mot · G502459 · 1982-01-20 00:00:00 — i m. fl. Sysselsättningssituationen i är f. n. utomordentligt besvärande. I länet fanns ca 7 200 arbetslösa personer, vilket är en ökning med ca 2 500 personer sedan motsvarande tidpunkt föregående år. Mot det stod ett antal lediga platser som uppgick till ca 350. De lediga platserna täcker alltså bara av det registrerade omedelbara behovet av arbetstillfällen. Det är den högsta arbetslöshetssiffra som har noterats i länet sedan arbetslöshetsstatistiken infördes. Siffran på lediga platser utgör på motsvarande sätt en bottennotering. På varje ledig plats går ca 20 arbetssökande. Även vid en jämförelse med övriga län i riket har länet en oroväckande hög arbetslöshet. Kvinnorna och ungdomarna är speciellt utsatta grupper. Kvinnorna svarar för av arbetslösheten. Ungdomar svarar för av de arbetslösa. Långsiktigt finns flera oroande inslag i de utvecklingstendenser som råder för länet. Sysselsättningen har visserligen ökat något enligt de preliminära resultaten av folk- och bostadsräkning. Ökningen förklaras emellertid till en del av förändringarna i den statistiska definition som har använts vid den senaste folkräkningen. Ökningen beror också helt och hållet på en kraftig tillväxt i den offentliga sektorn. Jord- och skogsbruket, industrin och byggnadsverksamheten har minskat med ca 4 000 arbetstillfällen . Till det kommer att den ökning som tidigare skett inom den offentliga sektorn nu stannat upp på grund av de beskärningar som skett i det ekonomiska utrymmet för kommuner och landsting. Ökningen låg på 7 000 arbetstillfällen. Den kan stanna vid något tusental. Det innebär i sin tur att totalsysselsättningen kan komma att minska . 1 1981/82. Länet har under en lång följd av år haft en bestående dold undersysselsättning. Enligt de uppgifter som publicerats folk- och bostadsräkning var förvärvsintensiteten för och för riket . Länet skulle behöva tillföras ca 10 000 arbetstillfällen för att få en sysselsättningsnivå som ligger i nivå med riksgenomsnittet. Det innebär att länet fortfarande ligger lika långt efter riksgenomsnittet som . Länets näringsliv är i hög grad uppbyggt på tunga basindustrier inom järn och stål samt papper och massa. Basnäringarna järn och stål och papper och massa sysselsätter direkt ca 25 000 personer. Förenklat kan man hävda att basindustrin direkt och indirekt försörjer ca 125 000 personer av länets 294 000 invånare. Näst är vi det län som är mest beroende av basnäringarna. Även om flertalet företag är stabila och utvecklingsbara finns risk för att strukturförändringar kommer att skapa problem i basnäringarna i . Nedläggningshot finns redan nu mot flera industrienheter i länet, t. ex. och . Neddragningar sker i de stora basföretagen i och , vilket lett till betydande folkminskningar. Sysselsättningsminskningen vid basindustrier får i sin tur kraftiga genomslag för länets övriga industrier som är beroende av de stora basföretagen. De regionalpolitiska problemen i har påtalats tidigare. Förslag till åtgärder har från länets sida förts fram vid olika tillfällen. Huvudkraven för att långsiktigt klara länets sysselsättning kan sammanfattas i följande punkter. Det grundläggande kravet för är näringspolitiskt. Det gäller att få en acceptabel utveckling inom länets basnäringar, järn- och stålsamt pappers- och massaindustrin. Dessa frågor är aktuella på många olika sätt. Nedläggningar är aktuella i (kommun) och (kommun). Kraftiga nedskärningar har skett i de största företagen i kommun () och kommun (SKF). I Söderhamnsområdet behövs en utveckling av de massaindustrier som finns. Bruk med anläggningar i och (kommun) har varit utsatt för spekulationer som har skapat osäkerhet om utvecklingen på de berörda orterna. Staten måste ta ett ansvar för utvecklingen av basnäringarna inom järn- och stålindustrin samt pappers- och massaindustrin. Det ställer krav på energipolitiken, skogspolitiken och sannolikt på nya former för finansiering av industriell utveckling. De ovan angivna exemplen från visar också att det behöver utarbetas strukturplaner för de berörda branscherna. Endast därigenom kan man undvika den slumpmässighet som präglar den nuvarande utvecklingen. Kommunerna i länet måste ges rimliga ekonomiska resurser för att kunna hålla sysselsättningen uppe. presenterade undersökningar visar att förändringar i skatteutjämningssystemet har missgynnat skogslänen. Kommunerna i har därigenom fått sämre möjligheter att skapa arbetstillfällen. De statliga insatserna för att klara länets sysselsättning har varit otillräckliga. har en förhållandevis låg sysselsättning. Länet skulle behöva tillföras ca 2 500 statliga arbetstillfällen för att nå den andel som är genomsnittlig för riket. I första hand måste man slå vakt om den statliga sysselsättning som redan finns i länet. Olika möjligheter att bygga ut den statliga sysselsättningen i länet genom decentralisering eller utlokalisering måste dessutom tillvaratas. Ett av kraven är att det nya statens energiverk förläggs till . Det regionalpolitiska stödet får inte försämras. Regeringen har gjort ingrepp i stödet som begränsar dess effektivitet. Utredningsförslag ligger om ytterligare beskärningar. Neddragningen drabbar speciellt stödområde 1-3, där nio av länets tio kommuner befinner sig. Det regionalpolitiska stödet måste i stället förstärkas och länets kommuner ges en förmånligare inplacering i de olika stödzonerna än de nu har. och bör flyttas till stödområde tre. , , , , , och bör ingå i stödområde fyra. bör ingå i stödområde sex. Utvecklingsfonderna i skogslänen måste ges ekonomiska resurser som står i paritet med de problem som finns i dessa områden. Ett regionalt utvecklingsbolag bör inrättas vid utvecklingsfonden i . är det enda av Norrlands- och skogslänen där staten inte har gått in med speciella insatser i form av regionala investment- eller utvecklingsbolag. Byggandet i allmänhet och bostadsbyggandet speciellt har dragits ned mycket kraftigt . Det är bl. a. ett resultat av den bostadspolitik som förts. Det har lett till stora sysselsättningsproblem i länet, dels bland byggnadsarbetarna över hela länet, dels i byggmaterialindustrin, t. ex. i (). En kraftfull satsning på ökat byggande måste till för att lösa dessa problem. Stödet till utvecklingen av länets primära turistområden måste förstärkas. Det gäller Ljusnandalen (och kommuner) samt (och kommuner). Utvecklingen av det statliga industricentrat i måste fullföljas i statlig regi. Villkoren för en utbyggnad av industricentrum får inte försämras. Med hänvisning till vad som ovan har anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av regionalpolitiska åtgärder i . () () () () AXEL () ()