mot · G5021674 · 1982-01-26 00:00:00 — Ändring av avdragsreglerna för representationskostnader Den s. k. affärslunchen har två grundläggande motivationer (det heter ju så) i dagens svenska samhälle. Den ena är allmängiltig och nära kopplad till vårt behov av föda: Eftersom vi ju ändå måste äta kanske vi kan passa på att samlas för en informell diskussion av vår affärsidés ekonomiska och ideella situation. Den andra som normalt kulminerar , är mera ekonomiskt betingad och uppstår när ekonomichefen påpekar att: Vi ligger långt under budget på representation. Febril aktivitet utlöses då. Oreturnerade sociala och kommersiella evenemang genomgås och rundringning företages: Hör Du , det var länge sedan sist. Vad sägs om en långlunch? (NAVICULUS i ) De nuvarande avdragsreglerna för representationskostnader är orimliga. Kritiken gäller framför allt följande fem punkter: Det är orättvist att företagarna kan dra av så mycket av sina levnadsomkostnader i samband med representation. Så generöst är skattesystemet inte för löntagarna. En löntagare har som regel inte rätt till avdrag för fördyrade levnadskostnader. Detta gäller i många fall även om det rör sig om stora merkostnader och även om dessa kostnader är nödvändiga för inkomstens förvärvande. Det kan inte vara rimligt att skattebetalarna skall ge så rikligt stöd åt den gästfrihet som förekommer i kommersiella sammanhang. Att man till stor del på samhällets bekostnad kan äta, dricka, roa sig och ge varandra presenter inbjuder till överdriven representation. Det är stötande att avdragen finansierar dyrbarheter i redardrottningarnas juvelsamlingar. De avdragsgilla sjösättningssmyckena kan kosta per krossad champagneflaska. Representationsutgifter har ofta karaktären av att höginkomsttagare ger varandra skattefria förmåner. När det däremot gäller firmafester där hela personalen deltar, är kostnaden avdragsgill endast för enklare former av Det är ett pinsamt faktum att representationsavdragen regelbundet anpassas till de höjda kostnaderna för krogbesök, som regeringen godtar att arbetslöshetsersättningen kraftigt urholkas. Rätten till representationsavdrag missbrukas grovt. Enligt bestämmelserna skall utgifterna ha ett samband med verksamheten i förvärvskällan. Vidare skall det anses av vikt för rörelsens bedrivande att representation äger rum vid tillfället. Men är det verkligen effektivt och ekonomiskt försvarbart att så mycket av företagens kontaktverksamhet och affärsförhandlingar sker i anslutning till dansrestauranger, kabaréer och porrklubbar? De nuvarande bestämmelserna är snåriga och gör kontrollen onödigt svår. Skall man kunna rensa upp i den vildvuxna representationsfloran måste reglerna skärpas och förenklas. Vi anser att rätten till avdrag för representationskostnader i princip bör avskaffas. Avdrag som riktar sig mot anställda i samband med informationsmöten, personalvård o. d. bör dock tillåtas enligt nuvarande regler. Erfarenheterna från länder som i huvudsak avskaffat avdragsrätten visar att företagsekonomiskt motiverad representation i stort sett fortsätter som förut. Men man blir av med åtskilligt av missbruket och överdrifterna. Det blir inte lika lätt för vissa företagare att leva gott på skattebetalarnas bekostnad. Inom hotell- och restaurangbranschen är sysselsättningsläget svårt. För branschen som heihet svarar representationsmåltider för av det totala antalet besök och för av intäkterna. Ett slopande av avdragsrätten kan därför komma att beröra ett par procent av bruttointäkterna. För vissa restaurangföretag har representationsmåltider dock en större betydelse. Oavsett om man ändrar skattereglerna för representation eller inte måste samhället göra betydande insatser för att trygga jobben i hotell- och restaurangbranschen. Från facklig sida kräver man bl. a. etableringskontroll och effektiva åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. När det gäller skatterna åtnjuter branschen en reducerad mervärdeskatt. Även om vissa skattepolitiska invändningar kan göras om en sänkning av momsen inom just denna bransch anser vi att fråga kan prövas i samband med en omfattande begränsning av rätten till avdrag för representationskostnader. Eftersom under innevarande mandatperiod redan tagit ställning till avdragsrätten i stort, tar vi nu endast upp två mindre förslag. beslutade slopa rätten till avdrag vid inkomstbeskattningen för alla kostnader för spritdrycker och vin. Motiveringen för slopandet var närmast att funnit det stötande att vid representation medge avdragsrätt också för spritdrycker och vin som angivit en begränsning av den alltför höga konsumtionen som målsättning för alkoholpolitiken och uttalat sig för en spritfri offentlig representation. Om vill vara konsekvent i sin inställning att avdragsrätt för spritdrycker och vin aldrig skall föreligga vid representation borde man också göra en förändring i reglerna för mervärdeskatten. slipper företagen nämligen undan mervärdeskatten för sprit och vin som i övrigt inte är avdragsgilla vid inkomstbeskattningen. utfärdar anvisningar rörande avdrag för representation. har tillåtits avdrag med . per person för lunch och . per person för middag eller supé. Dessa ramar brukar höjas med regelbundna mellanrum allteftersom kostnaderna stiger. Men automatiska uppräkningar av beloppen för företagarnas representationsmåltider kan inte vara rimligt i tider då regeringens politik hotar standarden för pensionärer, sjuka, handikappade och arbetslösa. Varför skall företagarna för kompensation för stigande kostnader i samband med sina representationsmåltider, när hela löntagarkollektivet får känna på fortgående kraftiga reallönesänkningar? bör besluta att de nuvarande beloppen bör frysas till dagens nivåer. Med stöd av vad som ovan anförts yrkar vi 1. att beslutar avskaffa rätten att vid representation dra av mervärdeskatten för vin och sprit, 2. att beslutar att tillåtna avdragsbelopp för måltider i samband med representation tills vidare inte får höjas utöver nuvarande nivå.