mot · G502302 · 1982-01-15 00:00:00 — Den ryska u-båten i i har varit föremål för debatt både i och utanför massmedia. Vår försvarsberedskap och vår möjlighet till havsövervakning har naturligtvis tilldragit sig stort intresse. Det har då konstaterats att vi genom försvarsbeslut givit invasionsförsvaret så dominerande uppgifter att skyddet för sjöfarten och resurser att bedriva u-båtsjakt från fartyg helt försvunnit. Ser vi på andra staters försvar är läget helt annorlunda. Praktiskt taget alla utom har fregatter eller korvetter, alltså fartygstyper och storlekar som lämpar sig för u-båtsjakt. Den svenska linjen att helt avstå från denna typ av fartyg är därför närmast unik; trots att vi har så lång kust och trots att våra närmaste havsområden bevisligen rymmer åtskilliga u-båtar som använder också svenskt vatten som övningsområde och för andra mer avancerade uppgifter. Enligt uppgifter som är tagna ur marinkalendern 79/80 har länderna i och vid följande resurser och fartygstyper som lämpar sig för sjöfartsskydd i övervakning av havsytan och spaning efter u-båtar i undervattensläge: 4 u-båtsjagare () ryskbyggda 6 u-båtsjagare () ryskbyggda 4 fregatter (byggda 75-77 1940 ton) 2 fregatter (byggda 53-65 1050 ton) 3 korvetter (byggda 61-68 500 ton) 2 fregatter (byggda ) 4 korvetter (byggda 75-81 1170 ton) (Båda typerna utrustade med bl. a. .) har dessutom sex något mindre korvetter, med huvuduppgift i fred att inspektera fisket främst kring . 3 gamla fregatter (f. d. engelska ) 2 nya planeras, italiensk Lupo-klass 2 fregatter (byggda 57 ) rysk Riga-klass 2 korvetter byggda ) Denna finska korvett har nämnts som exempel på storlek när man ännu talade om svensk korvett. 1/4-del av Hallandjagare. 14 fregatter (byggda 54-63 1 295-1 750 ton) 14 korvetter (byggda sedan 70, de sista kommer 84, ) (bygger fortfarande jagare och har ett 20-tal 2 750-5 100 ton) 5 fregatter (fyra , en från byggd 59 ) 2 fregatter planerades anskaffa från , men jag vet inte vad som har hänt med dessa planer. (har 12 äldre jagare, ) 4 korvetter, (har mycket begränsad försvarsmakt, utöver korvetterna har flottan enbart patrullbåtar och ett skolfartyg). Saknar eget militärt försvar. Har 7 patrullfartyg för övervakning av fiskezon, 716-1 200 ton. Dessa fartyg har inget med u-båtsspaning att göra. Däremot är huvuduppgiften för enheter på Keflavik spaning efter u-båtar och deras färd från ut på . används för detta. (Dessutom finns AWACS för övervakning av lufthavet.) En serie på åtta slutlevereras 83. Övriga från 54)78. 1 410-2 208 ton. 8 korvetter (byggda 54-65 ) (har 6 jagare och planerar 2 ytterligare. 2 800-4 000) 1 korvett under byggnad. 16 u-båtsjagare (byggda 53-65 190-330) 1 fregatt (byggd 69 ) 8 korvetter under byggnad, . Dessutom en från 65, . 1 korvett under byggnad, . 20 fregatter, varav 12 levereras 78-86 . De övriga från 65-73 2 248-4 300 ton. 6 korvetter (byggda 53-54 870 ton) (har 6 jagare ) 5 fregatter (byggda 7466 1 450) 2 korvetter (byggda 63-65 600 ton) skaffar dessutom en särskild kustvakt, främst för att övervaka oljefälten. har särskilda u-båtsspaningsflygplan, 5 ex , alltså samma typ som har bl. a. på Keflavik. Norska baspolitiken gör att man inte kan ha US A-besättningar i . 1 jagare (byggd ). saknar fregatter och korvetter U-båtsjaktfunktionen i sköts av , men även av . 7 fregatter (byggda 63-68 1 450-1 990 ton) Dessutom planeras ytterligare 6. 6 korvetter (byggda 69-70 ) 1 Östersjön35 jagare 32 fregatter Dessutom små u-båtsjagare, en liten fartygstyp , inte särskilt effektiv. 140 i hela marinen, ej specificerat hur många i . (Totalt har 2 hangarfartyg, 2 helikopterkryssare, 37 kryssare, 112 moderna jagare, 420 motortorped/ motorkanonbåtar, 156 atomubåtar, 108 fregatter, lil korvetter. Utbyte av fartyg mellan och pågår ständigt.) 13 fregatter, varav sex under byggnad. 