mot · G5021719 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1719-1723 Trots ansträngningarna bl. a. vid FN:s nedrustningssession 1978 att åstadkomma en nedrustning ökar upprustningen i världen. De militära utgifterna har stigit till . har det politiska klimatet mellan supermakterna försämrats och konfrontationen ökar i världen. Hotet om ett kärnvapenkrig och dess fruktansvärda följder för hela vår civilisation vilar som ett tungt hot över mänskligheten. är pådrivande i det internationella nedrustningsarbetet och det är viktigt att vi fortsätter med det och också skärper våra insatser. Det är viktigt att alla goda krafter samverkar både nationellt och internationellt för att göra FN:s andra nedrustningssession så framgångsrik som möjligt. Ett av de mest angelägna projekt som tagits fram är sambandet mellan nedrustning och utveckling. Det var som tillsammans med övriga nordiska länder tog detta initiativ vid SSOD 1 1978. Under ordförandeskap av har en studiegrupp arbetat och lagt fram studien. En av studiens huvudtankar är att världen kan endera fortsätta kapprustningen med nuvarande takt eller söka snara lösningar inom en ny ekonomisk och politisk världsordning. Man kan inte göra bådadera. Kapprustningen och underutvecklingen måste lösas tillsammans, eller båda kommer att förbli olösta hot mot mänsklig överlevnad. Ekonomiska faktorer kan få stor betydelse när det gäller nedrustningen. I har man räknat med att ekonomin skulle vara i balans 1984. I själva verket kommer underskottet att vara större 1984 än f. n. Även har ekonomiska svårigheter. Polenkrisen innebär också ett ekonomiskt tryck både på Väst- och Östsidan. Genom dessa svårigheter kan ekonomin bli en nedrustningsfaktor. Å andra sidan spelar ekonomiska överväganden in också när det gäller utvecklingen av nya vapensystem. För att göra investeringar i vapenindustrin lönsamma framtvingas beställningar i långa serier. Detta innebär en ökande export och en ökad spridning av vapen i världen. om sambandet mellan nedrustning och utveckling kan här få stor betydelse genom sin analys av de företags- och samhällsekonomiska problem som kan uppstå vid en omställning från militär till civil produktion. Inför den andra nedrustningssessionen i FN har svensk folkriksdag för nedrustning haft samling i under bred uppslutning från svenska organisationer, representerande olika grupper i samhället. 1 1981/82. önskemålet att skall verka för en 5-procentig nedskärning av de militära utgifterna i världens länder. Det finns anledning för regeringen att vara lyhörd för detta krav. Särskild uppmärksamhet måste riktas mot den nya form av kapprustning som tänker påbörja, nämligen tillverkning av nya nervgaser. 1969 stoppade president tillverkningen av nervgas i . Men president avser nu att återuppta tillverkningen för utplacering i . Nervgas är en mycket giftig gas som snabbt leder till döden. En konvention finns som förbjuder användning men inte tillverkning och innehav av kemiska medel. har också kemiska vapen. I nedrustningskommittén i arbetar en arbetsgrupp f. n. för att åstadkomma en konvention om förbud mot utveckling, framställning och lagring av kemiska stridsmedel. Svårigheterna ligger framför allt i kontrollfrågan. Det är ett cyniskt spel president driver när han föreslår förbud mot kemiska stridsmedel. En åtgärd som uppenbarligen syftar till att tysta oppositionen i . intensiva arbete för en konvention bör fortsätta. Ett annat vapen som är avsett för är neutronbomben. En europeisk kampanj mot neutronbomben tvingade president att upphöra med framtagandet av neutronbomben men 1981 meddelade president att produktionen av neutronvapen i skulle återupptas. Den stora risken med neutronbomben är att den sänker tröskeln för ett kärnvapenkrig. måste energiskt arbeta mot neutronbomben och regeringen bör vid FN-sessionen kräva och initiera frågan om förbud mot neutronbomben. Det är anmärkningsvärt att rustningar inte ingår i nedrustningsarbetet. Havet är fritt. Både och upprustar på havet och har synnerligen kostsamma flottprogram. bör ta initiativ här. I CD arbetar också en arbetsgrupp med de radiologiska vapnen. Det är och som tillsammans lagt fram förslag till förbud mot dessa vapen. har emellertid påvisat att några radiologiska vapen utöver kärnladdningsexplosioner knappast finns i sinnevärlden. har däremot föreslagit att ett avtal bör innehålla förbud mot angrepp på civila kämkraftsanläggningar för att förhindra spridning av radioaktivitet. Supermakterna arbetar på att utveckla system för att bekämpa satelliter (antisatellitsystem /ASAT/). Både och har intensifierat detta arbete. Denna utveckling kan leda till ökade rustningar. har satellitsystemen framför allt haft funktioner i fred. betydelse i samband med rustningsplanering och rustningskontroll bl. a. men utvecklingen tycks gå i riktning mot ett ökat utnyttjande av satelliter med krigföringskapacitet. En fortgående militarisering av rymden och en ökande satsning på satelliter med krigföringskapacitet inger oro. Det kan innebära ökade risker för upptrappning av konflikter. måste ta upp dessa frågor i nedrustningssammanhang och medverka till att skapa restriktioner mot satelliter med krigföringskapacitet samt restriktioner på ASAT-området. måste positiva satelliter med stabiliserande funktioner skyddas. Det är sådana satelliter som kan utöva kontroll och minska riskerna för upptrappning av konflikter. I vårt land har vi förmånen av en aktiv och engagerad opinion i freds- och nedrustningsfrågor. Det är utomordentligt värdefullt. Informations- och opinionsbildning drivs inte bara i fredsorganisationerna. arbetar speciellt med nedrustnings- och fredsfrågor. Mötesmaterial har tagits fram och studerats ute i lokalavdelningarna. planlägger f. n. en stor satsning på freds- och nedrustningsfrågorna. Det är viktigt med en stor nationell fredsrörelse. Det är också viktigt att kontakter och kommunikation är öppna och fungerar mellan organisationer och myndigheter. Och det är nödvändigt att vi lyssnar på varandra. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om nedrustningsarbetet.