ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021397 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1397 Turisttrafik på hela , m. m. Turismen är en möjlighet att något förbättra katastrofala sysselsättnings- och arbetsmarknadsläge. Ett sätt är att utnyttja södra del mellan och . Spåren finns kvar och kan utnyttjas med smärre justeringsoch röjningsarbeten. Försök har gjorts med turisttrafik på från och norrut till . Det har visat sig att intresse finns. Intresset skulle säkert bli ännu större om turisttrafik kunde ske utefter hela . Detta projekt bör prövas och föranleda en upprustning för lättare transporter - rälsbussar från till . Ett annat projekt för turism är en turistled med trampdressin genom att utnyttja mellan och . Med utgångspunkt både i och skulle en färd med trampdressin gå genom en mycket naturskön trakt. En turistled med detta färdmedel skulle med stor säkerhet bli en stor attraktion. Problemet är om SJ kan upplåta bandelen för en turistled. Regeringen bör vidta de åtgärder som krävs så att ett sådant projekt kan förverkligas. Det befintliga spåret mellan och måste användas. I avvaktan på en större utbyggnad av denna bandel bör dessa två projekt prövas. Turisttrafik på hela borde kunna samordnas med en turistled för trampdressiner. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hos regeringen hemställer att åtgärder vidtas så att turisttrafik efter hela kan ske , 2. att hos regeringen hemställer att förutsättningarna för att öppna en turistled med trampdressin mellan och utreds.
mot · G5021398 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1398 m. fl. Vid behandling av trafikutskottets betänkande 1981/82:8 om tilläggsbudget I till statsbudgeten /82 föreslogs införandet av en s. k. enhetstaxa, innebärande att taxesättningen i den trafikstarkaste relationen skulle få bli normerande. Man utgick då från att sträckan utgjorde denna trafikstarkaste relation. Förslaget innebar att man frångick tidigare gällande princip som innebar att samma taxa tillämpades för Gotlandstrafiken som för trafiken inom landet i övrigt. Vid debatten framhölls att departementet sannolikt utgått från felaktiga primäruppgifter beträffande trafikens omfattning i de olika relationerna mellan och fastlandet. Den trafikstarkaste relationen är i stället den kortaste sträckan . Enligt en av SPK verkställd utvärdering av trafiken 1980 fraktades nämligen mer på nyssnämnda sträcka, vilken alltså med av utskottet angivna principer skulle ha varit normerande för enhetstaxan. Riksdagsbeslutet innebär bl. a. härigenom en höjning av transportkostnaderna på sistnämnda sträcka med . Självfallet innebär detta en försämring för och dess näringsliv. Den besparing på 12 milj. kr. som beräknas uppkomma genom taxehöjningen får betalas av gotlänningarna. Vpk ville för sin del inte biträda en sådan orättvis ordning, som dessutom åstadkommits genom felaktiga uppgifter, utan gav sitt stöd till ett under överläggningen framfört avslagsyrkande. Vi vidhåller denna vår principiella uppfattning. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att för /83 bil. 9,1 3, anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk)
mot · G5021399 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1399-1405 Motion 1981/82:1399 fattade beslut om att inrikes linjetrafik med F 28 skulle flyttas från till . Mot bakgrund av de stora trafikpolitiska och ekonomiska konsekvenserna som beslutet skulle föra med sig föreslog vi emellertid i en motion till , att det fattade beslutet borde upphävas. Motionen avslogs av riksdagsmajoriteten, då endast moderata samlingspartiet tillstyrkte den. Det skulle kanske anses rimligt att nu betrakta frågan som definitivt avgjord. kvarstår dock alla de sakargument som redovisats mot en flyttning till och för ett