mot · G5022133 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Bygga för framtiden 5 Situationen inom bygg- och byggnadsmaterialindustrin 11 Bygga för framtiden 12 Teknisk forskning och utveckling samt utbildning 13 Vårt förslag till investerings- och åtgärdsprogram 14 Transporter och kommunikationer 18 Tidigareläggning av kommunala investeringar 25 Teknisk forskning och utveckling 28 Bilaga: Väg- och broprojekt 35 Byggande och andra investeringar har inte bara en avgörande betydelse för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. De är också ett instrument för att påverka den omedelbara ekonomiska aktiviteten. Av båda dessa skäl måste byggande och andra investeringar inta en central plats i en politik för att föra ur krisen. Viktiga uppgifter blir att åter bygga upp en konkurrenskraftig produktionsapparat inom industrin, att få i gång det eftersatta nybyggandet och underhållet inom bostadssektorn och på trafikområdet, att bygga ut energiproduktion och energisnål teknik. Genom en satsning på alla dessa områden skapar vi möjligheter att sätta fart på det svenska näringslivet så att landets produktiva resurser utnyttjas fullt ut och så att sysselsättningen ökar. 1 har investeringarna krympt . Tron har minskat. Minskningen av investeringarna gäller alla sektorer av ekonomin. Nybyggandet av bostäder har inte varit så lågt sedan Koreakrisen . Även satsningarna på reparationer och underhåll har avtagit. Investeringarna inom stat och kommun dras ner. Industriinvesteringarna som ökade stadigt under 1960och första har därefter rasat till en nivå motsvarande den . Över 600000 människor är sysselsatta inom byggnadsverksamheten som är en viktig del av de totala investeringarna. Förutom dem som arbetar direkt i byggandet gäller det dem som arbetar inom industrier som levererar material till byggandet. Trävaruindustri, cementindustri, stålindustri, köksutrustningsindustri, sanitetsgodsindustri är några exempel på sådana industrier. Bygg- och byggmaterialindustrin har drabbats hårt av den kraftiga nedgången i byggnadsverksamheten. Flera fackförbund redovisar arbetslöshetssiffror som man inte varit i närheten av sedan . Utvecklingsverksamheten dras ner. Grunden för exportsatsningar rasar. Importberoendet inom byggandet ökar snabbt. En förutsättning för att få till stånd ökade investeringar i industrin är att kapacitetsutnyttjandet ökar. Därför måste en ökning av efterfrågan på industriprodukter ske. Den ökade efterfrågan måste åstadkommas på områden som är väsentliga i arbetet med att rätta till de långsiktiga ekonomiska problemen. Ökningen av efterfrågan inriktas därför enligt vårt förslag på investeringar som är direkt ägnade att förbättra den svenska industrins produktionsförmåga. Mot den bakgrunden föreslår vi ett omfattande investerings- och åtgärdsprogram för energiförsörjning, transportsystem och byggande samt en ökad satsning på teknisk forskning och utveckling. På energiområdet måste stora investeringar göras om målen att avveck la kärnkraften och minska oljeberoendet skall kunna uppnås. Vi föreslår nu en rad åtgärder för att nödvändiga investeringar skall komma i gång och genomföras snabbare. De borgerligas passivitet i energipolitiken måste brytas. Oljeersättningsfonden föreslås få 250 milj. kr. i ökade anslag att användas till investeringar som kan minska oljeberoendet. Ytterligare 200 milj. kr. föreslås för stöd till miljöförbättrande åtgärder på området. Bland övriga åtgärder i vårt program för ökade energiinvesteringar ingår förslag om ett samhällsägt utvecklingsbolag, utvecklingsavtal, bränslebolag, en plan om vattenkraftens fortsatta utbyggnad, utvecklingsplan för raffinaderier och petrokemisk industri m. m. Transport- och kommunikationsområdet har blivit eftersatt och visar nu uppenbara tecken på kapacitets- och materialbrist. Detta är till stor nackdel för industrin för vilken en väl fungerande transportapparat är av avgörande betydelse. Vi föreslår här ett omfattande investeringsprogram med ökade insatser på