläggning till . Denna är i första steget kostnadsberäknad till ! draghjälp blir ett starkt alternativ för lokalisering av en anläggning för kolvattenbränslet Carbogel. En intressentgrupp kring Sundshamnen i har redan enats om en fortsatt förprojektering. En sådan innefattar provmuddring av inseglingsränna till den nya hamnen. Vissa geotekniska undersökningar skall också göras. Kostnaderna för detta beräknas till 4-5 milj. kr. Sundshamnen framhålls som ett svenskt alternativ till de kontinentala omlastningshamnarna. Förutom kol kan andra bulkvaror tas emot i fartyg på upp till . En finess är att Sundshamnen också skall ta emot returaska för fortsatt hamnutfyllnad. Betydelsefullt för Sundshamnens ekonomi är att kolanvändningen i och närområdet blir relativt stor. planerade anläggning, som för ett block på 600 MW kräver en årlig tillgång på kol, blir naturligtvis en viktig bricka i spelet. Kolhamnen är i sin tur nödvändig för ett kraftverk i den här storleksordningen. Om förprojekteringen ger positiva resultat och lokaliseringstillstånd beviljas, skall göra detaljerade planer för sin kolenergianläggning. Denna skall i första etappen enbart producera el. Tidpunkten för utbyggnaden är ännu oviss. Prognoser visar att ett koleldat kraftverk på 600 MW-block behöver tas i drift efter 1995. har planer på att komma i gång /92. Då krävs ett utbyggnadsbeslut komma . De fyra största politiska partierna i har informerats om planerna om såväl centralhamn som kolkraftverk och ställer sig också bakom beslutet under förutsättning att säkerhetsföreskrifterna för miljön kan uppfyllas. Just genom tillkomsten av en centralhamn ökar också möjligheten att hämta kol med låg svavelhalt från transoceana länder. Förutsättningen är att tonnaget är tillräckligt stort för att hålla fraktkostnaderna på en rimlig nivå. Det har tidigare från regeringens sida uttalats att en central kolhamn inte är aktuell förrän . Enligt många bedömare är det därför hög tid att börja projektera . Dessutom kan förmånliga långtidskon trakt om kolleveranser ännu tecknas. Kolet är otvivelaktigt det främsta energialternativet till olja och mycket talar för att kolet utöver de ekonomiska fördelarna också kan visa sig ha miljömässiga fördelar. Kolet skall ju ersätta oljan, vilket ofta glöms bort i debatten. Vid en planering för övergång till kol är en bedömning av den framtida prisutvecklingen nödvändig. Nedan redovisas en tabell över förväntad prisutveckling på kol resp. olja . Tabellen baseras på att oljepriset enligt () kommer att öka med i fast penningvärde samt en inflation på /år. Kolpriset, där kontrakt är baserade på maskinprisoch arbetskraftkostnadsindex, har bedömts öka /år. Förväntad prisutveckling på kol resp. olja Ekv pris för avgiven energi kr. Här kan som illustration av ovanstående tabell nämnas att med förbrukning av eldningsolja 2-5, ca , blir bränslekostnaden från 1 januari . Motsvarande bränslekostnad för kol blir . OED:s överväganden och slutsatser I en underlagsrapport har sammanställts beräkningar och uppskattningar av dels driftkostnader för sjö-, järnvägs- och lastbilstransporter, dels investeringskostnader för oceangående fartyg, kusttonage, lokala hamnar, järnvägsmaterial och lastbilar. På basis av detta beräknas den genomsnittliga fraktkostnaden för kol till i de två huvudalternativen, dvs. med och utan en centralhamn i . Enligt de genomförda beräkningarna är denna medeltransportkostnad /ton lägre i centralhamnsalternativet. Det motsvarar 150-250 milj. kr./år förden förutsatta årliga kolförbrukningen på , om ca antas gå till koleldade kraftverk med egna hamnmöjligheter. Investeringskostnaden för en centralhamn med en årsomsättning på kan grovt uppskattas till 200-500 milj. kr. (tämligen stora skillnader i investeringskostnader tycks föreligga mellan de studerade alternativen) och kommer därför ur samhällsekonomisk synvinkel att betala sig på ett eller . Med de angivna förutsättningarna synes därför en svensk centralhamn vara ekonomiskt motiverad i ett nationellt perspektiv. 1 Delegationen (i 1980:8) för uppbyggnad av en oljeersättningsfond. Beräkningarna vilar som framgått av det föregående på en mängd förutsättningar och antaganden som även om de baserats på bästa tillgängliga underlag självfallet är behäftade med osäkerheter. Till detta kan dock sägas att vissa sådana osäkerheter spelar in på samma sätt i de båda huvudalternativen och därför inte påverkar skillnaden. Inverkan av osäkerheter har också studerats genom känslighetsanalyser som har avsett inverkan av - den totala förbrukningsnivån - fördelning på exportländer - största fartygsstorlek resp. - genomsnittlig fraktsträcka för kusttonage Utöver kommun är det , , , och Saléninvest som gått med i intressentgruppen. kommun har vid en mängd olika tillfällen uppvaktat regering och myndigheter om en central kolhamn. Man uppnådde 1981 tillstånd till byggande men fick ingen ekonomisk statlig hjälp. Genom oförtrutet arbete har emellertid kommunens representanter lyckats samla nämnda intressentgrupp. Det är ett framsteg som ger projektet större stadga och stabilitet. Med de ställningstaganden man numera fastställt om den framtida energiförsörjningen i och att kol skall ingå som en viktig komponent i det sammanhanget, anser vi att det också är en statlig angelägenhet att medverka till en central kolhamn. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts som skäl för byggandet av en central kolhamn i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att staten med hänsyn till projektets positiva betydelse för energiförsörjning också ingår som intressent i projektet.