mot · G5021440 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1440 m. fl. Åtgärder för att främja trädgårdsnäringen Vid riksdag utarbetades vissa riktlinjer för den statliga politiken på trädgårdsområdet. Därvid framhölls bl. a. att de som arbetar inom trädgårdsnäringen skall ha en ekonomisk och social standard som är likvärdig med den som erbjuds inom andra näringar. Som bakgrund för dessa riktlinjer konstaterade att har goda möjligheter att bedriva en effektiv trädgårdsproduktion. De som är sysselsatta inom trädgårdsnäringen kan dock inte leva endast på uttalanden. Statsmakterna måste i handling leva upp till dessa och på olika sätt främja näringen. Härvidlag krävs aktiva samhällsinsatser på många områden. Den svenska trädgårdsnäringen är hårt pressad av både många och stora problem. Det svåra ekonomiska läget har medfört att () i framställningar till jordbruks- och handelsdepartementen begärt snabba och verkningsfulla åtgärder för den svenska trädgårdsnäringen. I yttrande över denna framställning liksom också vid uppvaktning för jordbruksministern har , som är fackorganisation för trädgårdsarbetarna, understrukit angelägenheten av att de av TRF framförda förslagen snabbt beaktas. Även vi anser det vara ytterst angeläget att stärka den svenska trädgårdsnäringens konkurrenskraft. Vi kommer därför att här beröra några väsentliga områden där vi anser att snabba åtgärder är nödvändiga för denna närings framtida existens. I samband med riksdagsbeslutet gjordes även vissa tulljusteringar. Dessa berörde dock endast vissa produkter, och höjningarna var i regel så små att de nu eliminerats av inflationen. Detta gäller framför allt för de produkter som fortfarande beläggs med vikttull. När trädgårdsnäringsutredningen avlämnade sitt huvudbetänkande (SOU 1978:51) föreslog den en övergång till värdetull även för snittblommor. Man framhöll emellertid att risken för överträdelsen mot tullskyddsbestämmelserna motiverade att denna tull, liksom tullen för vissa köksväxter, borde kombineras med en vikttull. Utredningen ansåg vidare att om en vikttull skulle bibehållas, måste denna med jämna mellanrum justeras för att upprätthålla ett oförändrat tullskydd. avstod emellertid från att besluta om en övergång till värdetullar också för snittblommor. Urholkningen av tullarna fortsätter därför i rask takt. Med hänsyn till utvecklingen har kombinationstullar på blomsterområdet givits förnyad aktualitet. Ett värdesäkrat och utökat tullskydd är nödvändigt om inte hela den svenska blomsterodlingen skall hotas av nedläggning, något som skulle få oönskade konsekvenser för sysselsättningen. Skulle vikttullarna bibehållas på snittblomsterområdet måste - som trädgårdsnäringsutredningen framhöll 1978 - dessa uppjusteras för att upprätthålla ett oförändrat tullskydd. Trots en snabb och fortgående rationalisering, med bl. a. hög mekaniseringsgrad och förbättrad avkastning, inger lönsamhetsutvecklingen för grönsaksodlarna stora bekymmer. En översyn av grönsakstullarna bör därför ske. Vi vill i detta sammanhang erinra om att enligt uttalande i proposition 1979/80:175 skall berörda myndigheter särskilt noga följa importprisutvecklingen för vitkål för att kunna bedöma behovet av minimivikttull för denna produkt. Tyvärr har den nu utgående tullen för vitkål ej fått avsedd verkan. Enskilda partier från såväl kontinenten som har införts till till så låga priser att tullavgiften blivit lägre med värdetull än med den tidigare vikttullen. Detta har skett som de svenska produktionskostnaderna fortlöpande stigit. Den kombinerade vikt- och värdetullen för lök synes ha medfört det behövliga minimiskydd som avsågs, och en kombinerad tull bör därför användas för flera varor, t. ex. vitkål och isbergssallad. Detta har också begärts av TRF och vid remissbehandlingen tillstyrkts av trädgårdsnäringsutredningen, LRF och . EG:s exportsubventioner för tomater och äpplen har orsakat allvarlig skada för den