vägunderhåll, vägbyggande, järnvägstrafiken samt kollektivtrafikområdet. De vägbyggnadsprojekt vi föreslår har valts ut med hänsyn till deras stora betydelse för industrins transporter. De projekt vi föreslår är: broar som kan ersätta färjor. vägar och broar som minskar transportkostnaderna för svensk industri, vägar som är en förutsättning för bostadsbyggande. För SJ föreslås betydande investeringar i vagnar (även pendeltågsvagnar) och lok, utbyggd spårkapacitet, ett särskilt program för att förbättra funktionsdugligheten , snabbare införande av automatiskt tågstopp (ATC), ett särskilt program för upprustning och omläggning av spår i m. m. Bostadsbyggandet har sjunkit till en katastrofalt låg nivå. med följd att arbetslösheten bland de anställda i bygg- och byggmaterialindustrin har stigit till rekordhöga tal. Omfattande industriell kapacitet slås ut, och importberoendet i denna tidigare nästan helt självförsörjda sektor ökar. För att stimulera till ett högre nybyggande föreslås ett system med hyresrabatter och hyresgarantier för flerbostadshus. Särskilda åtgärder för att öka insatserna i reparations-, ombyggnads- och tillbyggnadssektorn föreslås. Krav ställs på att regeringen skall ta initiativ till utarbetandet av ett upprustningsprogram för det äldre bostadsbeståndet. Stora insatser behövs, dels för att åtgärda det eftersatta underhållet, dels för att höja nivån på det reguljära underhållet. 1 syfte att utnyttja ledig kapacitet i industrin och skapa ett antal nya arbetstillfällen föreslår vi att kommunerna erbjuds ett statligt bidrag på av kostnaden för tidigarelagda investeringar på miljöområdet. Vi har anledning att räkna med att den förstärkta efterfrågan som följer av satsningarna på energiområdet, transportområdet och byggandet kom mer att öka industrins efterfrågan. Det kommer i sin tur att leda till ett behov av nyinvesteringar i industrin. En ytterligare stimulans för industriinvesteringarna kommer också när vårt förslag om en struktur- och utvecklingsfond har genomförts. Fondens uppgift blir bl. a. att medverka vid finansieringen av investeringsprojekt som det på grund av deras storlek eller höga risknivå är svårt att få finansierade, Vi föreslår vidare ett investerings- och utvecklingsprogram för de statliga företagen. Staten måste enligt vår mening utnyttja sina möjligheter att via den statliga företagssektorn lyfta industriinvesteringarna. Vi föreslår också en satsning på de särskilda branschprogram som handhas av statens industriverk. Betydande delar av insatserna inom branschprogrammens ram utgörs av stöd till investeringar såväl i anläggningar som i marknadsföring på export. Förslagen till förstärkta insatser ligger främst inom träindustrin och tekoindustrin. Vi föreslår också två särskilda program för intensifierad prospektering och investeringar i nya gruvor. För näringslivets och industrins framtida utveckling är satsningarna på teknisk forskning och utveckling av avgörande betydelse. F. n. finns brister på detta område bl. a. när det gäller lokaler. Vi föreslår en utbyggnad av sådana lokaler samt ökade anslag till teknikupphandling, stipendier till uppfinnare och ökade anslag till de tekniska fakulteterna. Sammanställning av vårt investerings- och åtgärdsprogram - Ökade resurser till oljeersättningsfonden 250 milj. kr. - Ökat stöd till miljöinvesteringar 200 milj. kr. - Ökad takt i energihushållningsprogrammet - Slagkraftig samhällelig teknikupphandling -i Samhällsägt utvecklings- och upphandlingsbolag - Avtal för teknikutveckling - Plan för vattenkraften - Plan för raffinaderier och petrokemisk industri Vägunderhåll Vägar och broar SJ: vagnar och lok (inkl. 1982/83 milj. kr. ATC (automatiskt tågstopp) Kollektivtrafik 1982/83 Tot.invest. investeringar inom miljöområdet 90 300 Industriinvesteringar Struktur- och utvecklingsfond Investerings- och utvecklingsprogram för de statliga företagen Forskning och teknisk utveckling Ökat anslag till de tekn. fakulteterna 2 Ökat anslag till stipendier för uppfinnare 5 Lokaler