mot · G5022184 · 1982-03-11 00:00:00 — Förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga (prop. 1981/82:109) Då folk under ledning reste sig mot utländskt förtryck och avsatte den utländske konungen, anskaffade landets högsta representation, rådet, dvs. regeringen, ett alltjämt bevarat statssigill, visande nationalhelgonet hållande en sklöd med ordnade två och en. Detta sigill användes sedan av rådet för bekräftande av statsrättliga urkunder av interregnum - dvs. då landet saknade konung - ända in . Trekronorssymbolen hade förra hälft förekommit i olika kungasigill och mynt, och ostridigt är att de vid statssigillets tillkomst är en symbol för land och folk, ett svenskt statsvapen, vars upptagande i danska kungavapen föranledde en häftig tvist med , då man däri såg ett uttryck för danska konungars anspråk på . Statsvapnet insattes tillsammans med det tidigare kungavapnet i kvadrerade kungavapen med Bondeättens vapen i en hjärtsköld. I samme konungs svensk-norska kungavapen 1451 kvadrerades huvudskölden genom ett kors i Bondeättens vapentinkturer guld och rött, motsvarande korset i flagga. Det gula korset insattes i kungavapnet först under - icke såsom sägs i propositionen 1448 (s. 24 och 34) - och utgjorde sedan ett kungligt och furstligt värdighetstecken. av kungligt envälde och politisk maktutövning från konungens sida användes konungens vapen som riksvapen och fick lag benämningen stora riksvapnet medan trekronorsvapnet betecknades som lilla riksvapnet. Historiskt och statsrättligt riktigare benämningar hade varit konungavapnet och statsvapnet. Det är därför felaktigt att göra gällande att dessa benämningar skulle vara en konstruktion, som ej har stöd av verkligheten (SOU 1966:62, s. 35, och prop. 109, s. 31). har de statsrättsliga förhållandena i vårt land ändrats, och all offentlig makt utgår numera från folket. Därför bör också folkets symbol framstå som statens vapen och lagstiftningen avse endast detta vapen, medan det bör tillkomma konungen att bestämma om sitt eget vapen och vapnen för kungliga husets medlemmar. För statsverksamheten räcker det med ett vapen liksom i och . Kronornas inbördes placering bör ange med den i heraldiken brukliga beskrivningen två och en ordnande, enär över kan innebära tvetydighet. Jfr överlagd, som innebär något helt annat än vad som här avses. Statsvapnet bör kunna förekomma i utföranden såväl utan som med sköldinramning och kunglig krona samt med sköldhållare, postament och vapenmantel, i vilket senare fall skölden skall vara okrönt. Däremot bör ej Serafimerordens kedja omge vapnet. Statliga organ må till vapnet kunna foga för sin verksamhet utmärkande emblem. Samråd härom bör ske med , som handhar löpande heraldiska ärenden. sammanträder alltför sällan, och det är tveksamt, om den kommer att finnas kvar efter en nödvändig omorganisation av den statliga heraldiska verksamheten. lag kompletteras lagtexten med bilder i färg av vapnen, av vilka bl. a. framgår att kunglig krona skall ha foder (mössa). På grund av okunnighet blir ofta den kungliga kronan felaktigt utformad. Det vore önskvärt att till lagen foga exempel på vapnets riktiga utförande. Lagen om rikets vapen bör ersättas med en lag om statsvapen enligt följande förslag: Härigenom föreskrivs följande. statsvapen är av guld och ordnade två och en i blått fält. med statsvapen må krönas med kunglig krona och hållas av två på ett postament av guld stående, uppresta, tillbakaseende lejon av guld med röd beväpning och krönta med krona av guld. Det hela kan omslutas av en med kunglig krona krönt, hermelinsfodrad vapenmantel av purpur med frans av guld och uppknuten med tofsprydda snören av guld, varvid skölden är okrönt. Vapnet kan även framställas utan tinkturer. Statsvapnet symboliserar land och folk, den svenska staten. I fråga om konungens vapen samt vapnen för medlemmar av det kungliga huset äger konungen bestämma. Statliga organ må till statsvapnet foga för deras verksamhet utmärkande emblem. I frågor rörande statsvapnet är riksantikvariet sakkunnig myndighet. Denna lag träder i kraft , då lagen (1908:655, s. 1) om rikets vapen skall upphöra att gälla. Åberopande det anförda hemställs att antar det förslag till lag om statsvapen som framförts i motionen.