mot · G5022006 · 1982-01-26 00:00:00 — Vi anser att det är viktigt att de akuta problemen inte permanentas utan en mjuk övergång till fortsatt eller förändrad verksamhet kan garanteras. Med hänvisning till de positiva erfarenheterna från tidigare anvisade medel som särskilt riskkapital, samt de akuta behoven av medel i samband med Vänerskogskonkursen föreslår vi att länets utvecklingsfond tillförs ytterligare 4 milj. kr. att användas för de ändamål som vi angivit ovan. Inom länet har ett utvecklat industrisamarbete mellan och bedömts vara av högsta betydelse. i liksom utvecklingsfonden har verkat för att främja och underlätta samarbetet mellan värmländskt och norskt näringsliv. empel på detta är det samarbetsprojekt som pågår inom den s. k. . Även på nationell nivå debatteras industriellt samarbete med . närhet till ger naturliga förutsättningar för ett sådant samarbete. Med utvecklingsfondens medverkan har exempelvis säljresor, utställningar och seminarier anordnats, särskild med placering i anlitats. Ett projekt med tiotalet värmländska företag har startats i syfte att öka exporten till . gjorda samarbetsförsök har utfallit positivt och bör fortsätta tills verksamheten har stabiliserats. med dessa redan pågående projekt bör också initiativ tas till nya aktiviteter. Särskilda medel bör därför anvisas till utvecklingsfonden för nya projekt inom ramen för svensknorskt industrisamarbete. Ökade kontakter och informationsutbyte över gränserna är ett annat viktigt led i förbättrat industriellt samarbete mellan och . Särskilda medel för detta bör ställas till förfogande. För att underlätta näringslivets kontakter med bör möjligheterna att inrätta direktflyg mellan och prövas. har hos regeringen ansökt om koncession för linjetrafik med taxiflyg på sträckan . Flygningarna avses utföras med ett flygplan för sju passagerare, helgfri , med en tur i vardera riktningen. Trafiken torde i huvudsak tillgodose behovet av affärsresor mellan Värmland-Närke-Norge. Med hänvisning till det anförda förordar vi att 1 milj. kr. anvisas till och utvecklingsfonden för ovan redovisade utvecklingsprojekt i syfte att öka det industriella samarbetet mellan och samt att hos regeringen hemställer att i positiv anda behandla koncessionsansökan om flygförbindelsen mellan Karlskoga-KarlstadOslo. Vänerskogs konkurs har orsakat en mycket stor oro på den värmländska virkesmarknaden. Virkesuppköpare slåss om virke. Det är fråga om en osund virkeshandel till priser som ligger långt över träffade virkesavtal. Det är därför av stor vikt att virkesleveranserna till skogsindustri organiseras så att vi kan få en lugn och stabiliserad marknad utan inslag av spekulationer i den uppkomna virkeskrisen. Samhälliga styrmedel måste sättas in så att råvaran till den värmländska industrin kan anskaffas till normala priser. Samhället kan nämligen inte fritas från delansvar när det gäller att lindra sviterna efter den tragedi som drabbat den värmländska skogsnäringen. Alla måste nu ta sitt ansvar för att dels finna kortsiktiga lösningar som förhindrar att enheter slås ut, dels på lång sikt säkra skogsindustrins råvaruförsörjning. Långsiktigt krävs det en mycket mer ambitiös skogspolitik än vad de borgerliga regeringarna bedrivit . I den socialdemokratiska motionen om skogsnäringen presenterar vi vårt alternativ till den borgerliga politiken. gäller det att trygga de arbetstillfällen som finns i det värmländska skogsbruket och den värmländska skogsindustrin. Med hänvisning till ovan anförda bör hos regeringen begära att den s.k. Strukturgruppen som på regeringens uppdrag har till uppgift att mildra verkningarna av Vänerskogskonkursen ges i uppdrag att i sitt arbete utgå ifrån regionalpolitiska hänsyn och med förtur behandla frågan om råvaruförsöijningen till de konkursdrabbade företagsenheterna. Ett väl fungerande transportnät är en grundförutsättning för länets industri. Den fysiska transportkostnaden väger tungt inom många branscher som finns representerade i länet. Inom skogsindustrin t. ex. är oron stor för vad de minskade anslagen till framför allt vägunderhåll kommer att innebära. Flera studier visar hur ökade kostnader för virkestransporter riskerar att leda till att skogsindustrin måste avstå från att använda svenskt virke. I den socialdemokratiska motionen Att bygga för framtiden, 1982/83, redovisas en utredning från som visar att den försämring av väghållningen som blir följden av nuvarande låga anslag till under olika antaganden skulle leda till en årlig kostnadsökning för skogsnäringen på ca 200 resp. ca 525 milj. kr. För massaindustrin innebär detta en ökning av produktionskostnaden för blekt sulfatcellulosa med 20 resp. . Eftersom svensk skogsindustri i förhållande till omvärlden har höga