mot · G502932 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Prioriterad forskning inom SAREC:s verksamhetsområde Beredningen för u-landsforskning bildades som ett rådgivande organ till SIDA. Från omvandlades det till en självständig myndighet - styrelsen för u-landsforskning (SAREC - for Research Cooperation with developing countries). Enligt instruktion av åligger det SAREC att: - främja forskning och bevaka forskningsfrågor inom områden som är betydelsefulla för och för utvecklingssamarbetet, - handlägga frågor rörande samarbete med och biståndsfinansierat stöd till på forskningens område samt stöd till u-landsinriktade internationella forskningsprogram, - fördela anslag för u-landsforskning i , - ta initiativ till forskningsinsatser inom området för u-landsforskning. I enlighet härmed är SAREC:s verksamhet uppdelad på fem huvudområden och med en av oss beräknad procentandel av anslagna medel: forskningssamarbete med ; (18,av anslaget 1981/82) forskningssamarbete mellan ; (15,av anslaget 1981/82) internationella forskningsprogram; (57,av anslaget 1981/82) svensk u-landsforskning; ( av anslaget 1981/82) administration m. m.; ( av anslaget 1981/82) SAREC framhåller i sin senaste årsredogörelse (1980/81) att de stora hoten mot överlevnad i utvecklingsländerna, sådana som skogsskövling och ökenbildning, kan endast övervinnas genom att förstå de sociala, ekonomiska och ekologiska processer som är styrande. Därför blir det ett centralt mål att tillvarata och stärka nationell forskningskapacitet i . Vetenskapliga resultat kan, enligt SAREC:s synsätt, inte spridas bara genom påtryckningsaktiviteter. Från mottagarsidan måste det föreligga ett medvetet behov. I enlighet med sin programförklaring satsar SAREC på stöd åt forskning av mycket allsidig karaktär. Avtal om direkt forskningssamarbete har slutits med tretton : , , , , , , , , , , , och . Till gruppen minst utvecklade länder, omfattande 31 stycken enligt FN:s klassificering, hör endast sex här uppräknade länder: , , , , och . Forskningsstödet till dessa senare utgör av hela anslaget (18,3 miljoner 1980/81) inom Medlen har fördelats på olika forskningsområden enligt följande av oss gjord sammanställning med beräkningar: jordbruk , cancer och mammografi , hälsovård med näring , historisk forskning och museiverksamhet , vatten och geotermisk energi , solenergi , guldutvinning med laboratorium för kemisk analys , fiske , övrigt ej särskiljbart (botanik, medicinalväxter, utvecklingsplanering, kvinnlig omskärelse, laboratorieutrustning, informationsservice m. Stödet till forskningssamarbete mellan uppgick /81 till . Enligt SAREC:s redovisning fördelades pengarna mellan sexton regionala forskningsorganisationer vilka vi kunnat sammanföra till följande geografiska områden: , , , utan viss geografisk anknytning . Ett försök till procentuell fördelning på ämnesområden ger: jordbruk , ökenbildning , fysik och kemi , ekonomisk och social forskning , övrigt . Mer än hälften av SAREC:s anslag (57,1981/82) går till internationella forskningsprogram. Dessa program tar upp problem av global natur och präglas av hög vetenskaplig kvalitet. Av anslaget 1980/81 på . gick till (), till konsultgruppen för internationell jordbruksforskning (CGIAR), till världssysselsättningsprogrammet (WEP) inom , till internationella (), till internationella centrat för insektsfysiologi och -ekologi i (ICIPE), till för social utveckling (UNRISD), till () samt ungefär lika fördelade på internationella forskningscentrat för diarrésjukdomar, (ICDDR/B), för teknologi och utveckling () samt internationella centrat för teoretisk fysik i (ICTP). Stödet till WHO är främst avsett till hjälp att bygga upp primärhälsovård, utvecklingsarbete, forskning och forskarutbildning på den mänskliga fortplantningens område (förbättrad contraceptiv teknik) samt för forskning kring de tropiska sjukdomarna. Genom CGIAR lämnas stöd till tio internationella jordbruksforskningsinstitut, belägna i (, , , , , , , , och ). Av dessa hör endast ett, , till världens minst utvecklade länder. Forskning kring de problem som orsakar de senare ländernas situation löper en betydande risk att bli åsidosatta. Uppbyggnaden av en nationell forskningskapacitet på livsmedelsförsörjningens sida får ej heller nödvändig stimulans. Svensk u-landsforskning täcker fält som: utvecklingsteori och samhällsvetenskap, teknik och industrialisering, jordbruk och landsbygdsutveckling, hälsa och näringsforskning samt utbildning och kommunikation. Inom SAREC synes en viss osäkerhet råda beträffande denna forskningskvalitet. Vi delar denna osäkerhet. Anslagens (.) fördelning 1980 på olika ämnesgrupper ger följande bild: utvecklingsteori och samhällsvetenskap , teknik och industrialisering , jordbruk och landsbygdsutveckling (varav hälften var ren jord- och skogsbruksforskning), hälsa och näringsforskning samt utbildning och kommunikation . En granskning av de enskilda ämnesvalen ger intryck av att i påtaglig utsträckning ha påverkats av