svenska produktionen. Regeringen bör därför igångsätta en undersökning om dessa EG-subventioner överensstämmer med åtagandena i . Detta bör ske med sikte på att införa en utjämningstull motsvarande EG-subventionerna. Då EG-subventionerna på tomater brukar sättas in är detta en brådskande angelägenhet för den svenska odlingen. Vad vi här ovan berört har medfört att den hårda konkurrensen från importprodukter blivit alltmer kännbar för de svenska producenterna. Det är bl. a. fråga om import från länder där man satt in massiva stödprogram för att motverka energikrisen och vinna andelar på exportmarknaderna. I riksdagsbeslutet framhölls att man, för att stimulera den inhemska produktionen, på olika vägar bör stärka den internationella konkurrenskraften. försämras i stället denna konkurrenskraft. Som tidigare påpekats har den svenska trädgårdsnäringen haft en mycket svår ekonomisk situation. Ett högt kostnadsläge, framför allt för olja, har medfört en hård konkurrens från länder med starkt subventionerade energipriser. Här nedan ges kortfattat några exempel på vad andra länder inom detta område gör för sina trädgårdsnäringar, uttryckt i svenska kronor: - Ca 14 milj. kr. i bidrag till trädgårdsföretagens oljekost - Ca 72 milj. kr. i bidrag till energibesparande investeringar - Generella räntesubventionerade lån på /kvadratmeter växthusyta - 58 milj. kr. i bidrag baserade på oljeförbrukningen - 98 milj. kr. i bidrag till växthusnäringens modernise - 17 milj. kr. i bidrag till tomatodlingen - 800 milj. kr. för en 30-procentig energikostnads - Ca 675 milj. kr. i särskilt stöd till trädgårdsnäringen - 200 milj. kr. för olika stödåtgärder innefattande bl. 9 milj. kr. för oljeinköp och 25 milj. kr. för energibesparande investeringar. Som synes av ovanstående sammanställning gör exportländerna och stora satsningar för att främja sina trädgårdsnäringar. För att upprätthålla den svenska trädgårdsnäringens konkurrenskraft skulle liknande åtgärder behövas i . Här är dock tyvärr det ekonomiska stödet betydligt mindre. Även de förstärkningar som sker i budgetpropositionen är otillräckliga. Där har garantiramen för rationaliseringslånen höjts med 10 milj. kr. Det är dock den summa som lantbruksstyrelsen begärt i tilläggsanslag redan för innevarande budgetår. I enlighet med vad som framfördes i centerpartimotion 1980/81:1972 bibehålls stödet till energibesparande åtgärder. Att bidragsbeloppet dock är för litet framgår av att dessa medel redan är förbrukade för innevarande budgetår. Även här måste därför ökade medel anslås på tilläggsstat för /82. Det höga ränteläget har också medfört stora svårigheter för trädgårdsodlare. har därför begärt att ett räntesubventionerat lån skulle tillskapas på samma sätt som skett i . föreslog lantbruksstyrelsen ett temporärt räntestöd till trädgårdsnäringen. Med tanke på den räntehöjning som skett är detta räntestöd nu ännu mer motiverat. Under alla förhållanden bör regeringen snabbt ta ställning till de förslag som från olika håll framförts för att lösa trädgårdsodlarnas ekonomiska svårigheter. Fond för marknadsfrämjande åtgärder föreslog att en speciell fond skulle tillskapas för marknadsfrämjande åtgärder inom trädgårdsnäringen. I proposition 1978/79:136 var dock den dåvarande jordbruksministern inte beredd att då ta ställning till detta förslag. Han föreslog att fondfrågan skulle ytterligare övervägas och det framlagda förslaget överarbetas. Det blev också beslut. framhöll därvid att med hänsyn till frågans vikt bör den förordade överarbetningen av fondförslaget bedrivas skyndsamt. Med denna enhälliga viljeinriktning från sida är vi förvånade över att något fondförslag ännu inte framlagts. Vi förutsätter att allt görs för att ett överarbetat fondförslag kan föreläggas innevarande riksdag. Under hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att snabba och verkningsfulla åtgärder bör vidtas för den svenska trädgårdsnäringen. () ()