bibehållande av trafiken på . En utflyttning av allt reguljärt inrikesflyg till skulle få mycket negativa konsekvenser för flygtrafikanterna. Den skulle leda till längre restider, högre reskostnader och risker för att LIN:s flyglinjenät och trafikprogram måste skäras ned till följd av minskad efterfrågan på flygresor. räknar med en resultatförsämring till följd av utflyttningen till . För att motverka resultatförsämringen krävs höjda flygpriser och/eller statliga subventioner. Det sistnämnda förefaller i nuvarande statsfinansiella läge inte vara en lämplig lösning på LIN:s förväntade ekonomiska problem. Vi vill också fästa uppmärksamheten på att i anslutning till det tidigare nämnda beslutet uttalade att en absolut förutsättning för att linjetrafiken kan flytta från till är att kollektivtrafikförbindelserna mellan och förbättras. Denna förutsättning synes inte vara uppfylld och sannolikt inte ens under återstoden av , om man med en förbättring avser en förkortning av marktransporttiden C-Arlanda. Den reguljära linjetrafiken från mot bedrivs från . Antalet passagerare som utnyttjat flyget har ökat kraftigt vilket skapat underlag för ökad turtäthet. Trots det relativt korta avståndet mellan och , har genom utomordentliga närhet till det centrala tidsvinsten med flyget varit betydande för de resande. Vid en nedläggning av finns en uppenbar risk för en mindre god, möjligen negativ, passagerarutveckling. Detta kan komma att leda till minskad turtäthet och därmed sämre service för . Dessa regionala konsekvenser måste naturligtvis vägas in vid ett ställningstagande till flygplatsfrågan i , eftersom beslutet måste betraktas 1 1981182. som en riksangelägenhet. Det är, som vi framhöll i fjolårets motion, märkligt att ta beslut i utan att tillräckligt väl känna till de ekonomiska konsekvenserna eller veta vilka möjligheter som finns för att ge en tillfredsställande service. Enligt vår uppfattning är det fortfarande möjligt att fatta beslut om att bibehålla den inrikes flygtrafiken på . Självklart skall då de förutsättningar som angavs i regeringens proposition 1980/81:8 uppfyllas. Med anledning av det anförda hemställs att med upphävande av sina tidigare beslut beslutar att den reguljära inrikesflygtrafiken skall vara kvar på i enlighet med de riktlinjer som angavs i proposition 1980/ 81:8.
mot · G5021400 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1400 Ökad spårbunden kollektivtrafik i har en glädjande övergång skett från enskilt bilåkande till kollektivt resande. Detta innebär att en växande andel av det mycket omfattande pendelresandet mellan bostad och arbetsplats sker med kollektiva färdmedel, företrädesvis med buss. Huvudmannen för kollektivtrafiken i , , har också markerat sin vilja att uppmuntra en sådan utveckling, bl. a. med hjälp av ett starkt subventionerat månadskort giltigt alternativt i den egna kommunen eller över hela länet. En fortsatt positiv utveckling för kollektivresandet och motsvarande minskning av bilismen är angelägen ur flera synpunkter. Den leder till en minskad bensinåtgång vilket är positivt ur både samhällsekonomiska och energipolitiska hänsenden. En sådan utveckling bör också leda till färre bilolyckor. För att förbättra den inomregionala trafiken och i viss mån också den interregionala, borde den språbundna trafiken utnyttjas i mycket högre grad än vad som är fallet. Möjligheter bör finnas att utnyttja SJ:s reguljära trafik genom exempelvis ett tågstopp i , eller att utvidga den av lokaltrafik bedrivna pendeltågstrafiken till delar av . Sådana åtgärder kräver dock ett intensivt samarbete mellan samtliga berörda parter. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen uppdrar åt SJ att i samverkan med SLT och SL skapa förutsättningar för en utvidgad spårbunden kollektivtrafik för .
