ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502911 · 1982-01-22 00:00:00 — Registrering vid inköp av alkoholhaltiga drycker Totalkonsumtionen av alkohol har ökat kraftigt . Enligt undersökningar finns det ett klart samband mellan hög totalkonsumtion och sjukdomar och för tidig död. var den svenska ungdomen väsentligen skyddad mot alkoholbruk och alkoholskador. kan emellertid konstateras att endast ett litet fåtal 16-åringar, pojkar som flickor, är helnykterister. Utvecklingen går emot att allt yngre ungdomar - allt fler flickor - dricker sig kraftigt berusade, ofta på spritdrycker. I spritdryckernas spår följer ökad brottslighet, våld och olyckshändelser. Allt fler alkoholiseras . Det är också skrämmande med den snabba tillväxten av medicinska och sociala alkoholskador: sjukdomar, invaliditet, social utslagning och för tidig död. Det har satsats mycket på information, vård och rehabilitering, men trots detta har problemen stadigt förvärrats. För att hejda denna utveckling måste nu mer konkreta åtgärder vidtas. Genom någon form av alkoholransonering skulle totalkonsumtionen kunna sänkas betydligt och ungdomen väsentligen kunna hållas alkoholfri. Denna ransonering skulle kunna genomföras genom en registrering vid inköpstillfället. Det bör då beslutas om ett högsta tillåtna uttag . Tilldelningens storlek bör avgöras genom närmare utredning. Övriga problem med ransoneringen får snabbt utredas och motåtgärder sättas in. Målsättningen för alkoholpolitiken i vårt land måste vara att på olika sätt minska alkoholkonsumtionen för att alla skador som uppstår genom alkoholens påverkan skall kunna tvingas tillbaka. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om registrering vid inköp av alkoholhaltiga drycker.
mot · G502914 · 1982-01-22 00:00:00 — Särskild beskattning av annonsblad Antalet annonsblad i ökar lavinartat. Annonsbladen erbjuder annonsörer låga priser genom att de slipper betala för redaktionell text. Därigenom blir annonsbladen ett hot mot de seriösa tidningsföretagen, som ser som sin uppgift att i första hand ge sina läsare en tidning som innehåller samhällsinformation, nyheter och kommentarer etc. En utgivare av annonsblad slipper hela kostnaden för att hålla en redaktion och kan inrikta sig på att enbart ge ut annonser. Massmedierna bör behandlas av samhället utifrån enhetliga värderingar som huvudsakligen återfinns i tryckfrihetsförordningen, presspolitiken, lagstiftningen kring radio och TV och kulturpolitiken. Massmediernas uppgifter bör vara att informera, granska, kommentera, främja jämställdhet och kommunikation mellan grupper och härigenom medverka till en allsidig och korrekt beskrivning av sakförhållanden. Det är krav som vi ofta ställer från sida. Ingen kan väl säga att annonsbladen uppfyller dessa krav. Men tidningarna i vårt land försöker efter förmåga att nå upp till dessa krav. I stöder vi dessutom tidningarna med pengar för att vi skall få mångfald och god samhällsinformation. Som annonsbladen fungerar undergräver de dessa strävanden. För att jämna ut konkurrensen om annonsörerna mellan annonsblad och tidningar bör samhället ingripa i någon form. Då blir det aktuellt att försöka göra kostnaderna lika för annonsblad och de tidningar som använder annonsintäkterna för att ge seriös information. Enligt min mening är en särskilt hård beskattning av annonsbladen aktuell. De som ger ut annonsblad utan eller med marginell redaktionell text skall beskattas hårt. Skatten skall vara av den storleksordningen att det skulle kosta ungefär lika mycket att anställa en redaktion. Liksom vi tidigare värnat om mångfalden i svensk press med presstödet finns det mycket starka skäl att också värna om den press vi har genom att införa den här typen av beskattning. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att hos regeringen begära en utredning med uppdrag att föreslå en särskild beskattning av annonsblad.
