mot · G5021894 · 1982-01-26 00:00:00 — En inventering inom SJ av objekt i avseende både upprustning och omläggning av spår visar att man med relativt kort varsel kan sätta i gång arbeten inom en total kostnadsram av 170 milj. kr., varav 50 milj. kr. under innevarande och nästa budgetår. Det gäller upprustning av spår på sträckan och linjeomläggning på sträckorna Bergträsk-Brännberg, BrännbergDegerbäcken och JörnÄlvsbyn. Vi förordar att dessa arbeten kommer till utförande och att 50 milj. kr. anvisas för /83. Sammantaget föreslår vi järnvägsinvesteringar i rullande materiel och spårutbyggnader på , varav 460 milj. kr. för /83. SJ-personalen i har gjort en grundlig inventering av möjliga investeringsobjekt. Med utgångspunkt i järnvägens strategiska betydelse i länets transportsystem har de bl. a. lagt fram förslag till sysselsättningsfrämjande åtgärder på järnvägsområdet inom länet. I detta Västerbottenpaket finns en rad intressanta investeringsobjekt, bl. a. förslag till upprustning och omläggning av bandelar som i första hand tar sikte på skogsindustrins transportbehov. Regeringen bör se till att utredningsmaterialet från gås igenom inom SJ så att det kan ligga till grund för statsmakternas bedömningar av framtida investeringsbehov. Detta bör av ges regeringen till känna. Vidare bör den arbetsmetod som använts av de SJ-anställda kunna tjäna som modell för liknande inventeringar i andra delar av landet. bör uppdra åt SJ att tillsammans med de anställda vidareutveckla det beslutsunderlag som tagits fram inom . En fråga som fått särskild aktualitet är . Utöver utbyggd spårkapacitet och inköp av fler lok och vagnar måste också förändras för att vinterkaoset i tågtrafiken inte skall upprepas. Regeringen bör återkomma till under detta år med en redovisning av vilka organisatoriska åtgärder som har vidtagits inom SJ. En organisationsfråga som fått särskild aktualitet gäller SJ:s verkstäder. SJ har fått en väsentligt utbyggd trafik med därav följande krav på underhåll och verkstadstjänster. En alltför centraliserad verkstadsorganisation har enligt de anställdas mening skapat sämre serviceförutsättningar. Inte heller har sysselsättnings- och regionalpolitiska behov i tillräcklig grad uppmärksammats, vilket lett till att viktig yrkeskunskap inte kunnat tillvaratas. Dessa brister aktualiserar enligt vår mening en genomgripande omprövning av SJ:s nuvarande verkstadspolitik. I ett sådant sammanhang är det naturligt att också på nytt pröva verkstadsrörelsens möjligheter att ytterligare höja sin egen effektivitet. Utvecklingen på järnvägsområdet - lågprissatsningen, krav på överflyttning av långväga tungt gods till järnvägen m.m. innebär att SJ:s rullande materiel utsätts för hårt slitage. Detta leder till ett behov att investera i fler lok och vagnar. Men det visar också - liksom den senaste vinterns erfarenheter att tillsammans med svensk industri bör engagera sig i ett mer intensivt utvecklingsarbete. Detta bör i första hand sikta till att klara normal järnvägstrafik även under besvärliga väderförhållanden. Bilen har många fördelar och utgör för många människor det bästa transportalternativet. För en del - särskilt i glesbygderna - står inga andra alternativ till buds. Men bilismen har framför allt i tätorterna fört med sig en rad miljöproblem i form av buller, luftföroreningar och olycksrisker. Bilen kräver stort utrymme på gator och tomtmark och stora investeringar och driftkostnader i trafikleder och parkeringsanläggningar. Personbilar är ofta hindrande för nyttotrafik och kollektivtrafik som trafikmiljön är ohälsosam för yrkesgrupperna i trafiken. Bilinnehavet är också ojämlikt fördelat. Stora grupper har inte tillgång till bil för att klara sitt behov av transporter till arbete, service m. m. Det gäller framför allt grupper som även i andra avseenden är eftersatta, t. ex. låginkomsttagare och ensamstående föräldrar. Inom transportområdet finns stora möjligheter att spara energi. En bilresa kräver i genomsnitt 3,5 gånger så mycket energi som en resa med Den effektivaste åtgärden för energisparande på transportområdet är därför att öka kollektivresandet. En otillräcklig satsning på kollektivtrafiken leder inte i första hand till ett minskat resande utan till en ökad bilism. En