för forskn. och utveckling 115 445 Summa: Energi 450 1000 Kommunikationer 980 2 335 Bostäder 275 2 800 Forskning och utveckling 140 445 Kommunala investeringar 90 300 Till detta kommer de investeringar i industrin som blir följden av den ökade efterfrågan. Beräkningar gjorda inom de fackliga organisationerna och näringslivet visar att investeringar i byggsektorn på ger 5 000-6000 sysselsättningstillfällen. Vi har beräknat att våra förslag medför investeringar , förutom de följdinvesteringar som väntas inom industrin. Det innebär att sysselsättningseffekten av vårt program skulle bli 35 000-40000 jobb . 1 detta är endast inberäknat energiinvesteringar på . Under resten av 1980-talet väntas våra satsningar på energiområdet skapa ytterligare mellan 30000 och 40000 arbetstillfällen. Bygga för framtiden Inledning Investeringar och byggande är avgörande för den framtida samhällsutvecklingen. Ett samhälle som utvecklas för att skapa sysselsättning och trygghet för människorna avsätter stor del resurser till investeringar. + 1 1981182. Politiken för investeringar och byggande är ett av de områden där skillnaderna mellan den socialdemokratiska och den borgerliga synen på samhällsutvecklingen framstår tydligast. Enligt socialdemokratisk uppfattning avgör människorna själva, genom den politik som förs, på vilket sätt och i vilken omfattning resurser avsätts till investeringar och byggande. Enligt borgerlig uppfattning bestäms detta i stället av de s. k. fria marknadskrafterna. Den ekonomiska utvecklingen i sig själv avgör då hur samhällets resurser fördelas på konsumtion och investeringar och hur mycket som därmed avsätts för samhällets framtida utveckling. Resultatet av denna samhällssyn kan avläsas av det sätt som ekonomin utvecklats sedan det borgerliga maktövertagandet 1976. Nivån på investeringar och byggande speglar graden av framförhållning i ekonomin. Stor andel investeringar visar på en god framförhållning och förtroende för framtiden. Byggandet är över huvud taget viktigt för samhällets sätt att fungera. Produktion och tillhandahållande av bostäder har därvid lika stor betydelse som exempelvis försörjningen med livsmedel och energi. fungerade byggandet som en av de främsta drivkrafterna i ekonomiska och industriella utveckling. Byggandets andel av BNP var . Sedan har investeringarna krympt som byggandets andel av investeringarna har minskat. Eftersom byggandet utgör den mest långsiktiga delen av investeringarna innebär det att investeringarna blivit mer och mer kortsiktiga. Framförhållningen i den svenska ekonomin liksom tron i har således minskat. Den svenska utvecklingen skiljer sig därmed markant från jämförbara länder som , , . Förutom den långsiktiga påverkan på ekonomisk utveckling och samhällets funktionsduglighet och utveckling har byggandet och investeringarna en central roll i konjunkturutvecklingen. Det kan räcka med en stagnation i efterfrågan för att investeringar och nybyggande skall upphöra eller skjutas . Även en liten förändring i efterfrågan utlöser därför, om inte samhället ingriper genom den ekonomiska politiken, ofta starka svängningar i byggande och investeringar. Det finns också en motsvarande påverkan i den motsatta riktningen. Ett ökat byggande och växande investeringar ökar efterfrågan på byggmaterial, arbetskraft, transporter m.m. Genom ett ökat byggande kan man få i gång en allmän ökning av efterfrågan som i sin tur medför nya ökningar i investeringarna. Det var en ökning föranledd av en snabb utbyggnad av ett samhälle som kunde erbjuda medborgarna bättre bostäder, bättre social service, bättre vård, utbildning m. m. Investeringarna i industrin ökade också snabbt under dessa år. Investeringarnas utveckling illustreras här av utvecklingen inom bostadsbyggandet och industriinvesteringarna. I och med att miljonprogrammet genomförts hade bostadsbristen i landet, så när som på några få kommuner, byggts bort. En del kommuner började t. o. m. få överskott på lägenheter. Det gällde framför allt på orter med en