mot · G502915 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:915 Deklarationen av innehav av premieobligationer När man skall avge allmän självdeklaration och vid bouppteckning så skall man enligt gällande regler ta upp premieobligationer till gällande kurs. Vid självdeklarationstillfället får man en del hjälp av den broschyr som ger ut men det är inte alltid säkert att alla ändå hittar siffrorna. När det gäller bouppteckning är det svårare, därför att då skall man ha reda på kursen den dag då vederbörande som ägde obligationen avled. Det skulle gå att förenkla förfarandet, när det gäller små innehav av obligationer. Det är alldeles klart att för personer som har obligationer med ett mycket stort värde, så kan man inte göra den här typen av förändringar. Men om man utgår ifrån att man kunde schablonisera deklarationsförfarandet för innehav upp till förslagsvis . nominellt värde så skulle det förenkla för många, som har små innehav av premieobligationer. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag att hos regeringen begär förslag till lagändring för att uppnå ett mer schabloniserat förfarande vid deklaration av premieobligationer, när det gäller små innehav.
mot · G502916 · 1982-01-22 00:00:00 — förste vice talmannen och av beskattningsvärdet för mervärdeskatt Hur hög är momsen? De flesta svarar säkert , som är den procentsats som figurerar på räkningar, när momsen läggs till varans eller tjänstens pris. Officiellt är dock skattesatsen , räknat på ett beskattningsvärde som inkluderar själva skatten. Bägge uttryckssätten är givetvis fullt riktiga: av priset i dess helhet är exakt detsamma som tillägg till priset före skatt. För många människor är dock sammanhanget oklart. Vid höstens skattesänkning från 19 till talades i finansutskottet inte om dessa procenttal utan om momspålägget, , som skulle sänkas till . Detta betraktelsesätt är ju också enligt vår mening det naturliga, och det är att märka dels att i alla andra mervärdeskatteländer skatten uttrycks som ett procentuellt pristillägg, dels att samma teknik tillämpas i i fråga om hela raden av punktskatter. Man kan då fråga sig, varför lagtexten beträffande mervärdeskatten uttrycker talförhållandet på ett annat sätt. Den praktiska konsekvensen har blivit att skatten som tilläggspost vid fakturering och vid beräkning av skatteuttaget i samband med införsel alltid måste uttryckas med decimaler, även när den författningsenliga skattesatsen har utgjort ett helt procenttal. För de skattskyldiga med eller utan de olika hjälpmedel som står till buds vore det mer praktiskt, om skatten som tillägg till priset utgörs av ett så kort procenttal som möjligt, helt eller med endast en decimal. Det minskar också risken för felräkningar. Härtill kommer att en sådan ändring skulle framstå som konsekvent i jämförelse dels med vår indirekta beskattning i övrigt, dels med skattesatserna i andra länder. Ett sådant förslag framlades också av dåvarande finansministern i Kungl. Maj:ts proposition nr 1972 i samband med förslag till omläggning av den statliga inkomstskatten. Under riksdagsbehandlingen beslöts att denna skulle finansieras på annat sätt än med den momshöjning som föreslagits. Förslaget till omläggning av beskattningsvärdet för mervärdeskatten blev därigenom ej längre aktuellt och har inte heller återkommit senare, vilket är att beklaga. Motivet för den