utbyggnad av den kollektiva trafiken är därför samhällsekonomiskt riktig - särskilt i av knappa ekonomiska resurser, då importen av olja och bensin slår hårt på vår bytesbalans. beslut om en ny trafikpolitik - som i sina huvuddrag följde den socialdemokratiska partimotionen 1978/79:2397 innehöll en rad olika åtgärder för att förbättra förutsättningarna för en utveckling av den kollektiva trafiken. Det gällde bl. a. genomförande av kollektivtrafikutredningens (KOLT) förslag om statsbidrag till anläggningar för den kollektiva trafiken, försök med nya trafiksystem, tillsättande av en kollektivtrafikberedning för bl. a. en förnyelse av forsknings- och utvecklingsarbetet på kollektivtrafikområdet och ett utvecklingsbolag på kollektivtrafikområdet samt investeringsmedel till SJ. Vi kan konstatera att ingen av de borgerliga regeringarna har gjort något som helst försök att i enlighet med det trafikpolitiska beslutet - få till stånd en genomgripande förnyelse av samhällets insatser för kollektivtrafiken. KOLT-förslaget har inte genomförts. Frågan om bidrag till spårtrafikanläggningar har gömts undan i utredningen om statsbidragsgivning till kommunala vägar m. m. Dubbelspåret har skjutits på en oviss framtid. Tillräckliga medel för lok och vagnar till SJ har inte anvisats. Utvecklingsbolaget har bildats formellt , men har inte getts förutsättningar att ta itu med sina viktiga arbetsuppgifter. Som ett led i utvecklingen av kollektivtrafiken är det angeläget att stimulera till försök med nya trafiksystem, planeringssystem, trafikledningssystem, information till kollektivtrafikanterna osv. Det är också viktigt att en utveckling stimuleras när det gäller fordon och fordonskomponenter. Rent allmänt bör forsknings- och utvecklingsarbetet breddas och föras ut i försöksverksamhet så att det kommer till praktisk användning. Det är också angeläget att sätta in särskilda stimulansåtgärder i kommuner som är beredda att pröva nya kollektivtrafiksystem, som syftar till en förbättrad miljö och säkerhet. Kollektivtrafikberedningen skall enligt sina direktiv följa den forskning och det utvecklingsarbete som bedrivs på transportområdet. Beredningen skall också initiera försök med ny fordonsteknik, nya trafikformer och trafiklösningar. Den skall också studera olika trafikreglerande åtgärders inverkan på kollektivtrafikens framkomlighet. Vidare skall beredningen svara för en genomgång av bidragssystem och beskattningsregler för att få till stånd en starkare styrning mot kollektivtrafiklösningar vad gäller både person- och godstrafik. Beredningen medverkar på ett förtjänstfullt sätt till att göra kollektivtrafiken effektivare genom att följa och analysera den kollektiva tätortstrafikens utveckling i och utomlands, samordna olika intressenters utveckling och försöksverksamhet, informera om utvecklingen på området. Vi föreslår att kollektivtrafikberedningen får disponera sammanlagt 20 milj. kr. utöver regeringens förslag för att stödja utvecklingsprojekt och investeringar för den kollektiva trafiken. Ett exempel på den typ av försök som bör stödjas med dessa medel är det s.k . Projektet gäller utveckling och tillämpning av ett planerings- och ledningssystem för kollektivtrafik. Ett liknande utvecklingsarbete pågår i samverkan mellan och och SL (AB lokaltrafik). Ytterligare ett exempel är utnyttjandet av datoriserade styrsystem för taxi i storstadsområdena. Det är angeläget att skapa förutsättningar för att integrera både taxi och färdtjänst i den kollektiva trafiken. Trafiksanerande och trafikreglerande åtgärder är viktiga medel för att i centrala tätortsdelar skapa en bättre miljö och en bättre kollektivtrafik. Ett annat exempel på hur kollektivtrafikberedningen kan använda bidragen gäller trafiksignaler som prioriterar kollektivtrafik. Om en kommun avser att lägga om hela sitt signalsystem för att åstadkomma en förbättring för den kollektiva trafiken bör således denna typ av bidrag kunna användas. Vidare kan kollektivtrafikberedningen stödja projekt av följande slag: försök med samutnyttjande av fordon för färdtjänst, taxi och skolskjutsar, försök med trafik som är anpassad till sämre vägar och/eller låg efterfrågan, bussprioritering, kollektivkörfalt, bussgator som bildar sammanhängande