mot · G5022367 · 1982-03-25 00:00:00 — Motion 1981/82:2367 m. fl. Ändrade regler för räntebidrag och bostadsbidrag m. m. samt införande av en hyreshusavgift (prop. 1981/82: 124) Innehållet i regeringens olika förslag i propositionen förändrar på intet sätt riktigheten i värderingarna av den förda bostadspolitiken eller kritiken mot bristen på positiva förslag som framförts i kommunisternas bostadspolitiska motion 1981/82:1625, som väcktes under den allmänna motionstiden. I allt väsentligt blir situationen densamma om regeringsförslagen genomförs, och takten i försämringarna kommer t. o. m. att öka. Förslagen har en klart hyresgästfientlig profil och innebär en fortsatt nedrustning av den sociala bostadspolitiken. De besparingar som föreslås drabbar nästan enbart flerbostadshusen och då främst hyresgästerna. Ett genomförande av förslagen innebär ökade orättvisor på en bostadsmarknad där av det totala samhälleliga stödets nära går till villaägare främst de som tjänar mest och har de dyraste husen. Trots den ökade förmögenhetstillväxten bland privata fastighetsägare och trots att regeringen genomförde beslut som innebar en omfördelning av 200 milj. kr. till denna kategori fortsätter denna orättvisa omfördelningspolitik. Mittenpartiernas skattereform innebär som vpk tidigare framhållit inte annat än marginella förändringar till hyresgästernas fördel. Uppgifter från bl. a. SCB visar att skattereformen inte ger bättre resultat för hyresgäster än för villaägare. De minskade bostadssubventionerna går främst ut över hyresgästerna, och en nödvändig omfördelning av bostadsstödet till flerbostadshusen uteblir. Några ordentliga åtgärder i syfte att öka det för hela samhället nödvändiga bostadsbyggandet föreslås inte av regeringen. Vpk kräver annan bostadspolitik med socialt acceptabla hyror Vpk har i motion 1981/82:1625 krävt en annan bostadspolitik och ställt konkreta förslag till förändringar. Vägledande för dessa förslag är principen om bostaden som social rättighet inte handelsvara. litik med sociala utgångspunkter och ett socialt innehåll kan lösa bostadskrisen och stoppa hyreshöjningarna. Samhällets stöd till boendet får inte urholkas. Det generella räntestödet är viktigt för boendestandarden och ett sätt att utjämna boendekostnaderna mellan gamla och nya hus. Alla hushåll skall ha tillgång till en tillräckligt stor, modernt utrustad bostad i en bra miljö och till rimliga kostnader. En socialt acceptabel hyra bör vara högst av en normal industriarbetarlön för en nybyggd tvårumslägenhet på 60 kvm dvs. Hyran har ökat mer än löner och konsumentprisindex Boendekostnaderna och framför allt hyrorna har ökat mer än priserna för annan konsumtion. har genomsnittshyran för en normal trerumslägenhet ökat från ca /kvm till ca . Det gör ca 167 %- Industriarbetarlönen har ökat mindre, med . Även konsumentprisindex har lägre ökning än hyrorna, (för tiden 19721981). har hyrorna ökat ytterligare så att genomsnittshyran nu är ca /kvm. Jämför man i stället löner och priser med en nybyggd trerumslägenhet är skillnaden ännu mera markant. Denna lägenhet har åren 19721981 ökat i hyreskostnad, eller /kvm och år. 1982 har hyran i nybyggda lägenheter ofta passerat . , 19761981, har genomsnittshyran för en trerumslägenhet ökat , medan den genomsnittliga industriarbetarlönen stannat vid ökning. Konsumentpriserna har ökat . Omfördela bostadsstödet, slå vakt om allmännyttan föreslår regeringen åtgärder som ytterligare kommer att fördyra boendet och öka hyresutplundringen. Vi kan inte acceptera minskade räntebidrag till hyreshusen eller att den föreslagna hyreshusavgiften drabbar de allmännyttiga bostadsföretagen. Bostadssubventionerna måste omfördelas så att socialt acceptabla hyror kan åstadkommas hos allmännyttan. Ett riktigt stöd till allmännyttan kommer alla hyresgäster till godo genom bruksvärdessystemet. Hyreshöjningarna kan stoppas i avvaktan på hyressänkande åtgärder. Nej till försämrade räntebidrag Som även framgår av vpk-motionen nr 1625 kan vi inte godta regeringsförslaget till försämring av räntebidragen vare sig för de föreslagna 16 årgångarna hyreshus eller 5 årgångar småhus. Vi