vikande arbetsmarknad. Dessutom var de lediga lägenheterna i allmänhet koncentrerade till vissa, ofta miljö- och servicemässigt mindre utvecklade, relativt nybyggda bostadsområden. senare hälft har bostadsbyggandet legat på den, i förhållande till byggandet , mycket låga nivån på ca 55 000 lägenheter i medeltal. Endast under Koreakrisen var bostadsbyggandet lägre. uppskattas antalet påbörjade nya lägenheter ha blivit drygt 43 000. Nedgången i byggandet berörde i första hand flerbostadshusen, men har även småhusproduktionen minskat starkt. färdigställdes i medeltal ca 46000 småhus . påbörjades endast 27 000 småhus. Med utgångspunkt i de prognoser som gjorts av kommer antalet påbörjade lägenheter att fortsätta att sjunka . Nedgången av den planerade långivningen har beräknats till i storleksordningen när det gäller flerfämiljshuslägenheter och vad beträffar gruppbyggda småhus. Med utgångspunkt i dessa beräkningar kan igångsättningen för uppskattas till i storleksordningen 35000-37000 lägenheter varav ca 15000 i flerfamiljshus och drygt 20000 i småhus. När det gäller småhusproduktion skulle detta i stort sett betyda en halvering med borgerliga regeringar. För att finna ett lika lågt småhusbyggande måste man gå . som nybyggandet har minskat har investeringarna i reparationer och underhåll ökat. Inom hela byggnadsverksamheten steg reparations-, ombyggnads- och tillbyggnadssektorn (ROT-) från en andel på år . Inom bostadssektorn var denna utveckling ännu mer markerad med en ökning från . Trots detta präglas stora delar av bostadsbeståndet av ett allvarligt eftersatt underhåll. Det gäller både äldre hus och sådana som tillkom under genomförandet av miljonprogrammet. Till detta kommer ett extraordinärt behov av reparationer och underhåll till följd av rötskadade fönster och karmar, läckande och fuktskadade tak, söndereroderade balkonger, trasiga avloppssystem, hälsovådliga byggmaterial etc. Industrins investeringar i byggnader och maskiner ökade stadigt i volym och fram t. o. m. Endast under minskade industriinvesteringarna. Investeringstillväxten var i genomsnitt räknat i fasta priser. Åren efter 1976 inträffade ett kraftigt ras i industriinvesteringarna. minskade investeringsvolymen i industrin . skedde så en viss återhämtning, men fortfarande var investeringsverksamheten långt års nivå. minskade åter industriinvesteringarna så att industrins fasta investeringar nu är nere i en volym motsvarande den . kan man räkna med en ytterligare försvagning. I finansplanen räknar man med en nedgång i investeringarna på . Detta är dock en optimistisk bedömning. De flesta andra prognosmakare räknar med en minskning på 10- . De borgerliga regeringsåren har inneburit en mycket stark uppbromsning av framtidsbyggandet inom svensk industri. År har investeringsaktiviteten legat på en nivå som framstår som utomordentligt låg vare sig man jämför med och första eller med de krav på industriinvesteringar som ställts upp bl.a. i statens industriverks rapporter och i olika långtidsbedömningar från de borgerliga regeringarna. Industriinvesteringarna har alltså under hela den borgerliga regeringsperioden legat på en otillfredsställande låg nivå. Uppbyggnaden av den industriella produktionsapparaten har saktat av. Här finns verkligen skäl att tala . Trots den negativa utvecklingen svarade den totala byggproduktionen för av bruttonationalprodukten och är fortfarande en av de sektorer i den svenska ekonomin som har störst betydelse för utvecklingen. Många industrier har byggandet som sin största marknad och påverkas starkt i sin utveckling av förändringar i byggandet. Som exempel kan nämnas träindustrin. Trähus- och byggnadssnickeriindustrin levererar hela sin produktion till byggandet i någon form. Hälften av sågverkens leveranser i går till byggandet och till trähus- och byggnadssnickeriindustrin. Av skivindustrins inhemska leveranser går till byggandet. Möbelindustrin påverkas indirekt av byggandet eftersom lågt byggande medför färre flyttningar, färre nybildningar