vedkostnader, innebär detta en allvarlig försämring av konkurrenssituationen. I ett sådant perspektiv kommer svensk skogsindustri sannolikt att tvingas avstå från det dyraste virket. Konsekvensen av detta blir minskad sysselsättning i såväl skogsindustrin som skogsbruken och då framför allt i glesbygd samt minskade exportinkomster. I den ovan nämnda motionen sägs vidare att ett eftersatt vägunderhåll får många negativa konsekvenser. För dem som yrkesmässigt trafikerar våra vägar innebär regeringens förslag en kraftig försämring av arbetsmiljön. Ett eftersatt vägunderhåll innebär inte bara kapitalförstörning av vägarna utan även av de fordon som trafikerar dessa vägar. Dåliga vägar leder till högre energiförbrukning, vilket strider mot de energipolitiska strävanden som fastställt. Genom sämre vägunderhåll ökar transporttiderna och därmed transportkostnaderna. Detta har särskild betydelse för den tunga industrin i glesbygd och för skogsnäringen. Genom en ökad medelstilldelning till vägunderhållet bör de mest påtagliga negativa konsekvenserna för de anställda, för trafikanterna och för näringslivet kunna motverkas. I den ovan redovisade socialdemokratiska motionen förordas att 50 milj. anvisas redan innevarande budgetår i första hand för att klara vinterväghållningen. Vidare föreslås att 100 milj. kr. anvisas för att klara de negativa konsekvenserna av urholkningen av anslagen till vägunderhållet. I samband med har dessutom tagits fram en lista på konkreta väg- och broprojekt som i stort är färdigprojekterade. Den sammantagna investeringsvolymen uppgår till 900 milj. kr. varav 400 milj. kr. För del har följande objekt, till ett sammanlagt belopp av 52,1 milj. kr. Bro över , N , (vägnr 723 Stodene/) samt vägnr 62 EdebäckEkshärad I och II 62 Kyrkebo-N Ny k:a-Värnäs 63 FilipstadT läns gräns 234 Delen vid Järnbergsås Vi anser att förutom dessa objekt bör, för att underlätta de värmländska stålörternas förbindelse med övriga Bergslagen, vägen Mossfallet-Rämmen projekteras. Vad vi anfört om särskilda insatser i vägar i ges regeringen till känna. Den förda regionalpolitiken har påverkat industrisysselsättningen i stora delar av på ett positivt sätt. Resultaten är dock, sett i relation till problem och mål, helt otillräckliga. De resultat som uppnåtts är också i många fall känsliga för förändringar i omvärlden. Detta har visat sig inte minst vid de konjunktur- och struktursvårigheter som drabbat länet. Särskilda och förstärkta regionalpolitiska insatser bör därför övervägas för länet. Uppförande av industricentrum En utvärdering som har gjorts om Stiftelsen Industricentras verksamhet visar att positiva effekter har uppnåtts. Vi har i tidigare motioner framhållit att inrättandet av industricentra bör vara en verksam och riktig regionalpolitisk insats i och rest krav på att ett statligt industricentrum bör uppföras i . Det svåra arbetsmarknadsläget har bestyrkt angelägenheten i detta krav. Vi föreslår än en gång att beslutar om att ett industricentrum förläggs till . Enligt gällande ordning ankommer det därefter på regeringen att besluta om tidpunkten för bygget liksom om kapital tillskott och regionalpolitisk! stöd till stiftelsen för finansiering av verksamheten. Decentralisering och statlig verksamhet beslut om målsättningarna för utlokalisering av central statlig verksamhet till har inte uppnåtts. De pågående rationaliserings- och besparingssträvandena kommer desutom med stor sannolikhet att innebära att effekten av den genomförda utlokaliseringen blir än mindre än beräknat. har behovet av insatser ökat. I försvarets förvaltningsbyggnad Karolinen i står fortfarande ett stort antal rum tomma. Vi hälsar med tillfredsställelse att vapenfriverksamheten nu föreslås bli decentraliserad till och samlokaliseras med . Denna lokalisering räcker emellertid inte för att den tidigare målsättningen om antalet centrala statliga arbetstillfällen skall uppnås. Vårt tidigare förslag om att regeringen bör ge decentraliseringsdelegationen i uppdrag att komma med förslag om lokaliseringsobjekt äger därför fortsatt giltighet. Tänkbara objekt kan vara det nya eller statens energiverk. Med hänvisning till ovanstående begär vi ånyo att regeringen ger den statliga decentraliseringsdelegationen i uppdrag att komma med förslag om lämpliga lokaliseringsobjekt. Ökad satsning på turism är genom sin närhet till befolkningstäta områden i Syd- och och genom de goda förutsättningarna för såväl vinter- som sommarrekreation lämpligt för turism. Ett flertal lovande projekt finns. För att de skall kunna realiseras krävs dock en generös tillämpning av gällande regler för lokaliseringsstöd. Härutöver torde krävas att staten genom t. ex. medel till beredskapsarbeten medverkar direkt till projektens