mot · G5021401 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1401 Förbudet att gå mot rött ljus En viktig grundsats för lagstiftningen är att lagar och bestämmelser skall vara förankrade i det allmänna rättsmedvetandet. Enligt gällande lagstiftning är det förknippat med straffsanktion att gå mot rött ljus. Straffet är böter. Trots dessa bestämmelser är överträdelserna många och utan att hänvisa till vetenskapliga undersökningar framstår det som helt uppenbart att enbart en liten del av befolkningen följer bestämmelsen i fråga. Polisens möjligheter att övervaka nämnda bestämmelse är också mycket begränsad. Och det framstår som helt orealistiskt att vid sidan av de prioriterade områdena t. ex. narkotika och våldsbekämpningen också lägga till förbudet att gå mot rött ljus. Det är helt otillfredsställande att ha lagar som inte efterlevs. De unga måste få en mycket märklig inställning till lagar och bestämmelser när de i undervisningen får klart för sig att det är straffbelagt att gå mot rött ljus som de sedan i det praktiska livet upplever att nästan varje gångtrafikant bryter mot denna bestämmelse. Barnen kan då få den uppfattningen att det inte heller på andra områden är nödvändigt att följa lagarna. Eftersom en så stor del av medborgarna bryter mot nämnda bestämmelse, och eftersom det framstår som helt orimligt att ur brottsförebyggande synpunkt prioritera denna fråga bör i stället konsekvensen bli att upphäver den särskilda straffsantionen för överträdelse av förbudet att gå mot rött ljus. Med anledning av ovanstående hemställer jag att hos regeringen begär en översyn av gällande bestämmelser innebärande ett upphävande av den särskilda straffsanktionen för överträdelse av förbudet att gå mot rött ljus.
mot · G5021402 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1402 m. fl. Ökat anslag till vägbyggnader i En väl fungerande transportapparat är en grundförutsättning för svensk industri och inte minst för att klara en regional spridning av industriell verksamhet. Inom skogsindustrin är oron stor för vad de minskade anslagen till framför allt vägunderhåll kommer att innebära. Ett höjt kostnadsläge för transporterna kan äventyra skogsbrukets och skogsindustrins fortlevnad. Detta gäller även för övrig industri. Väganslagen har minskat kraftigt . Byggandevolymen har i stort sett halverats till och en ytterligare halvering kan komma att bli följden av beslut med anledning av besparingspropositionen om inriktningen på medelstilldelningen till vägbyggande fram emot mitten av . Detta är synnerligen allvarligt. De vägbyggnadsobjekt av olika slag som återfinns i långsiktiga investeringsplaner motiveras starkt av trafikens krav. De flesta av dessa objekt borde ha genomförts med den trafikvolym som förekom redan då. har visat på vägbyggnadsobjekt som har en lönsamhet som överstiger resultatet av andra statliga, kommunala eller industriella investeringar. Genomförandet av dessa objekt innebär ett betydande tillskott till sysselsättningen för såväl arbetskraft som maskiner och påverkar marginellt landets importkostnader. Med ett väl utbyggt och väl fungerande transportsystem effektiviseras produktionsapparaten. Genom minskade transporttider och ökad leveranssäkerhet stiger nyttjandegraden av företagens produktionsutrustning. Väg- och brobyggandet skapar meningsfullt arbete. Att bygga vägar och broar skulle bidra till att expanderar sig ur krisven. Att bygga vägar lämpar sig också i områden där arbetsmarknadsläget är besvärligt. Det ger bl. a. god sysselsättning åt en råd lokala företag såsom åkerier, maskinfirmor och småindustri. Detta är speciellt viktigt i där den aktuella arbetsmarknadssituationen med mer än 6 500 arbetslösa och bara 330 lediga platser understryker behovet av arbetsmarknadspolitiska insatser. Vi har med hjälp av tagit fram en lista på konkreta väg- och broprojekt i länet som i stort är färdigprojekterade. Den sammantagna investeringsvolymen uppgår till ca 43 milj. kr., varav 25 milj. kr. I de föreslagna projekten ligger tyngdpunkten på sådana byggen som har stor betydelse för skogsindustrin. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att anvisar 25 milj. kr. för /83 för de vägbyggnader i som anges i motionen. () () BO () ()