föreslagna omläggningen var att skattesatsen för mervärdeskatten då kunde bestämmas till ett helt procenttal och att man därigenom skulle undgå öppen debitering med brutet procenttal. Enligt vår mening bör man vid en framtida ändring av skattesatsen övergå till den tekniken att skatten inte längre skall inräknas i beskattningsvärdet utan anges sorn ett tillägg sorn i dagens läge skulle utgöra . Även för de allmänna ombuden och för länsstyrelsernas revisionspersonal, vilkas arbetsuppgifter ofta spänner och som därför måste arbeta med en stor uppsättning procenttal, torde en omläggning av beskattningsvärdet från värde inkl. skatt till värde exkl. skatt medföra välkomna förenklingar. De reduceringsregler enligt vilka skatten f. n. träffar eller av vederlaget finge givetvis anpassas till det ändrade beräkningssättet. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att vid framtida ändring av mervärdeskatten denna skall uttryckas som ett tillägg till priset. () ()
mot · G502918 · 1982-01-22 00:00:00 — När någon döms till fängelsestraff uppstår svårigheter för honom eller henne att betala hyran för sin bostad. Den straffade saknar ju inkomst. Sociala nämnderna betalar vanligtvis hyran men sedan måste internen hyra ut lägenheten i andra hand eller lämna densamma. får internen stora svårigheter att lösa bostadssituationen. Han kanske hyr ut lägenheten till någon kamrat, som missköter sig med resultat att hyresgästen vräks. Förtursrätten till bostad är beroende av vilken tillgång det finns till tomma lägenheter. Bristen på bostad eller boende på ungkarlshotell försvårar möjligheten till att få ett arbete liksom bristen på arbete minskar möjligheten att skriva kontrakt på bostad. Rehabiliteringen av straffade skulle underlättas om samhällets ansvar för bostaden utsträcktes. I samband med de kriminalvårdsutredningar som arbetar inom bör den straffades bostadssituation efter frigivningen studeras närmare. Möjligheterna att i större utsträckning hjälpa personer med straff upp till fängelse bör undersökas och utvecklas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om straffades behov av stöd för att behålla sin bostad.
mot · G502919 · 1982-01-22 00:00:00 — 1981/82 919-927 och av brottsrubriceringen narkotikaförseelse Samhället kan inte acceptera missbruk av narkotika. Kampen mot narkotikan får därför inte begränsas till att minska missbruket utan inriktas på att utrota det. Detta måste förankras i en konsekvent lagstiftning tillsammans med alla övriga åtgärder. Därför bör all illegal befattning med narkotika beivras. Detta kommer att ha en preventiv betydelse. Vet man att det är ett brott och inte en förseelse att gå med låt vara en liten mängd narkotika på sig kommer troligen fler människor att undvika att bli inblandade i denna verksamhet. Brottsrubriceringen narkotikaförseelse bör alltså avskaffas. All illegal befattning med narkotika blir därmed i juridiskt hänseende betraktad som narkotikabrott. Det måste till drastiska åtgärder för att angripa missbruket. En ändrad lagstiftning är en förutsättning för att man från polisens sida verkningsfullt skall kunna ingripa mot gatuhandeln med narkotika. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en lagändring i syfte att avskaffa brottsrubriceringen narkotikaförseelse och i stället betrakta all illegal befattning med narkotika som narkotikabrott. () () 1 1981/82.