vänder oss alltså emot den föreslagna extra upptrappningen av de garanterade räntorna för åren 1983, 1984 och 1985 då det gäller både hyreshus och egnahem. De förbättringar av långivningen vid nybyggnad av egenägda småhus som regeringen föreslår och som beräknas minska boendekostnaderna med . i nya villor motsätter vi oss, då motsvarande förbättringar inte föreslås för andra boendeformer. Den föreslagna ökningen av räntebidrag för ny- och ombyggnad av enskilt ägda flerbostadshus kan vi inte acceptera. Dessa räntebidrag bör ligga kvar vid nuvarande nivå, dvs. Ingen hyreshusavgift för allmännyttan Förslaget om införande av en hyreshusavgift är positivt då det gäller privata hyreshus men skall enligt vår mening begränsas till denna kategori. Motiv för detta har funnits alltsedan bruksvärdessystemet infördes, och förslaget ligger i linje med vad vi från vpk föreslagit. De allmännyttiga bostadsföretagens hus får inte innefattas i de hus för vilka en särskild hyreshusavgift skall tas ut. Våra förslag angående räntebidrag och hyreshusavgift medför ökade kostnader under /83 jämfört med regeringens förslag. I kommunisternas partimotion 1981/82:1625 om bostadspolitiken anfördes följande om hur bostadsbidragen borde utformas i den propositionen som avlämnats till : Den kommande propositionen bör enligt vår mening beträffande statskommunala bostadsbidrag innehålla förslag som går i följande riktning: Inkomstgränserna både den nedre och den övre skall höjas minst så mycket att inte inflationen urholkar bidragens värde och att därmed allt fler hushåll får minskade bidrag eller inga bidrag alls. Inkomstgränserna skall vara lika för barnfamiljer oavsett om hushållet består av en eller två vuxna. Den nedre hyresgränsen som gäller f. n. skall ligga fast. De övre hyresgränserna skall höjas så att de medger en ökad utrymmesstandard när antalet familjemedlemmar okar. Gränserna skall sättas så att de utgör ett skydd för hyreshöjningar. De skall dessutom differentieras för varje barn. Bostadsbidragen för bidragstagare med studiemedel skall återföras till vad som gällde t. o. m. utgången av . Detta innebär att studiemedel inte skall räknas in i den bidragsgrundande inkomsten. Ett angeläget krav är också att det statliga bostadsbidraget höjs. En höjning av detta bidrag gagnar speciellt barnfamiljer och ligger således i linje med den utformning av bostadsbidragen som kommunisterna eftersträvar. Vpk har under en följd av år krävt att bostadsbidragen i första hand utformas så att hushåll med stor försörjningsbörda och/eller låg inkomst ges möjligheter att behålla en god bostad och efterfråga en bättre. 1* 1981/82. I propositionen 1981/82:124 anförs att reglerna för de statliga bostadsbidragen (SBB) och för de statskommunala bostadsbidragen (SKBB) bör utformas så att stödet styrs till de hushåll som har störst behov av bidrag och att bidragen skall göra det möjligt för inkomstsvaga hushåll att hålla sig med en modern bostad som är tillräckligt stor för familjens behov. Den i propositionen angivna målsättningen med bidragsgivningen stämmer i allt väsentligt med den vpk uttalat sig för . Vi tvingas emellertid konstatera att de konkreta förslagen i propositionen till ringa del eller inte alls getts en utformning som motsvarar den tidigare deklarerade målsättningen. Att så inte skett är ytterst beklagligt men knappast förvånande mot bakgrund av att de borgerliga regeringarna inte visat något större intresse eller förståelse för de bostadskonsumenter som bäst behöver samhällets stöd. Den borgerliga regeringen har visat stor handlingskraft när det gäller att minska räntesubventioner i stora delar av bostadsbeståndet med stora ökningar av boendekostnaderna som följd. Regeringen visar dock inte samma handlingskraft när det gäller reformer inom bostadsbidragssystemet. Med utgångspunkt i de ovan angivna sex punkterna har vi följande förslag till hur ett bättre bostadsstöd borde utformas: Beträffande hyresgränserna accepterar vi inte att den nedre hyresgränsen höjs med /mån. till /mån. Gränsen skall ligga fast vid nuvarande /mån. En höjning av den nedre inkomstgränsen innebär just det som regeringen