mot · G5021404 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1404 m. fl. Överlåtelse av viss egendom till stiftelsen lämnade regeringen () tillstånd att lägga ned viss trafik. Då upphörde trafiken på äldsta järnväg, , som startade . Till denna järnväg hör också äldsta stationshus i . I skilda sammanhang har framhållits värdet av att järnvägsanläggningarna i musealt bevaras för framtiden. bildades stiftelsen och . Som intressenter i stiftelsen ingår bl. a. läns landsting och kommuner. Stiftelsens målsättning är att skapa ett järnvägsmuseum i och driva en veteranjärnväg. I finns en väl bibehållen, för drift och underhåll fullt komplett stationsanläggning . Denna anläggning utgör ett unikt underlag för skapande av ett museum med kulturellt riksintresse. Förutsättningen för att stiftelsens planer skall kunna fullföljas är att verksamheten inte belastas av kapitalskulder. Viktigt är också att ägarfrågan löses snabbt så att erforderligt underhåll kan påbörjas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hos regeringen begära förslag att till stiftelsen och överlåta spår, mark och byggnader i sådan omfattning och på sådana villkor att stiftelsens intentioner kan fullföljas. . () () () () () PER (vpk)
mot · G5021407 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1407 m. fl. Muddringsverksamheten i statlig regi Muddringsverksamhet i statlig regi har bedrivits . Från att tidigare ha ingått i verksamhet överfördes den till södra byggnadsdistrikt. Muddringsverksamheten har efter hand huvudsakligen blivit en serviceverksamhet åt kommuner, myndigheter samt hamn- och båtföreningar. På grund av nedskärningar i hamnbyggandet har mudderflottan minskat kraftigt. arbetade exempelvis tio mudderverk i statlig regi mot endast fyra. har sysselsättningen för mudderverken minskat ytterligare på grund av lågkonjunkturen och kommunernas sparverksamhet. Regeringen beslutade att den statliga muddringsverksamheten skall överföras från till under förutsättning att den inte uppvisat underskott . Visade verksamheten underskott dessa år skall vidta åtgärder för avveckling. 1980 och 1981 kommer båda att bli förlustår, och sjöfartverket har förklarat sig inte villigt att överta vare sig hela eller någon del av muddringsflottan, varför nu arbetar med att avveckla muddringsverksamheten. har en arbetsgrupp på uppdrag arbetat fram förslag till åtgärder för att få muddringsverksamheten lönsam. I en promemoria, avlämnad , redovisar gruppen ett förslag till nedbantning av verksamheten till en miniflotta där olönsamma delar föreslås bli avvecklade. Gruppen avslutar promemorian med följande förslag: Arbetsgruppen föreslår att nedskärningen av flottan vidtas och att fortsatt drift därefter sker hos tills erfarenhet erhållits av den nu föreslagna organisationen. En sådan provperiod bör omfatta av så att tillfälliga variationer i tillgången på muddringsarbeten inte blir utslagsgivande för den fortsata verksamheten. Gruppen finner det högst sannolikt att driften med en miniflotta skall bli lönsam och därmed trygga anställningen för den kvarvarande personalen. Skulle, mot all förmodan, muddringsvolymen minska så att full sysselsättning inte erhålls för muddringsenheterna, har personalen förklarat sig beredd att tillfälligtvis arbeta i land på övriga arbetsplatser. Gruppen föreslår alltså att mudderflottan skärs ned ytterligare, vilket möjliggör en minskning av antalet anställda från tolv till åtta. nedskärning är arbetsgruppen övertygad om att det skall bli möjligt att få verksamheten att ge godtagbart resultat. I en enkät där 61 kustkommuner svarat på frågan Bedömer ni det vara värdefullt att staten innehar muddringskapacitet från service- och konkurrenssynpunkt har 51 svarat Ja och 5 Nej. Avhänder sig staten hela mudderflottan, kommer det att ge det enda på samma kuststräcka opererande privata mudderföretaget i det närmaste monopol på verksamheten. Enda tänkbara konkurrensen skulle vara utländska företag. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om statligt engagemang i muddringsverksamhet. () () ()
mot · G5021408 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1408 Slopande av bestämmelsen att personbil skall vara försedd med strålkastarrengörare Enligt bestämmelserna skall personbilar vara försedda med strålkastarrengörare. Vid de bilprovningsstationer som jag besökt uppger förrättningsmännen att dessa rengörare regelmässigt antingen inte fungerar alls eller i varje fall inte uppfyller den avsedda funktionen, nämligen att hålla strålkastarna rena. Konstruktionen är ännu ofullkomlig. På en bilmodell med tillverkningsår 1974 inträffar vid reparation endast att den motor som driver rengörarna skadas och rengörarna åter är ur funktion. Bestämmelsen om strålkastarrengörare bör utgå och ersättas med åläggande att hålla strålkastarna rena i likhet med vad som gäller för bilens rutor. Med hänvisning till vad här anförts hemställs att beslutar att bestämmelsen om att personbilar skall vara försedda med strålkastarrengörare skall utgå.