mot · G502920 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:920 En kampanj mot tillgreppsbrott, m. m. Det är med oro man kan konstatera att antalet tillgrepp av annans egendom blir allt vanligare i det svenska samhället. kan man i tidningarna läsa om olika tillgrepp. har jag själv kunnat konstatera två inbrott i TV-affärer i på min väg upp till . Varuhusen kring city i är illa utsatta av stölder, och den öppna handeln som vi vant oss vid håller på att ersättas av inglasade stånd inne i varuhusen för att hejda det växande antalet tillgrepp. Polisens utredningsresurser har länge varit hårt ansträngda och allmänheten upplever att polisen inte hinner med att göra brottsplatsundersökningar annat än när större värden tillgripits. I ökande omfattning blir det den bestulnes sak att söka vinna rättelse genom att vända sig till försäkringsbolagen. En bidragande orsak till att respekten för vad som är mitt eller ditt minskat är att samhället inför den negativa brottsutvecklingen sökt begränsa sitt ansvar genom att inte åtala den som gör tillgrepp . Därmed är det fritt fram för snattare, att gå ut och tillgripa vad de behöver och chansa på att inte åka fast. Detta bildar en skola för småtjuvar, tjuvar som snabbt fattar mod att göra allt större tillgrepp och snart är vaneförbrytare där tillgrepp är en del i den dagliga tillvaron. Problemet är att polisens rutiner vid tillgrepp är alltför krångliga och binder personal. Inför ett enklare botsystem som gör det möjligt att utdöma bot direkt på plats så att endast tveksamma fall måste gå igenom det krävande rättssystemet. Ta bort nuvarande höga gräns för åtalseftergift och inför bestraffning redan vid tillgrepp av ringa värde. Förenkla rättssystemet så att tjuvar som grips på bar gärning inte skall kräva att affärernas personal tvingas ställa upp i rättegångarna. En tjuv som blev ertappad på bar gärning med att stjäla en larmad päls och som greps vid affärens ytterdörr fick löpa trots att tillgreppet rörde sig om värde. Skälet var att affärsidkaren inte såg sig ha tid och råd att ställa upp i den efterföljande rättegången. I varuhusen anmäler kunder för expediter att tillgrepp görs, men dessa väljer att se åt annat håll och låtsas som om de inget hört. De vill inte riskera att stå öga mot öga med en av droger påverkad person eller ha obehaget att bli inblandade. För att hela svenska folket skall bli uppmärksammat på den låga moral som insmugit sig i vårt samhälle vad gäller frågan om att tillgripa annans egendom borde det som i många andra fall utlysas en kampanj. Denna kampanj skall vara en rikskampanj, där står som ansvarig och polisen, , TV m. fl. Kampanjen bör som motto ha Du skall icke stjäla. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en skärpning av lagen så att tillgrepp av ringa värde ej medger åtalseftergift, 2. att begär att regeringen utlyser en rikskampanj under mottot Du skall icke stjäla.
mot · G502921 · 1982-01-22 00:00:00 — och för onykterhet vid framförande av rälsbuss Enligt gällande lagstiftning kan en spritpåverkad förare av rälsbuss ej ställas under åtal. Vi finner denna ordning stötande och att den för området aktuella lagstiftningen bör omarbetas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag till ändring av lagstiftning för onykterhet vid framförande av rälsbuss i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()
mot · G502923 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. är förslaget till anslag för kommande budgetår till särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m. Det är en uppräkning av anslaget från föregående år . Som vanligt redovisas inte vart pengarna går. Inte heller redovisas utgifterna för /81, vilket görs för alla andra anslagsposter. Det är därför mycket svårt att bedöma detta förslag till anslag. Vpk:s uppfattning är att den del av säkerhetspolisens verksamhet som innebär registrering och rapportering av politisk verksamhet skall upplösas och att anslaget till den särskilda polisverksamheten skall reduceras i motsvarande grad. Vårt förslag till anslag måste ses mot den bakgrunden. Det är också ytterst angeläget att den parlamentariska utredning, som vpk föreslagit under en följd av år, kommer till stånd. Som vi redogjort för i tidigare motioner kantas säkerhetspolisens väg av en rad skandaler. Ur demokratisk synpunkt är det nödvändigt att en fempartikommission får möjlighet att granska säkerhetspolisens verksamhet. i fallet har också föreslagit att omorganisationen av säkerhetstjänsten borde bli föremål för en förutsättningslös utvärdering . har gått och ett ytterligare förhalande av denna fråga får tolkas som att det är en hel del av säkerhetspolisens verksamhet som inte tål dagens ljus i samband med en granskning av en parlamentarisk utredning. Med hänvisning till ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen hemställer att den del av säkerhetspolisens organisation som innebär registrering och rapportering av politisk verksamhet upplöses, 2. att beslutar att anslaget till Särskild polisverksamhet i proposition 1981/82:100, bil. 5, B 2, reduceras i enlighet härmed, 3. att hos regeringen hemställer om en parlamentarisk utredning, med alla fem riksdagspartierna företrädda, med uppdrag att granska säkerhetspolisens verksamhet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502925 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:925 Lokalisering till av länsrätten i län väcktes en motion (1978/79:684) om lokalisering till av länsrätten i län. Alla de motiv som då fördes fram är fortfarande aktuella. kommun har erbjudit flera alternativa lösningar när det gäller lokaler. Som vägledning för regeringen bör anta ett särskilt uttalande. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening uttalar att lokalisering av länsrätten i län bör ske till kommun.