säger sig vilja undvika, nämligen en ökning av boendekostnaderna för inkomstsvaga hushåll. Vårt förslag om oförändrade nedre hyresgränser innebär att bostadsbidragen ökar med /år jämfört med regeringens förslag. När det gäller inkomstgränserna föreslås i propositionen 1981/82:124 inga förändringar i dessa. Utifrån vår tidigare deklarerade uppfattning att ett hushåll skall ha lika stort bostadsstöd oavsett om hushållet består av en eller två vuxna anser vi att den nedre inkomstgränsen skall höjas med . för ensamstående utan barn och med . för ensamstående med barn. Gränserna skall vara lika oavsett om hushållet består av en eller två vuxna. Det kan nämligen inte, med tillämpning av gällande utrymmesnormer, hävdas att hushållen med en vuxen skulle behöva mindre utrymme än hushåll med två vuxna. Vi accepterade inte de differentierade inkomstgränserna när de infördes och vi gör det inte . Regeringens ovilja att inte höja gränserna innebär att regeringen passivt finnér sig i att inflationen tillåts urholka bidragens värde en inflation som ökat snabbt på grund av regeringens oförmåga och ovilja att föra en inflationsdämpande ekonomisk politik. Att studiemedel till viss del skall räknas som inkomst, när den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag bestäms, accepterar vi lika litet nu som när regeln infördes. Om studiemedel likställs med inkomst innebär detta att lånemedel räknas som inkomst. Detta kan inte försvaras. Vi anser därför att förslaget i propositionen om att hälften av ett hushålls samlade studiemedel skall räknas in i den bidragsgrundande inkomsten inte skall genomföras. Vi har tidigare föreslagit att bostadsbidragen skall differentieras per barn och inte som f. n. vara lika för familjer med 1 2 barn resp. för familjer med 3 4 barn. Eftersom den principiella utformningen av bostadsbidragen kommer att behandlas i bostadsbidragskommitténs betänkande som beräknas lämnas avstår vi från att nu föra fram detta förslag. Vi tar inte nu heller upp frågan om hur förmögenheter skall beräknas när bostadsbidragen skall fastställas. Även denna fråga behandlas av bostadsbidragskommittén. Slutligen vill vi anföra att de i propositionen bedömda reella förbättringarna av bostadsbidragen i det närmaste torde få betraktas som obefintliga med hänsyn till inflationen, förväntade löneförhöjningar och ökningar av boendekostnaderna. Kostnaderna för våra förslag har vi beräknat till ca 250 milj. kr. för helår utöver de kostnadsökningar som redovisas i propositionen. Vi har då räknat med en statsbidragsandel för SKBB om . Anslaget till Bostadsbidrag m. m. bör höjas med hälften av den framräknade kostnadsökningen eller med 125 milj. kr. för nästa budgetsår. Inkomstprövat tillägg inom studiehjälpen Våra förslag om ändrade nedre inkomstgränser för ensamstående med barn medför att gränsen för inkomstprövat tillägg inom studiehjälpen även bör ändras så att samordningen med bostadsbidragssystemet behålls. Kostnaderna för den föreslagna ändringen inom studiehjälpen kan täckas inom ramen för det anslag som har upptagits för Studiehjälp m. m. i budgetpropositionen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att med avslag på regeringens förslag om ändrade regler för räntebidrag godkänner vad i motionen anförts a) om extra upptrappning av räntebidrag, b) om ändrade regler för egnahem, c) om ökade räntebidrag för ny- och ombyggnad av enskilt ägda flerbostadshus, 2. att med ändring av regeringens förslag om införande av en hyreshusavgift beslutar att de allmännyttiga bostadsföregens hus skall undantas från sådan avgift, 3. att med avslag på regeringens förslag om ändrade regler för bostadsbidrag godkänner vad i denna motion anförts a) om inkomstprövning i fråga om studiemedel, b) om ändring av den nedre hyresgränsen för statskommunalt bostadsbidrag, c) om ändrade inkomstgränser, 4. att till Bostadsbidrag m. m. för /83 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 125 milj. kr. förhöjt förslagsanslag av 1 . 5. att godkänner vad i denna motion anförts om inkomstgränsen för inkomstprövat tillägg inom studiehjälpen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)