1227-3 015 ton. 12 korvetter, varav fyra och resten under byggnad. 1 ton (har 12 jagare, 42-58) 49 fregatter från 55 till . En del mycket stora, vissa primärt för luftförsvar. De nyaste vilket är störst. Övriga ned till . 7 korvetter (byggda 76-77 925 ton) (har ett 15-tal jagare, vissa av dem nya.) har ett eget utvecklat u-båtsspaningsflygplan, . 2 fregatter (ryska , ) 1 gammal fregatt. Ev. byggs en korvett. 2 fregatter (byggda 71-71 ) (har 12 jagare ) 12 fregatter byggs, sedan 79, som ersättning för jagare och fregatter. Sex ska vara färdiga 84 . 6 tidigare fregater byggdes 58-62, . (En byggdes . Fem byggdes 60-62 570 ton) (11 jagare, varav 7 och fyra gamla amerikanska från världskriget) har u-båtsspaningsflygplan av typ . 6 fregatter, varav fyra i ny serie som byggs , och 2 byggda 65-70 950 ton. En från 1958,1 200 ton. Därtill 14 u-båtsjagare, byggda 59-69 . Denna genomgång visar att det finns många mariner som har fartyg av den typ om inte skulle skaffa försvarsbeslut. Hos oss har fregatterna utgått, och jagarna är på väg ut. Vi anskaffar varken fregatt eller korvetter. Vi har heller inte u-båtsspaningsflygplan. Vi är uppenbarligen ganska ensamma om filosofin att bara ha ett sjöförsvar för invasionsalternativet att döma av den gjorda redovisningen av hur andra länder ser på problemen. Vi har en utökning av territorialgränserna och en långt större havsyta att övervaka. Och att döma av vad om hände i i och som med säkerhet inte är en enstaka händelse vore det inte ur vägen om vi också kunde se vad som händer under vattnet. I alla fall så att ett rimligt antal stickprov kan göras och en beredskap finns för att rycka ut när så erfordras. Det är onekligen ganska obehagligt att tänka sig ett läge där vi inte kan upptäcka u-båtar på vårt område. Inte bara med tanke på vad dessa kan göra med oss, alltså spaning i fred och attacker i krig. Utan också därför att neutraliteten inte ter sig trovärdig om vi inte kan upptäcka och avvisa främmande u-båtar på svenskt område. En större fartygstyp som lämpar sig för u-båtsjakt och kan användas som spaning i fred/och i ett neutralitetsläge mot u-båtar och som snabb minutläggare i stridmiljö vore ytterst värdefull för den svenska marinen och för våra möjligheter att upptäcka intrång av främmande u-båtar på svenskt vatten. Eftersom planering och framtagande av en dylik fartygstyp tar tid bör ett provisorium kunna användas. Om resurser ställs till förfogande inom försvarsanslaget så att jagaren kan rustas och baseras i skulle detta vara en lösning. genomgick 75-76 en generalöversyn till en kostnad av 10 milj. kr. och har därefter endast använts under krigsförbandsövning 1976. Fartyget är i gott skick och bör ha en ytterligare livslängd . Innan några större driftöversyner behöver göras har den ca kvar. mönstras med en nyckelbesättning på 6-7 personer för värmehållning och underhållande kontroller. Inom Örlogsbas och finns fortfarande en generation som kan fartygstypen och som kan rycka in vid incidenter av allvarligare slag. Kommande ytattackflottilj kan med stor fördel lokaliseras ombord på . Fartyget skulle dessutom kunna användas som utbildningsfartyg för såväl stam- som vpl-personal. Jagaren bör vara fortsatt efter återkomst från långresa . kan basera vid Örlogsbas . Naturtligt vore att bibehålla några av jagarna i krigsorganisationen till utbyte mot lämplig fartygstyp kan ske. För att klara u-båtsjakten bör också erforderligt antal helikoptrar för detta ändmål baseras i . Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att hos regeringen begär att i kommande försvarsbeslut beaktas vad i motionen anförs 1. om möjligheterna till u-båtsjakt inom marinen både , 1981/82:302 10 2. om projektering av lämplig fartygstyp för u-båtsjakt, 3. om rustning av befintliga jagare, 4. om basering av erforderligt antal helikoptrar för u-båtsjakt i .