mot · G5022516 · 1982-04-28 00:00:00 — m. fl. Vårdnad och umgänge m. m. 1981/82:168) Utgångspunkten för regeringens proposition angående vårdnad och umgänge m. m. är en strävan att skapa regler som underlättar för barn att få växa upp under goda och trygga förhållanden, där barnens rättmätiga behov går före föräldrars och fostrares egna intressen. Vi har i olika sammanhang hävdat vikten av att omsorgen om barnens bästa i högre grad blir vägledande i lagstiftningen på familjerättsområdet och ställer oss därför bakom denna inriktning i lagförslaget. Vi vill dock tillägga att här, liksom beträffande övrig lagstiftning på familjerättens område, måste en rimlig avvägning ske mellan myndigheternas rätt att ingripa i familjens angelägenheter och familjemedlemmars intresse av att handla efter egen övertygelse. De invändningar vi har mot förslaget riktar sig i första hand mot reglerna om gemensam vårdnad. I propositionen fortsätter regeringen på den väg som slog in på genom att möjliggöra gemensam vårdnad för ogifta eller frånskilda föräldrar. Sådan vårdnad kan alltså nu tillerkännas föräldrar efter prövning av domstol. Då denna regel infördes ansåg många av oss i moderata samlingspartiet att gemensam vårdnad inte i första hand tillgodosåg barnets behov av omvårdnad och trygghet utan mera föräldrarnas intresse av en rättvis fördelning av vårdnaden. Vi efterlyste då en analys av den situation barnet kunde hamna i vid gemensam vårdnad, eller som den tyvärr ofta symtomatiskt kallas delad vårdnad. Företrädare för moderata samlingspartiet i lagutskottet reserverade sig mot förslaget i propositionen, som dock antogs av . I 6 kap. 3 § föreslås nu att den gemensamma vårdnaden skall bli huvudregel. Den vårdnad som tillkommer föräldrar i äktenskap föreslås automatiskt fortsätta även efter föräldrarnas skilsmässa och utan att domstol behöver pröva fråga om lämpligheten av en sådan vårdnadsform. Vidare föreslås i 4 § att ogifta sammanboende föräldrar skall kunna få gemensam vårdnad utan prövning av domstol och endast efter anmälan till pastorsämbetet. Med hänsyn till de ingripande förändringar som således föreslås var det att förvänta att förslaget om gemensam vårdnad skulle vara väl underbyggt. Det är bara att konstatera att så inte är fallet. vet vi inte hur den gemesamma vårdnaden uppfattas av barnet och inte heller av föräldrarna. Framför allt finns det stor risk för att många barn känner otrygghet, eftersom de så att säga har två hem i skilda bostäder med olika familjemedlemmmar och kamrater. Gemensam vårdnad ställer också stora krav på föräldrar att i samråd kunna lösa skilda frågor och problem som uppkommer i samband med barnets uppfostran. Det är att kräva stor samarbetsvilja av föräldrar som genomgått en skilsmässa. Deras olösta konflikter kan lätt komma att gå ut över barnet. Eftersom frågan om gemensam vårdnad inte regelmässigt blir prövad i samband med äktenskapsskillnaden skjuts problemet . Det kan därigenom förvärras, och frågan kan komma att tas upp till prövning först efter äktenskapsskillnaden och då riva upp gamla sår. Många och betydelsefulla remissinstanser har också avstyrkt en vidgad möjlighet till gemensam vårdnad. Så har t. ex. funnit det klart olämpligt att föräldrar efter separation automatiskt skall ha gemensam vårdnad. Enligt samfundets mening bör föräldrar ta ställning till vårdnadsfrågan i samband med äktenskapsskillnaden. Föreningen och landstingsanställdas familjerådgivare () har samma uppfattning. De har förklarat att de ofta möter föräldrar som prövat gemensam vårdnad och funnit att den inte fungerar. Föreningen fortsätter: Att välja gemensam vårdnad är att följa minsta motståndets lag och därigenom undvika att bearbeta såväl separationskriser som att ta ställning till viktiga frågor för barnet. Detta har inneburit att man täckt över konflikter och motsättningar, som sedan spelats ut över barnet vid de oundgängliga praktiska besluten i det gemensamma föräldraansvaret. Det är framför allt barnet som far illa av obearbetade konflikter mellan föräldrarna. Som många av remissinstanserna påpekat, råder alltså fortfarande stor oklarhet om hur den gemesamma vårdnaden utfallit i praktiken. Enligt vår mening är det oacceptabelt att lägga fram ett så genomgripande förslag utan att en grundlig utredning gjorts om barnets situation i de relativt få fallen av gemensam vårdnad. Utöver vad vi nu anfört som skäl för avslag åberopar vi vad som anfördes från företrädare för moderata samlingspartiet i samband med den riksdagsbehandling som föregick beslut om gemensam vårdnad. Den oro för barnets situation som då kom till uttryck har sannerligen inte blivit mindre under de gånga åren. Vi motsätter oss alltså att reglerna om gemensam vårdnad ändras på sätt som föreslagits. Vi vill förorda att en utvärdering nu görs av vilka effekter reglerna om gemensam vårdnad haft framför allt för berörda barn. 1 avvaktan på denna utvärdering anser vi att nuvarande regler bör bibehållas oförändrade. 1 ytterligare ett avseende ifrågasätter vi förslaget i propositionen, och det gäller bestämmelsen i 6 kap. 15 § om umgängesrätt. Vi delar uppfattningen att det är av värde att barn får rätt till umgänge också med andra personer än föräldrarna. Självfallet är detta särskilt viktigt när det gäller att upprätthålla samhörigheten med t. ex. far- och morföräldrar och fosterföräldrar, som kan skänka barnet trygghet och gemenskap. oss dock frågande inför den väg som valts i förslaget. Om ett barn får träffa t. ex. sin mormor först efter det att socialnämnden vid domstol fört talan om umgängesrätten måste man allvarligt ifrågasätta värdet för barnet av ett sådant sammanträffande. Den motvilja som vårdnadshavare måste känna då en sådan umgängesrätt utövas kommer otvivelaktigt att gå ut över barnet. Om det är av särskild vikt för ett barn att få träffa andra, och vårdnadshavaren motsätter sig detta i strid med barnets intresse, måste i stället hela vårdnadsfrågan övervägas och omprövas. Denna risk bör vårdnadshavare ha klart för sig för att kunna rätta sitt handlande därefter. Vår invändning mot lagförslaget i denna del bör lagtekniskt föranleda den ändringen att tredje stycket i 15 § utgår. Det bör i övrigt ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med anledning av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär utvärdering av effekterna av reglerna om gemensam vårdnad, 2. att avslår propositionen såvitt avser ändringar i bestämmelserna om gemensam vårdnad, 3. att beslutar att i förslaget till lag om ändring i tredje stycket i 6 kap. 15 § skall utgå. () () H. () () () G. () () () ()