mot · G5022201 · 1982-03-17 00:00:00 — Motion 1981/82:2201 Säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1981/82:102) I proposition 1981/82:102, bil. 11 (kommundepartementet) erinrar föredragande statsrådet om att utredningen om civilbefälhavamas planläggningsuppgifter i sitt betänkande framhöll att nuvarande ordning och system för den civila totalförsvarsplanläggningen i fred bör ändras. Skälen för detta är ett ökat behov av samordning inom det civila försvaret samt att civilbefälhavamas samverkan med militärbefälhavarna fordrar ökade insatser från civilbefälhavarnas sida. Utredningen framhöll vidare att personalresurserna vid civilbefälhavamas kanslier inte räcker till utan att det fordras ett personaltillskott för att de skall kunna fullgöra de nya arbetsuppgifterna. försvarskommitté underströk också i sitt betänkande civilbefälhavarnas ökade betydelse för ledningen av det civila totalförsvaret och för samordningen mellan civil och militär verksamhet på den högre regionala nivån (Ds Fö 1981:14). Denna ökade betydelse innebär också högre krav både i fred och i krig på en nära samordning av den civila och militära planläggningen. Föredragande statsrådet instämmer i den bedömning som de båda utredningarna gjort. Han framhåller att utredningarna om civilbefälhavarnas ansvar och befogenheter tydligt visat att nuvarande bestämmelser inte är tillräckliga. Såväl det civila totalförsvaret som samordningen mellan civil och militär verksamhet har fått ökad betydelse. I propositionen framhålls vidare att resultatet av kartläggningen visar att personalen vid militärbefälhavarnas kanslier är för knapp, och därför föreslås att civilbefälhavarkanslierna förstärks med sammanlagt tolv tjänster, varav tre inom Östra civilområdet. Därtill bör beaktas att de tjänster som finns vid Bergslagens civilområde bör få tillföras civilbefälhavarorganisationen i dess helhet i samband med nedläggningen av detta civilområde. Civilbefälhavare för Östra civilområdet är landshövdingen i . Östra milostaben är placerad i medan civilbefälhavarens kansli finns i . Några egentliga skäl har inte redovisats för att civilbefälhavarens kansli skall vara placerat i . Däremot har starka skäl anförts för en lokalisering till samma ort av civilbefälhavarens kansli och resp. militärområdes milostab. Försvarsmaktens ledningsutrednings enhälliga betänkande Högre regional ledning (SOU 1978:77) anförde följande: Vår uppfattning är att behovet av samarbete mellan milostab och CB-kansli är omfattande och att samarbetet är av avgörande betydelse för totalförsvarsplaneringen på högre regional nivå. Motiven för att lokalisera CB-kansli och milostab till samma ort är bl. a. följande. Milostab och CB-kansli är inte bara samgrupperade i krig utan kan också betraktas som integrerade delar i en totalförsvarsstab. En gemensam lokaliseringsort i fred underlättar krigsplanläggning, mobiliseringsförberedelser, övergång till krigsorganisation och verksamheten i krig. Vid lokalisering till samma ort kommer också personkännedomen att förbättras. MB och CB förbereder och genomför gemensamt ledningsövningar dels för milostab och CB-kansli, dels med fostaber/länsstyrelser. Förberedelser för dessa övningar underlättas. Möjligheterna för CB-kansliet att tidigt kunna medverka i den militära planeringen och påverka denna förbättras. Förutsättningarna för att den militära och den civila krigsplanläggningen skall kunna samordnas ökar härigenom. Detta underlättar också för CB att inrikta och samordna den civila totalförsvarsplaneringen inom civilområdet. Den sistnämnda faktorns betydelse ökar om CB ges de ökade uppgifter som vi föreslår. MB:s samarbete med de civila totalförsvarsmyndigheterna underlättas, vilket ökar i betydelse i takt med försvarsmaktens ökande beroende av samhällets civila resurser. CB-kansliet har givetvis ett stort behov av att samarbeta även med övriga civila totalförsvarsmyndigheter. Planeringsgrunden för verksamheten inom milo/civo tas dock fram av MB och CB gemensamt. Jämvägsbefälhavare m. fl. regionala chefer kan därför i detta avseende betraktas som verkställande. Vi anser således att behovet av samverkan är störst mellan MB och CB och att denna samverkan också är av grundläggande betydelse. Mot den bakgrunden anser vi att principen bör vara att milostab och CB-kansli lokaliseras till samma ort. Ett ytterligare motiv som talar för en flyttning till är att det synes ofrånkomligt att civilbefälhavarkansliet i måste söka sig nya lokaler. Den omständigheten bör givetvis också tas med i bedömningen. Då en förstärkning av civilbefälhavarens kansli kommer att ske är det rimligt att detta sker på den ort, där kansliet kan beräknas bli kvar . Därför bör beslut redan nu fattas om att förlägga Östra civilområdets kansli till . Med anledning av det ovan anfcrda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen av civilbefälhavarkansliet inom Östra civilområdet. 1* 1981182.