mot · G60226 · 1982-10-15 00:00:00 — m. fl. Utbildning i räddningstjänst (prop. 1982/83:23) överlämnade brandförsvarsutredningen betänkandet Brandförsvarsutbildningen. Betänkandet föreslog en ökad satsning på den av statens brandnämnd bedrivna utbildningen av hel- och deltidsanställda inom brandförsvaret samt personal inom sotningsväsendet. De flesta remissinstanser var positiva till betänkandets förslag vad gällde själva utbildningen. De invändningar som gjordes gällde främst de höga kostnaderna och möjligheten till samordning med övrigt skolväsende. Till grund för den nu behandlade propositionen ligger den överarbetning av de sakkunnigas förslag som gjordes av en arbetsgrupp tillsatt av regeringen . Mycket kortfattat kan man säga att betänkandet Brandförsvarsutbildningen syftade till en förstärkt internutbildning under huvudmannaskap av statens brandnämnd medan arbetsgruppens förslag vill inordna utbildningen i räddningstjänst i det befintliga undervisningsväsendet i huvudsak. Brandförsvaret utvecklas mer och mer mot en räddningstjänst i vid mening. Den tekniska utvecklingen, ny materiel och nya metoder ställer ständigt växande krav på kunskaper inom en rad områden. Sammanflätningen mellan olika verksamheter t. ex. inom produktion och transporter innebär också en ökad sårbarhet. spelar en allt viktigare roll och kräver alltmer av personal och utrustning i ett komplicerat samhälle. Därför måste räddningsorganisationen och dess utbildning vara i verklig mening framtidsinriktad. Vi ser positivt på den föreslagna samordningen mellan brandnämndens och civilförsvarets utbildning. Såväl betänkandet Ds Kn 1979:5 Brandförsvarsutbildningen som den tillsatta arbetsgruppen Utbildning i räddningstjänst m. m. (Ds Kn 1981:24) synes eftersträva en förbättrad utbildning. Arbetsgruppens förslag har haft som utgångspunkt att de sakkunnigas förslag medförde alltför höga kostnader. I ambitionen att spara tror man sig ha funnit lösningen i en uppdelning av utbildningen på en rad skilda huvudmän. Härvid uppkommer en klar risk för en uppsplittring såväl organisatoriskt som geografiskt. Den föreslagna modellen för grundutbildning synes inte tillräckligt beakta värdet av yrkeserfarenhet förvärvad före den tänkta högre specialkursen. Det är också anmärkningsvärt att ett nytt förslag till utbildning av ambulanspersonal läggs fram utan att vare sig , , eller varit med i arbetsgruppen. Det bör vara känt att ett inom dessa instanser väl förankrat förslag till såväl ny grundutbildning för ambulanspersonal som kompletteringsut bildning för vårdare i ambulans redan ligger på regeringens bord. Å andra sidan är de sakkunnigas förslag i alltför hög grad inriktat på en s. k. inomverksutbildning. Trots en rad förtjänster skulle detta förslag ha tjänat på en större öppenhet för möjligheterna till en viss samordning med det allmänna skolväsendet. Vpk anser inte att regeringsförslaget till utbildning i räddningstjänst är tillräckligt realistiskt och framtidsinriktat. En större kunskap om den praktiska verklighetens problem hade kunnat återspeglas i förslaget, om såväl utredning som arbetsgrupp lämnat plats för berörda yrkeskategorier via de fackliga organisationerna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att avslå förslaget till utbildning i räddningstjänst, 2. att beslutar att hos regeringen hemställa om tillsättandet av en arbetsgrupp, där representanter för berörda fackliga organisationer ingår, med uppgift att framlägga nytt förslag till utbildning i räddningstjänst. (vpk) (vpk)