mot · G502927 · 1982-01-22 00:00:00 — Försäkringskassornas medverkan vid fastställande av underhållsbidrag Barns underhållsbidrag bör snabbare anpassas till barnets behov och föräldrarnas ekonomiska förmåga. Försäkringskassorna bör inte bara nöja sig med att vara uppspårare av felaktiga underhåll utan bör vara betydligt aktivare för att få bidragen anpassade till föräldrarnas ekonomiska förmåga. När bidragsförskotten överfördes från kommunerna till försäkringskassorna 1977 var det en bra reform. Man bör sträva efter att ytterligare förbättra denna reform och framför allt förenkla handläggningen av dessa frågor med utgångspunkt i den underhållsskyldiges och vårdnadshavarens situation. Att tala om bidragsförskott utan att komma in på underhållsbidrag går knappast. Dessa frågor har fått en låsning till varandra i bidragsförskottslagen. Beträffande de riktlinjer som gäller kan naturligtvis antas att de vid en konsekvent tillämpning leder fram till underhållsbidrag som är mera rättvisa i förhållande till varandra än vad fallet var tidigare. Därmed blir kassornas tillämpning av 4 § fjärde stycket bidragsförskottslagen enklare. Många är dock obenägna att använda riktlinjerna på grund av det omfångsrika uppgiftsinhämtandet. Trots detta använder kommuner, advokater och försäkringskassor riktlinjerna. Dessutom sneglar många domstolar på hur stort underhållsbidraget skulle bli med hjälp av dessa beräkningar. En information om riktlinjerna och dessa förändringar kräver totalt stora resurser, eftersom risken annars blir stor för olika bedömningar. Många upplever den långa väntetid som tyvärr är vanlig vid jämkning till dess ett nytt avtal eller en ny dom föreligger som mycket otillfredsställande. Exempelvis upptäcker kassan att den underhållsskyldige saknar förmåga att betala hela eller del av sitt underhållsbidrag och att betalningsoförmågan kan bedömas bli bestående. Kassan uppmanar då den underhållsskyldige att kontakta kommunen, som kanske dock inte anser sig ha skyldighet att biträda i det aktuella fallet utan hänvisar till advokat. Handläggningstiden för ett sådant försäkringsärende kan ofta uppgå till mellan ett halvt och . Detta måste vara till nackdel för både den underhållsskyldige, vårdnadshavaren och . Under de år försäkringskassorna administrerat bidragsförskottsverksamheten har gruppen berörda ökat med och utbetalt belopp med . Man kan anta att även allt fler människor blir beroende av samhällets förskott av underhållsbidrag och att samhällets utgifter ökar. Eftersom kassorna kommer att bedöma barns behov och föräldrarnas förmåga att utge underhållsbidrag i en allt större utsträckning, vore det naturligt att kassorna finge fullfölja sin medverkan till överenskommelse om underhållsbidrag. Därmed skulle också väntetiderna och samhällets kostnader kunna minskas. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning av möjligheterna att ge försäkringskassorna bättre rätt att medverka vid fastställande av underhållsbidrag. () ()
mot · G502929 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:929 Vidgade möjligheter för försäkringskassor till kvittning mellan skulder och tillgångar inom socialförsäkringen I samband med det fortsatta arbetet på en samordnad allmän socialförsäkring bör övervägas om möjligheterna till kvittning mellan olika förmåner, tillgångar och skulder inom socialförsäkringsområdet kan utvidgas. F. n. kan kvittning ej ske mellan skuld och tillgång om resp. områden regleras enligt speciell lagstiftning även om förmånerna handläggs av samma myndighet. Kvittning får enligt föreskrifter inte ske i förmån som inte är avsedd för det återkravet