av hushåll och därmed minskad efterfrågan på möbler. Det innebär att hälften, 45 00050000 personer, av de anställda i träindustrin arbetar med produktion direkt avsedd för byggandet. Cement- och betongindustri, stålindustri, köksutrustning, sanitetsgods m. m. är andra exempel på industrier som har byggandet som sin största marknad. Flera av dessa byggmaterialindustrier har. med det svenska byggandet som stabil bas, kunnat utveckla en relativt omfattande exportverksamhet. Även byggnadsindustrin har utvecklat en betydande exportverksamhet . har utlandsproduktionen åttadubblats och beräknas 1981 ha uppgått till . Byggandets betydelse för sysselsättning och industriutveckling kan också belysas av att bygginvesteringar, enligt bedömningar inom branschorganisationerna, milj. kr. beräknas ge en sysselsättning på 5 000 -6000 personer. En ytterligare illustration kan ges i form av en beräkning från och som visar att en produktion av 10000 lägenheter skapar 18000 arbetstillfällen, varav hälften i byggindustrin och hälften inom byggmaterialindustrin. Enligt samma beräkning betyder denna produktion en ökning av bruttonationalprodukten med . När produktionen kommer i gång, börjar företagen betala moms och socialförsäkringsavgifter. De nyanställda arbetarna och tjänstemännen betalar då också in skatt till samhället i stället för att klara sitt uppehälle med hjälp av samhällets arbetslöshetsunderstöd. Som ett ytterligare exempel på byggandets och investeringarnas betydelse redovisas i nedanstående tabell från en ungefärlig uppskattning av de nva sysselsättningsmöjligheter som öppnar sig om bl. a. oljeersättningen genom byggande av fastbränsleanläggningar m. m. kan genomföras i enlighet med beslut. Till detta kommer sysselsättningsmöjligheterna inom energihushållningsprogrammets ram. Redovisningen omfattar arbetskraftsbehovet för anläggning av energiomvandlingssystem och produktion av utrustning för det allmänna energiförsörjningssystemet (el och värme). I sammanställningen ingår inte industrins energianläggningar, eldistribution samt eventuella anläggningar för metanolproduktion. Siffrorna inkluderar i princip all projektanknuten personal, såväl centralt som på arbetsplatserna. Däremot ingår ej personal för drift av anläggningarna, med undantag av sådana verksamheter som är nya i , dvs. produktion av energiskog och torv samt kolhamnar. Arbetskraftsbehovet hos underleverantörerna är inkluderat i de redovisade siffrorna. Utgångspunkten har varit att all produktion sker i . 1981/82: 2133 Arbetskraftsbehov för anläggning av energiomvandiingssystem och produktion av utrustning för det allmänna energiförsörjningssystemet. Sysselsättning (manår) Alternativ C Anläggn. Kolhamnar (anläggn. Totalt sysselsätter byggandet i nära 600000 personer. Av dessa arbetar drygt 300000 direkt i byggandet, medan knappt 300 000 arbetar inom industri som levererar material och tjänster till byggnadsverksamheten. Det innebär att var sjunde svensk förvärvsarbetande har sin försörjning genom byggandet. Många företag inom byggmaterialindustrin, inte minst träindustri och betonggjuterier, är små företag etablerade på många små orter där de har stor betydelse för ortens och kommunens sysselsättning. Ofta finns dessa orter och kommuner i regioner med svåra sysselsättningsproblem. En fortsatt negativ utveckling inom byggandet skulle försvåra de stora regionala sysselsättningsproblem som uppkommit . Byggnadsverksamheten är utpräglat importsnål. Endast av det material som används i byggandet är importerat. Det innebär att en ökning av byggandet kan ske utan nämnvärd påfrestning på bytesbalansen. Det innebär att byggandet med fördel kan användas som ett instrument för att utjämna konjunktursvackor och lindra arbetslöshetsproblem. Med den takt som byggnads- och byggmaterialindustri nu avvecklas kommer denna positiva egenskap hos byggandet emellertid snabbt att urholkas eller försvinna. Importandelen i byggandet ökar redan med den låga nivå på byggandet som vi nu har. Detta kan belysas av utvecklingen av snickeriimporten. då bostadsbyggandet uppgick till nära 107000 påbörjade lägenheter importerades byggnadssnickerier till ett belopp av 13,3 milj. kr. , då bostadsbyggandet var mindre än hälften, drygt 49000 påbörjade lägenheter, uppgick importen till 170 milj. kr. Även med hänsyn tagen till prisutvecklingen innebär detta att importinnehållet ökat mycket kraftigt. 