aktuell vetenskaplig inriktning i och västvärlden i övrigt. Där denna är starkt teoretiserade kan man fråga sig i vilken utsträckning den kan tillgodose starkt pragmatiska behov. Inom S pågår en fortlöpande utvärdering av dess verksamhet. Goda resultat har därigenom redan vunnits. Fortsatta utvärderingar synes dock i än högre grad behöva ske utifrån verksamhetens fastlagda grundprinciper. Den fråga SAREC själv ställer i sin årsrapport /81 rörande internationella forskningsprogram har giltighet även för övrig verksamhet: hur påverkar och stöder internationell forskning den nationella forskningen i uländer? SAREC och SIDA är två verkställande organ för svensk u-landspolitik. Genom denna dras mål och riktlinjer upp. Kravet på samordning är därmed också ställt. De fastställda målen för svensk biståndspolitik enligt riksdag är: resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomiskt och politiskt oberoende samt demokratisk samhällsutveckling. Ökad livsmedelsproduktion är ett centralt mål för utvecklingsansträngningarna i samtliga svenska mottagarländer fastslår SIDA i 1982/anslagsframställning. Integrerad landsbygdsutveckling är ett exempel på befrämjande åtgärder i denna riktning. I Landöversyn 80 betonas samma tankegång av SIDA:s verkschef: Den viktigaste frågan både kvantitativt och kvalitativt förefaller nu som vara livsmedelsproduktionen. Uttalandet ansluter väl till biståndspolitisk utrednings (SOU 1977:13) mer generellt formulerade åsikt att målet resurstillväxt har en avgörande betydelse därför att ökade resurser gör det lättare att nå andra mål. Upprepade uttalanden i samma riktning görs i prop. 1981/82:100, bil 6: Utan en ökad produktion av mat i kan inga bestående förbättringar uppnås Utarmning av jordens bärkraft måste hejdas Det krävs också riktade insatser för livsmedelsförsörjning De rika länderna har ett ansvar för att biståndet inriktas så att det stoppar den snabba utarmning som är följden av ökenutbredning, skogsskövling, vattenförstöring och oplanerad befolkningstillväxt Givarländerna måste därför ta på sitt ansvar att dessa frågor behandlas i dialogen med mottagarländerna. Den gjorda genomgången av SAREC:s verksamhet, SIDA:s målsättning och olika instansers betoning av en ökad livsmedelsproduktions centrala betydelse för ger en samlad bakgrundsbild för bedömning av SAREC:s hittillsvarande verksamhet. Mest påfallande blir då att forskning inriktad på en utveckling av egna naturresurser intar en underordnad roll. Det borde vara en central målsättning att stödja forskning, som hjälper att återvinna en ekologisk balans hos en förödd natur. Följdverkningarna härav i form av utebliven nederbörd, jordflykt, missväxt, sinande yt- och grundvatten samt ökenspridning påverkar människans primära livsvillkor på ett sätt, som sekundärt motverkar möjligheterna till ett samhällsbyggande, där strävan efter social rättvisa och respekt för mänskliga rättigheter råder. Ett annat område som ej i någon högre grad blivit föremål för stöd från SAREC är metodiskt upplagda tvärvetenskapliga undersökningar rörande ökenspridningens genes. Härför krävs samarbete mellan främst naturvetenskapliga forskare inom discipliner som geologi, fysisk geografi, hydrografi, meteorologi, botanik, växtfysiologi och skogsvetenskap. Hela Sahelområdets, liksom även andra ökenländers, framtid är beroende av denna typ av forskning. Den ännu öppna frågan om grundvattenförekomsternas resistens mot utpumpning är av vital betydelse att få besvarad för befolkningen i arida och semiarida trakter. Till sammanhanget hör även vegetationens betydelse för främst det hygriska klimatet - ett samband som varit föremål för en riksdagsmotion (1979/80:357). Vid dennas behandling i anslöt sig kammaren till vad utrikesutskottet uttalade i sitt betänkande: att ökad vikt fästes vid vegetationens betydelse för den mänskliga miljöns fortbestånd och att det var rimligt att regeringen verkade för en intensifierad forskning på området och för en samordning av den forskning som i olika sammanhang redan bedrevs. Inför 1980-talet och följande decennier kommer vi att ställas inför betydande krav på internationella insatser mot pågående miljöförstörelse med globala återverkningar. Exploateringen av de tropiska regnskogarna, överbetning och mänsklig omgestaltning av vegetationen ger ökenspridning, påverkar den vindburna transporten av fuktighet och värme och medför klimatförändringar med global räckvidd. Vår biståndsfilosofi måste utvecklas att vila på ekologisk grund. Målsättningen måste vara att hjälpa de fattiga folken att förbättra sin egen situation, som hjälpen blir ett led i ett globalt restaureringsprogram. SAREC har en betydande uppgift att fylla genom att ta initiativ till och ge stimulans åt forskning i denna riktning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas så att SARHC i sin verksamhet prioriterar forskning inriktad mot egna naturresurser och som främjar naturkapitalets återställande och/eller utveckling i mottagarlandet. () BO ()