mot · G60287 · 1982-11-25 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Över hela landet pågår en omfattande omställning för att nedbringa oljeberoendet. Få kommuner har så målmedvetet som valt att satsa på lokalt tillgänglig energi. var en av de första mindre tätorter som valde att satsa på fjärrvärme, vilket man inledde . har man inom kommunen ett oljeberoende på , och man räknar med att till 1984 vara nere i . Kommunen energiförsörjs nu på följande sätt: I botten på fjärrvärmesystemet finns sopförbränningen, och tar numera också emot sopor från flera grannkommuner, t. ex. , och . Flisförbränning har man såväl inom fjärrvärmesystemet som i gruppcentraler och fastigheter. Lasarettet uppvärms t. ex. med flis från en egen central. Träbränslet framställs från hyggerester, klena träd och trädslag som ej är av intresse för länets skogsindustri. Dessutom tar man emot träavfall från träindustrier i trakten. invigdes den toppmoderna pelletsfabriken. Inledningsvis produceras pelleten från träråvara, men successivt kommer torv alltmer in som den dominerande råvaran. Ett stort antal torvkoncessioner har sökts och erhållits. Dessutom bedriver två företag praktisk utveckling av ny torvbrytningsteknik med avsikt att förlänga den normalt mycket korta torvtäktssäsongen. Producerade pellets kommer att användas för att ersätta olja i fastigheter som ej är lämpliga att ansluta till fjärrvärmenätet samt dessutom att exporteras till andra regioner. Dessutom har man målmedvetet och planmässigt utvecklat teknologin för ytjordvärme, och uppvärms åtskilliga hyresfastigheter med värmepumpar baserade på värmeuttag från marken. Introduktionströsklar för ny teknik All teknik som framgångsrikt vill tränga in på en etablerad marknad bör helst uppfylla följande egenskaper: Den måste vara betydligt bättre eller betydligt billigare än alternativet. Den bör ge en bättre trygghet. Den bör helst vara bekvämare för kunden. Den måste kunna demonstreras. Det räcker inte med att vara bättre, så länge som produkten är ny på marknaden, den måste vara mycket bättre för att kunna bryta invanda mönster. Framför allt måste den kunna demonstreras - uppvisas i praktisk drift. I finns en unik koncentration av olika alternativ för oljeersättning med biobränslen, bl. a. finns ca 10 pelletbrännare i storlekar från 50 kW till 7 mW installerade. Från energirådgivare, driftspersonal, beslutsfattare m. fl. framhålls att brist på utbildningsmöjligheter är ett hinder för den fortsatta övergången till inhemsk energiförsörjning. Teoretisk utbildning kan anordnas var som helst, men utan studiebesök, demonstrationer och laborationer har den ett begränsat värde. erbjuder en i unik möjlighet för kortare eller längre kurser, just på grund av att praktiska studiemöjligheter kan erbjudas utan att värdefull och dyrbar kurstid förloras genom tröttande resor mellan olika besökspunkter. För pelletområdet utgör förbränningen den minst utvecklade sektorn. finns kanske fyra fabrikat på marknaden som kan sägas vara färdigtestade. Ett tiotal är i nollseriefas och ytterligare ca 20 utvecklas hos uppfinnare och företag runt om i landet. För att på ett snabbt och rättvist sätt kunna utvärdera och underlätta marknadsintroduktionen behövs två saker: Laboratorieprov som bra utförs av t. ex. statens provningsanstalt i . För detta finns inte någon ordnad verksamhet mer än den som igångstartats av . Det är synnerligen viktigt att driftförsöken utförs under så jämförbara förhållanden som möjligt. Ge ekonomiska resurser för: Praktisk teknikutvärdering av förbränningsutrustning. Lokalisera verksamheten till . Det är viktigt att verksamheten inleds skyndsamt. Därför bör man inledningsvis ställa resurser till kommuns förfogande för att direkt kunna utvidga redan inledd verksamhet. Deltagare i annan kursverksamhet, gymnasieutbildningar, handläggare i praktisk tjänst, driftspersonal bör kunna erbjudas att komma till för antingen ett kort studiebesök med kunnig informatör, men framför allt bör 2-5 dagars intensivkurser erbjudas som ett led i fort- eller grundläggande utbildning. Denna kursverksamhet kan utarbetas med hjälp av SIFU, SIND och . avser att , då finansieringen är säkrad, arbeta fram en serie av ca 10 kompendier för praktisk biobränsleanvändning. För att ge materialet auktorisation skapas för varje kompendium ett råd av experter. Detta material bör kunna utgöra kurslitteratur för den successivt utvecklade verksamheten i och på annat håll i landet. Teknikutvärderingen av förbränningsutrustning har i projektform redan inletts i . För de av OEF anslagna pengarna finns dock inte möjlighet att systematiskt följa ett större antal enheter. Detta vore dock önskvärt, speciellt med hänsyn till det stora intresset för utvecklingen som påvisats hos företag och innovatörer . Genom ett anslag för detta ändamål kommer dessutom grunden för den föreslagna utbildningen ovan att ytterligare förbättras. Eftersom verksamheten i mindre skala redan är i gång, kan den här föreslagna delen inledas i stort sett . Kompletterande personal skall anställas. Totalt borde sex fasta kvalificerade tjänster bli aktuella plus servicepersonal. Dessutom kommer tjänster att köpas för speciella ändamål. Kostnaden för prövade förbränningsutrustningar torde kunna hållas förhållandevis låg då de dels kontinuerligt producerar energi, dels torde kunna tillställas utan inköpskostnad, då verksamheten är av nytta för fabrikanterna. För en treårsperiod torde följande ram vara tillräcklig: Kursarrangemang 5 milj. kr. Läromedel 2 milj. kr. Provningsverksamhet 3 milj. kr. 10 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att inrätta ett energitekniskt centrum i att finansieras ur oljeersättningsfonden. () ()