stråk, försök med trafikinformationssystem vid bussterminaler, framtagande av idéer till utformningar av bussterminaler i stadsmiljö, uppläggning av riktade informationsinsatser från länsbolagens sida till större arbetsplatsområden/bostadsområden. Transportforskningens organisation m. m. Trafikforskningen är starkt splittrad och dominerad av tekniska aspekter. På förslag av socialdemokraterna i vår partimotion 1978/79:2397 om en ny trafikpolitik har därför en särskild kommitté (transportforskningsutredningen) gjort en översyn av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom transportområdet. Kommitténs förslag har remissbehandlats och redovisas nu i budgetpropositionen. Regeringen har dock intagit en totalt uppgiven attityd till problemen. Remissopinionen på utredningsförslaget är splittrad, och regeringen har inte lyckats åstadkomma något samlat förslag utan valt att i stort sett låta transportforskningen bestå i sina nuvarande former. Vi anser att en samordning inom hela trafikforskningens område är av största vikt. Trafikforskningen vid olika institutioner, institut och hos enskilda forskare är betydelsefull bl. a. för att utveckla kollektivtrafiken och trafiksäkerheten. Information om trafikforskning behöver sammanställas, utvärderas och spridas. Behovet av en avvägning mellan forskningsinsatserna för vägteknik och järnvägsteknik bör uppmärksammas. Det bör t. ex. vara möjligt att inom ramen för de totala resurserna för trafikforskning driva ett målinriktat forskningsarbete för att förbättra järnvägens driftsäkerhet under vinterförhållanden. Vi kan alltså inte godta regeringens sätt att behandla problemen kring transportforskningens organisation och effektivitet. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till samordnad verksamhet inom transportsforskningsområdet. och remissyttrandena över denna utredning bör utgöra grunden för regeringens förslag. Särskilt viktigt är att dokumentationsverksamheten och väg- och trafikinstitutets verksamhet knyts samman med övrig transportforskning. Som vi har framfört bör också järnvägsfrågorna ges hög prioritet liksom utvecklingsarbetet på kollektivtrafikområdet. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi 1. att beslutar att till Drift av statliga vägar på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av , 2. att beslutar att till Drift av statliga vägar för /83 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 3. att beslutar att till Byggande av statliga vägar för /83 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 4. att beslutar att till Bidrag till drift av kommunala vägar och gator för /83 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 5. att beslutar att sammanlagt . skall stå till kollektivtrafikberedningens förfogande för de uppgifter som anges i denna motion, 6. att beslutar att till Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator för /83 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 7. att beslutar att till för /83 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om beslutsunderlag för spårutbyggnad till , 9. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om järnvägsinvesteringar i , 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdrag till SJ att tillsammans med de anställda utveckla en modell för inventering av järnvägsinvesteringar, 11. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om , 12. att beslutar att avslå regeringens förslag till riktlinjer för transportforskningens organisation, 13. att beslutar att begära att regeringen för redovisar ett nytt förslag till samordnad verksamhet inom transportforskningsområdet. () () () () () () Broar som kan ersätta färjor Objekt som kan sänka transportkostnaderna för svensk skogsindustri Län Vägnr Benämning FLP Tot. Trumma i Lervällan Trumma i Billingsån Trumma i Hacktjärnsbäcken Trumma i bäck vid Del vid och Mellanhån Bro över Lumsån vid Lumsen exkl. bro över Flärkån Bro över Faxån i Bro över vid Stamsele med tillfarter 1981/82:1894 17 Objekt som kan sänka transportkostnaderna för svensk skogsindustri Bro över Lule älv i Akkats Bro över Lule älv i Ligga Objekt som kan sänka transportkostnaderna för svensk industri Objekt som är förutsättning för bostadsbyggande Län Vägnr Benämning FLP Tot.