1981/82: 2133 Om nedläggningarna tillåts fortsätta kommer en senare återgång till en normal byggandenivå att medföra att vi tvingas importera byggmaterial i mycket stor utsträckning. En annan fördel med den låga importandelen är att en framgång på utlandsmarknaderna för svensk bygg- och byggmaterialindustri innebär en väsentlig stimulans för den svenska ekonomin. Situationen inom bygg- och byggnadsmaterialindustrin Minskningen i byggnadsverksamheten har fått till följd att arbetslösheten ökar snabbt inom byggnads- och byggnadsmaterialindustrin. Ett stort antal företag har lagts ner eller gjort stora inskränkningar i sin verksamhet. Varslen om nya nedläggningar och driftsinskränkningar kommer in i en allt snabbare takt. Arbetslösheten ökar oavbrutet. Inom byggnadsarbetarkåren uppgick arbetslösheten till . Detta är den högsta arbetslöshet som noterats sedan . Även regioner med tidigare gott sysselsättningsläge har drabbats. I vissa län förutses en arbetslöshet på bland byggnadsarbetarna. Inom träindustrin har en fjärdedel av medlemmar varslats om uppsägning eller permittering som en omedelbar följd av nedgången i byggandet. En tredjedel av förbundets medlemmar har uppburit arbetslöshetsersättning . Arbetslösheten inom förbundet uppgick till . Även detta utgör den högsta registrerade arbetslösheten . Inom Metallindustriarbetareförbundets område har i genomsnitt två företag som producerar byggmaterial varslat om driftsinskränkningar. har förlorat omkring 5000 medlemmar som varit anställda i byggmaterialtillverkande företag. Utslagningen av företag innebär bortfall av produktionskapacitet. Det innebär att industrier avvecklas i stället för, som så väl skulle behövas i ekonomiska situation, utvecklas. Det innebär också att , om den nuvarande utvecklingen tillåts fortsätta, blir importberoende i en bransch där vi tidigare tillverkat i stort sett alla produkter själva. Flera av byggmaterialbranscherna är för sin lönsamhet beroende av att produktionsvolymen upprätthålls. När produktionsvolymen minskar försvinner lönsamheten och företagets hela existens sätts på spel. Med försämrad lönsamhet försvinner också forsknings- och utvecklingsarbetet. Därmed vittrar grunden förden framtida utvecklingen inom denna viktiga svenska industri sönder. Den tidigare starka byggmarknaden var också genom sin beställarroll av stor betydelse för utvecklingsarbetet inom industrin. Det gäller t. ex. den för så viktiga produktionen och exporten av kylskåp, frysskåp och spisar. Med den nedgång i byggan det som sker minskar denna beställarroll och utvecklingsmöjligheterna försvinner. Andra länder tar över denna roll vilket hotar den inhemska produktionen. Svensk byggindustri har varit en tämligen lyckosam exportör. 1981 beräknas utlandsbyggandet tillföra . Det ger också sysselsättning i även om huvuddelen av jobben hamnar i utlandet. En viktig faktor för exporten är att företagen har byggobjekt i att hänvisa till för att dokumentera sitt kunnande. När byggandet minskar, minskar också antalet referensobjekt. Svenska företag får då svårare att övertyga om sina kunskaper och specialområden. Det försvårar exporten som den internationella konkurrensen har hårdnat genom att allt fler länder söker exportobjekt som ersättning för ett lågt inhemskt byggande. Den negativa utvecklingen av investeringarna måste brytas. Den borgerliga tron att åtstramningspolitik skall kunna lösa de ekonomiska problemen har visat sig ohållbar både i och i andra länder som exempelvis och . Satsning på investeringar och byggande är en absolut nödvändig förutsättning för att vi skall kunna vända den negativa utvecklingen.