mot · G5021409 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1409 Inplacering av och i transportstödszon Det finns två kommuner inom skogs- och Norrlandslänen tillhörande stödområde 3 som är uteslutna från transportstöd. Kommunerna är och . Båda kommunerna har betydande sysselsättningsproblem. Det är helt oförklarligt att dessa båda kommuner ställs utanför transportstödsområdet. Både och uppfyller mer än väl de krav som gäller för att erhålla transportstöd. Jag kan inte komma till någon annan slutsats än att ansvariga i har gjort ett fel när de nya transportstödszonerna utarbetades. Det skulle vara välgörande om byråkratin kunde erkänna detta genom att rätta till felet och inplacera och i lämplig transportstödszon. Prestigen kan och bör i det här fallet lämnas åt sidan. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att och bör inplaceras i lämplig transportstödszon.
mot · G5021411 · 1982-01-26 00:00:00 — Nybyggnad av södra förbifarten på vid Förverkligandet av södra förbifarten vid på är ett angeläget vägprojekt som bör få högsta prioritet i arbete på upprättande av ny flerårs- och fördelningsplan för . Grundproblemet med i nuvarande sträckning genom är den långa viadukten som saknar tillräcklig hållfasthet för dagens omfattande och främst tunga fordonstrafik. Dessutom utgör riksvägens sträckning genom ett betydande trafiksäkerhetsproblem. Viadukten som byggdes hade i medelantal fordon 1975 inte mindre än 11 000, och 1980 hade siffran ytterligare ökat till 13 400, varav 1 500 tunga fordon. Betydande mängder timmer- och flistransporter från stora delar av passerar denna viadukt på väg främst till industrierna i och . Fordonstrafiken i östlig-västlig riktning passerar i stor utsträckning och därmed viadukten i på väg till och från å ena sidan , , och å andra sidan , , . Nämnda viadukt har speciellt fått sprickbildningar i balksystemet, varför omfattande reparationer har fått genomföras i flera omgångar. krävs att byggandet av södra förbifarten på vid skyndsamt förverkligas så att genomfartstrafiken i allmänhet och de tyngre transporterna i synnerhet kan överföras till den nya vägsträckningen. Viadukten i blir då en kommunikationsled närmast för intern trafik, som med dagens slitage från fordonen kan tänkas motsvara byggkonstruktionens hållbarhet. av södra förbifarten på vid är kostnadsberäknat till ca 28 milj. kr. De trafikekonomiska beräkningarna visar på en avkastningsprocent på hela 27,7. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av högsta prioritet för nybyggnad av vägprojektet södra förbifarten på vid i den nya flerårs- och fördelningsplanen för .
