mot · G502593 · 1982-01-19 00:00:00 — m. fl. har en glädjande övergång skett från enskilt bilåkande till kollektivt resande. Detta innebär för del att en växande del av det mycket omfattande pendelresandet mellan bostad och arbetsplats sker med kollektiva färdmedel. Huvudmannen för kollektivtrafiken i , , har också markerat sin vilja att uppmuntra en sådan utveckling, bl. a. med hjälp av ett starkt subventionerat månadskort, giltigt över hela länet. Kollektivtrafikförsörjningen inom länet är naturligtvis i första hand ett ansvar för det regionala trafikbolaget och dess ägare, . En ryggrad i trafiksystemet är dock pendeltågstrafiken, som drivs på entreprenad av SJ. Vilka möjligheter pendeltågstrafiken ges är av avgörande betydelse för hur hela trafiksystemet skall fungera. Det ger i praktiken också staten ett stort ansvar. En fortsatt positiv utveckling för kollektivresandet och motsvarande minskning av bilismen är angelägen ur flera synpunkter. Det leder till en minskad bensinåtgång vilket är positivt ur både samhällsekonomiska och energipolitiska hänseenden. Det leder till minskade miljöproblem, i synnerhet i . Det leder till minskade investeringsbehov i regionens vägnät. Det bör också leda till färre bilolyckor. F. n. upplever dock kollektivtrafiksystemet och i första hand pendeltågen besvärande kapacitetsproblem. Trängseln på tågen under rusningstid är mycket stor. Detsamma gäller i många fall stationerna. I synnerhet på de största stationerna i regionen och södra, blir situationen ofta mycket påfrestande. Påfrestningarna är alltså stora redan under normala trafikförhållanden. När det uppstår störningar, t. ex. vid svår väderlek, kan sammanbrottet snabbt bli ett faktum, vilket tydligt demonstrerats under innevarande vinter. Risken är naturligtvis stor att besvärligheterna för pendelresenärerna leder till minskat kollektivåkande, vilket i sin tur medför en ökad bilism med alla dess konsekvenser ur miljömässig, energipolitisk och samhällsekonomisk synpunkt. Det är nödvändigt att alla berörda parter, stat och landsting, SJ och SL samverkar så att i stället den nuvarande positiva utvecklingen kan fortsätta. Problemen vid södra har diskuterats och utretts under en lång följd av år, utan att åtgärder har vidtagits. Enligt uppgift skall SL och SJ nu uppta överläggningar om en trafikomläggning som skulle göra det möjligt att fortsätta med pendeltågen direkt till C. Därmed skulle de svåra trängselproblemen i samband med tåg- och plattformsbyte vid södra kunna upphöra. Det är viktigt att SJ aktivt medverkar så att en lösning av detta slag kan komma till stånd. Trängselproblemen vid kvarstår dock. En ombyggnad av spärrsystemen är nödvändig för att skapa drägliga förhållanden för resenärerna under rusningstid. SJ bör medverka till en planering av de åtgärder som är nödvändiga och ta upp en diskussion med SL angående finansieringen. En rad åtgärder krävs för att öka pendeltågens kapacitet. Leveransen av de redan beställda 40 nya pendeltågsvagnarna måste om möjligt påskyndas. har därutöver tagit initiativ till förhandlingar med SJ om standard- och kapacitetshöjande åtgärder på pendeltågsnätet. a. har föreslagits att ytterligare 40 vagnar skall beställas. Det skulle förbättre möjligheterna att antingen införa längre tåg (tio vagnar) eller fler tåg, där vissa inte stannar vid alla stationer. SJ bör uppmanas att inta en positiv attityd i dessa diskussioner och aktivt medverka till att finna konstruktiva lösningar utan onödigt dröjsmål. I diskussionerna om pendeltågssystemet har också förekommit olika förslag om utvidgningar. I första hand gäller det att inrätta pendeltågsförbindelser med Bro, och . Detta skulle innebära en klart höjd trafikstandard för de boende i resp. områden. SJ, SL och - beträffande Vagnhäradslinjen - SLT bör i positiv anda undersöka förutsättningarna för en sådan utvidgning av pendeltågstrafiken. Även efter det att kapacitetshöjande åtgärder satts in kan det säkert komma att uppstå situationer med allvarliga störningar i trafiken. Därför är det nödvändigt att SJ upprättar en beredskapsplan för sådana situationer, så att åtgärder snabbt kan sättas in. En sådan plan kan bl. a. omfatta färdiga alternativa turlistor, avtal med andra trafikföretag om ersättningstrafik, beredskap för att upprätta extra reparationskapacitet och - inte minst viktigt - en planering för hur ett fungerande informationssystem till allmänheten snabbt skall kunna upprättas. har förhållandevis goda fjärrtågsförbindelser. Förutom vid stannar flertalet fjärrtåg på syd- och sydvästgående linjer i , medan fjärrtågen på Västeråsbanan stannar i . Detta innebär en värdefull avlastning på och förkortad restid för den som bor eller arbetar i förorter längs de berörda linjerna. Något motsvarande uppehåll finns det dock inte för fjärrtågen på de norrgående linjerna. Det förefaller vara många praktiska fördelar att vinna om åtminstone flertalet av dem gjorde uppehåll i . Det skulle förutom de fördelar som redan nämnts kunna medföra bättre förbindelser till för resenärer som kommer med tåg norrifrån. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att beslutar uttala att SJ aktivt bör medverka till förbättrade förhållanden för pendelresenärer vid och S, 2. att beslutar uttala att SJ bör medverka till att i samarbete med SL lösa kapacitetsproblemen för pendeltågstrafiken i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att beslutar hemställa att regeringen uppdrar åt SJ att i samarbete med SL och SLT försöka skapa förutsättningar att utvidga pendeltågstrafiken till Bro, och , 4. att beslutar hemställa att regeringen uppdrar åt SJ att utarbeta en beredskapsplan för trafikstörningar i enlighet med vad som anförs i motionen, 5. att beslutar hemställa att regeringen uppdrar åt SJ att pröva möjligheten att låta fjärrtåg göra uppehåll i . () ()