gäller, exempelvis att sjukpenning inte får kvittas i bidragsförskott. Kvittningsrätt föreligger mellan sjukpenning och allmän pension vilka båda regleras genom lagen om allmän försäkring. Kvittningsrätt föreligger ej mellan sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring och dagpenning som regleras enligt arbetsmarknadskungörelsen. Kvittningsrätt föreligger däremot mellan förmånslag som regleras av samma författning. Enligt min mening borde kvittningsrätt kunna införas mellan samtliga de förmåner där försäkringskassorna har att fatta beslut om återkrav. Följande kan illustrera hur begränsningen av kvittningsrätten kan verka. Vårdnadshavare, som uppbär bidragsförskott för tre barn, underlåter att anmäla till att den underhållsskyldige flyttat ihop med henne eller barnen. Hon kvitterar även därefter fortlöpande ut bidragsförskott, som hon inte äger rätt till. När av en slump upptäcker att bidragsförskottet utges oriktigt, har hon orättmätigt uppburit . Hon har själv förtidspension enligt AFL uppgående till 85 000 . Den med henne sammanboende fadern till barnen har en årsinkomst på . Han har inte inbetalat något till för de utgivna bidragsförskotten men bidragit till försörjningen av barnen. Bestämmelser som ger rätt att fortlöpande på vårdnadshavarens pension avräkna skäligt belopp till betalning av hennes skuld finns ej. Kassans beslut om återbetalningsskyldighet har icke godkänts som underlag för exekutiva åtgärder. För dagen är alltså en försäkringskassa nödsakad att vidta processuella åtgärder för att få allmän domstols dom - i civil- eller straffprocess gentemot vårdnadshavaren - för att få vårdnadsha varén dömd som återbetalningsskyldig gentemot kassan. Sådana processer är betungande och kostnadskrävande både för försäkringskassorna och för de allmänna domstolarna. Genom överklagning kan det dessutom gå åratal innan kassan kan få en sådan dom gentemot en återbetalningsskyldig fastställd. Tillkommer ev. införselprocess genom kronofogden. Genom kvittningsbestämmelser innebärande att kassan får kvitta fordran mot vad kassan har att utge till den försäkrade även enligt annan författning men inom samma myndighetsutövning kan samhället spara mycket arbete, tid och pengar. Rättssäkerheten bör kunna tillgodoses genom att beslut om kvittning får överklagas i vanlig ordning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär utredning och översyn av lagstiftningen så att rätt till kvittning i större utsträckning blir möjlig mellan förmåner där försäkringskassorna har att fatta beslut om återkrav.
mot · G502930 · 1982-01-22 00:00:00 — Efterlevandeskydd för vissa invandrare Vi har många invandrare i vårt land. Från olika länder och olika kulturer. Bland dessa finns ett mindre antal män som har mer än en hustru. Förmodligen har detta varit helt lagligt i det land man kommer från. Men vår lagstiftning bygger ju på engifte. Utifrån detta har vi byggt upp bl. a. tryggheten för efterlevande hustru. Det här är givetvis framför allt en fråga om materiell trygghet men det är en trygghet som alla gifta invandrarkvinnor också bör få del av. Säkert är det inte bara ett materiellt problem. Det blir också en fråga om civilstånd. Det blir bara en som enligt vår lag kan bli änka. Arvsskiften torde också bli besvärliga frågor. Regeringen behöver ta tag i de här problemen så att klara bestämmelser erhålls. Även om det endast gäller ett fåtal människor och skaran förhoppningsvis inte skall bli större, kan det vara nog så viktigt för var och en av dessa kvinnor. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler för efterlevandeskydd för vissa invandrare.