mot · G5021412 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1412 i och för att säkra fortbeståndet av de skånska alléerna Det öppna skånska landskapet kräver oftast någon form av markering av vägens sträckning. Detta var också ett av syfterna när trädalléerna planterades. Alléaerna tjänstgör också som vindskydd och dämpar vinderosionen. Det är i synnerhet pilalléerna som är karakteristiska för , men alléerna omfattar även andra trädslag som lind, ask och oxel. Trädalléerna är vackra, nyttiga och förtjänar att bevaras. Dessa träd ersätts allt oftare med plaststolpar, vilka också tjänar ändamålet att markera vägens sträckning. Bakgrunden är att man anser att alléerna minskar trafiksäkerheten. Dessutom är träden dyrbara att underhålla och nyplantera. Märkligt nog intar man en i det närmaste motsatt ställning i . I en utredning från detta land hävdas att större vägplanteringar och trädrader kan ge en god orientering om vägens förlopp längre fram. Planteringarna är även av betydelse för fart- och avståndsbedömningen. Enligt vår uppfattning bör vi i vårt land inta en liknande ståndpunkt och värna om de skånska alléerna. De bör finnas kvar i nuvarande utsträckning, vårdas och vid behov förnyas genom återplantering. Med hänvisning till vad vi framfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen för att säkra fortbeståndet av de skånska alléerna. HANS () i
mot · G5021413 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1413 har kampen för bevarandet av järnvägssträckan pågått. I har ett antal motionsyrkanden ställts om upprustning och breddning av banan. Den här järnvägslinjen tillhör det fåtal smalspåriga linjer som fortfarande trafikeras. Givetvis är förhoppningen att trenden skall vända och att trafikintensiteten skall öka. Men om inget positivt inträffar är banan dömd att försvinna. Det som inte underhålls och utvecklas går obönhörligen åt andra hållet. Vad kan då göras för att vända trenden och rädda banan? Enligt mitt förmenande finns här mycket av såväl trafikbehov som kulturintressen att ta till vara. När jag för fram tanken på en trafik, vilken klassificeras som museijärnvägstrafik, avser jag en kompletteringstrafik under sommarens turistsäsong. Det torde vara lämpligt att införa en sådan trafik på bansträckan i första hand. Här finns den orörda Smålandsnaturen med alla sina vackra sjöar, berg och dalar. Bygden har också en levande historia. Det var här Dackefejden utkämpades. Det var från de här trakterna som smålänningarna utvandrade till det stora landet i väster. Ja, här finns allt vad en turistchef kan önska sig när han/hon skall sammanställa turistbroschyren och locka turister till regionen. Museijärnvägarna är en betydande turistnäring. De besöks totalt av ca 150 000-200 000 personer . Eftersom många museijärnvägar går genom trakter med ganska få arbetstillfällen och litet befolkningsunderlag för butiker etc., är deras publik ett viktigt tillskott till omsättningen. Sträckan , som mäter , behöver inte av den kulturintresserade turisten avverkas i ett sammanhang. Orter som och ger möjligheter till övernattningar, varifrån man sedan kan göra intressanta utflykter till olika mål. SJ borde i samråd med turistnäringen i län kunna presentera förslag till en kompletterande museijärnvägstrafik under turistsäsong på bandelen . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en kompletterande museijärnvägstrafik under turistsäsong på bandelen .
mot · G5021414 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1414-1421 m. fl. En broförbindelse mellan Brosunden och Rosendala i har väganslagen minskat mycket kraftigt. I stort sett har byggnadsvolymen halverats till dags datum. En ytterligare halvering kommer säkert att bli följden av beslut med anledning av besparingspropositionen om inriktning på medelstilldelning till vägbyggande . Vi anser detta vara synnerligen allvarligt. De vägbyggnadsprojekt av olika slag som återfinns i långsiktiga investeringsplaner motiveras starkt av trafikens krav. De flesta av dessa objekt borde ha genomförts med den trafikvolym som redan då förekom. har visat på vägbyggnadsobjekt vars lönsamhet överstiger resultatet av andra statliga, kommunala eller industriella investeringar. Genomförandet av dessa objekt innebär ett betydande tillskott till sysselsättningen. Det objekt som enligt vår uppfattning är mest lönsamt är byggandet av en bro över Brosundet mellan Brosunden och Rosendala i . har färdigprojekterat ett förslag till en rullbro med ett körfält på 4,5 m bredd. Enligt kostnadsförslaget för nämnda brobygge kommer det på grund av minskade driftkostnader att få en återbetalningstid på högst . För trafikanterna kommer brobygget att betyda en tidsvinst per fordon. F. n. är trafikmängden närmare 200 fordon per årsdygn. Den sammanlagda tidsvinsten blir drygt . Med hänvisning till det anförda hemställs att anvisar 4,2 milj. kr. för /83 för byggandet av en bro mellan Brosunden och Rosendala i . () () 1 1981/82.