mot · G502485 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Rösträtt för invandrare i riksdagsval Det är en grundläggande målsättning för den svenska invandrarpolitiken att de utländska medborgare som flyttar till och varaktigt bosätter sig här så långt det är möjligt skall ges samma rättigheter och skyldigheter som svenska medborgare. Denna målsättning präglar samhällets politik på många olika områden. Särskilt riksdagsbeslutet om nya riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken har betytt mycket för att stärka invandrarnas och deras organisationers ställning i det svenska samhället. Genom besluten fick invandrarnas organisationer i förstärkta ekonomiska resurser. De fick förbättrade förutsättningar för att bedriva informationsverksamhet både om och det svenska samhället till sina medlemmar och om invandrargrupperna och deras speciella problem till övriga svenskar. Invandrarorganisationerna har också genom sin medverkan i invandrarrådet i och i referensgrupper vid statens invandrarverk liksom i många andra sammanhang accepterats som företrädare för sina medlemsgrupper. De yttrar sig som remissinstanser och har över huvud taget accepterats som erkända intresseorganisationer i det svenska samhället. Därmed har också invandrarnas politiska inflytande förstärkts. De ställningstaganden som görs av invandrarorganisationerna till olika frågor tillmäts stor betydelse när politiskt ansvariga organ fattar beslut i olika frågor. Det gäller både spörsmål där kommuner eller landsting beslutar som frågor där regeringen eller i sista hand har att fatta avgörandet. Också som enskilda individer har invandrarna fått förbättrade förutsättningar att påverka de politiska besluten och därmed förutsättningarna för det dagliga livet. De invandrare som varit bosatta varaktigt i vårt land har fått rätt att delta i de politiska valen. Rösträtten är dock begränsad till de kommunala och landstingskommunala valen. I riksdagsvalen har enligt bestämmelserna i regeringsformen (3 kap. 2 §) endast svenska medborgare rösträtt. Eftersom valbarhetsbestämmelserna är samordnade med rösträttsvillkoren kan en invandrare som inte är svensk medborgare väljas till ledamot i kommunfullmäktige och landsting men inte i . De nya reglerna för rösträtt tillämpades första gången vid val. Invandrare som inte är svenska medborgare har därefter haft rösträtt inte endast vid kommunal- och landstingsvalen utan också vid folkomröstningen rörande energipolitiken . den fortsatta användningen av kärnkraften vilket är en fråga som hör till och inte till de kommunala församlingarnas beslutsområde. Vissa undersökningar har genomförts beträffande invandrarnas valdeltagande och information i kommunalvalen. I samband med val studerades inte endast valdeltagandet utan också röstfördelningen mellan olika partier inom olika invandrargrupper samt andra frågor som är vanliga i statsvetenskapliga väljarundersökningar. års val saknas sådana ingående vetenskapliga och sociologiska studier. Från socialdemokratiskt håll har vi i i motioner begärt att en särskild utredning skall tillsättas för att sammanställa resultaten från de undersökningar som genomförts om invandrarnas deltagande i det politiska livet i vårt land samt för att ta initiativ till de ytterligare åtgärder som krävs för att underlätta invandrarnas valdeltagande. Vi har också föreslagit att utredningen skall få till uppgift att pröva om invandrarnas rösträtt kan utvidgas till att omfatta även riksdagsvalen. Den borgerliga riksdagsmajoriteten har emellertid visat sig kallsinnig till dessa förslag att förbättra invandrarnas möjligheter att politiskt verka för sina krav och önskemål på samhällspolitiken. Motionerna har avslagits av . har rösträtten för svenska medborgare som är varaktigt bosatta utomlands utsträckts till att gälla utan tidsbegränsning. Med den nuvarande ordningen tillämpas två i grunden olika principer för rösträtt till och till de kommunala församlingarna. Till är rösträtten kopplad enbart till medborgarskapet. Bostadsorten har ingen betydelse alls längre. Till kommunerna och landstingen däremot är det bosättningen och inte medborgarskapet som kvalificerar för rösträtten. Genom rösträttsreformen 1977 har spänningen mellan dessa två principer blivit än mer uppenbar . Det är nu hög tid för statsmakterna att målmedvetet ta upp frågan till prövning om hur de invandrare som har rösträtt skall kunna ges rätt att delta också i valen till . Som vi påpekat i våra tidigare motioner aktualiserar en sådan utvidgad rösträtt för invandrarna även andra problem än de som är förbundna med den kommunala rösträtten. Som exempel kan nämnas att vissa invandrare kan få rösträtt och bli valbara både till hemlandets parlament och till den svenska . Frågor av detta slag kräver ytterligare överväganden och sannolikt överläggningar med andra länder innan beslut kan fattas om hur invandrarrösträtten skall utvidgas ytterligare. Ett utredningsarbete rörande rösträtt för invandrarna till måste komma i gång snabbt. Det bör bedrivas inom en parlamentariskt sammansatt utredning som vid sidan av denna huvuduppgift också får i uppdrag att samla och utvärdera erfarenheterna av de val som genomförts med rösträtt för invandrare. Av särskild betydelse är att utredningen får ett ansvar för att tillvarata erfarenheterna av de nya studier som beviljat medel till i samband med val. En sådan förnyad studie av valdeltagande och röstning kommer att ge ytterligare värdefull belysning av det politiska intresset och aktiviteten hos den andra generationen av invandrare. Studierna av valdeltagandet i olika åldersgrupper 1979 pekar på att intresset för att delta i valen är stort bland dessa i födda ungdomar vilka genom föräldrarnas medborgarskap inte ges fullständiga politiska rättigheter i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att en parlamentariskt sammansatt utredning tillsätts för att utreda och presentera förslag till hur invandrarnas rösträtt skall kunna utvidgas till att också omfatta riksdagsvalen samt i övrigt ges uppgifter i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () HANS () () () () () () BO () () () () ()