förverkligande. Ett exempel på turistobjekt som skulle kunna påböijas /83 är i . Utredningsarbetet har kommit långt. är det nödvändigt med statsbidrag så att etapp I av den planerade vintersportanläggningen kan påbörjas. Första utbyggnadsetappen omfattar parkeringsplatser, uppställningsplats för ca 250 , dalstation och toppstation, inkl. skidanläggningar. Åtgärder för att intensifiera länsplaneringen Anslaget för att bestrida kostnader för att vidareutveckla åtgärdsförslag som redovisas inom länsplaneringen har varit av stor betydelse för . Vi finner det därför viktigt att dessa medel utökas och fördelas till länsstyrelserna utifrån sysselsättningsproblemens svårighetsgrad i de olika I denna motion har vi redovisat arbetsmarknadsläget i . Av vår redogörelse framgår klart hur allvarligt läget f. n. är, vilket talar för att läns behov av projektmedel särskilt uppmärksammas vid fördelningen av anslaget för /83. I den socialdemokratiska motionen om arbetsmarknadspolitiken 1982/83 riktar vi hård kritik mot den borgerliga regeringens passivitet att möta den ökande arbetslösheten. Vi säger bl. arbetslöshetskrisen kan inte ha överraskat någon. 1980 klargjordes lägets allvar. De fackliga organisationerna, arbetsmarknadsmyndigheterna liksom den politiska oppositionen framhöll för regeringen att snabba och kraftfulla åtgärder måste till för att förebygga en kommande sysselsättningskris. Varningssignalerna blev och allt tydligare. Kraven på åtgärder återupprepades allt oftare. fann sig föranlåtet att gång på gång göra regeringen uppmärksam på lägets allvar. Likafullt valde arbetsmarknadsministern vid upprepade tillfällen att förbigå kraven med tystnad, för att och efter kraftig prutning av medelsbehoven medverka till vissa begränsade insatser. Konsekvensen blev att arbetslösheten steg långt utöver den nivå som varit möjlig att bibehålla om gängse arbetsmarknadspolitiska ambitioner upprätthållits. I har arbetslösheten nått rekordnivå. I vår partimotion säger vi: Som förklaring till den höga arbetslösheten har regeringen regelmässigt hänvisat till det ansträngda statsfinansiella läget och det därav föranledda kravet på sträng återhållsamhet med statens utgifter. Detta skäl återupprepas också gång på gång i årets budgetproposition när regeringen nu ånyo kraftigt beskär kraven på medel för att bekämpa arbetslösheten och värna sysselsättningen för de mest utsatta grupperna. Får denna utveckling fortgå blir vådorna ödesdigra för den enskilde arbetstagaren. Redan nu ser vi tydliga resultat av den borgerliga politiken i form av arbetslöshet och uppluckring av samhällets engagemang för de arbetande. Socialdemokratin vill bryta denna utveckling. Därför föreslår vi nu i våra partimotioner att såväl den ekonomiska politiken som arbetsmarknadspolitiken omgående och radikalt läggs om. Vi utgår från det socialdemokratiska krisprogrammet Framtid för och föreslår en ny ekonomisk politik och en kraftig förstärkning av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Vi säger att insatserna bör koncentreras till O arbetsmarknadsverket med särskild tonvikt på arbetsförmedlingarna, O beredskapsarbeten, O insatser för handikappade. 0 I särskild motion framläggs vidare förslag till åtgärder mot den höga ungdomsarbetslösheten. För del skulle dessa förslag om de genomfördes innebära avsevärda förbättringar. Särskilda insatser inom kommuner och landsting 1 partimotionen konstateras: Parallellt med arbetsmarknadspolitikens allmänna försvagning pågår bia en övervältring av statliga uppgifter på kommunerna. Därmed växer riskerna för att andra angelägna kommunala uppgifter, till förmån för exempelvis barn och gamla, får stryka på foten. Om de åtstramningsåtgärder som regeringen föreslår för landstingen realiseras, innebär det för ett minskat ekonomiskt utrymme för med ca 85 milj. kr. Det innebär i sin tur att vissa investeringar som finns upptagna i gällande flerårsplan 1982-1986 (antagen ) måste senareläggas eller helt tas ur planen. Preliminära beräkningar inför arbetet med flerårsplanen 1983-1987 anger att planerat sjukhem i måste utgå ur planen och sjukhem i och Åijäng senareläggas , samt att planerad utbyggnad av elevhem och undervisningslokaler för trädesign vid Kyrkeruds folkhögskola måste skjutas . Det investeringsprogram som fastlagt i gällande flerårsplan skall ses mot bakgrund av det mycket svåra läget i länet. har med sitt investeringsprogram visat sitt ansvar och sin ambition att förbättra denna situation. Regeringens föreslagna åtgärder skulle, om de genomfördes, allvarligt minska den för länet nödvändiga investeringsvolymen. Det svåra sysselsättningsläget i länet motiverar att regeringen upptar förhandlingar med om tidigareläggning och bibehållande av följande investeringar: O Utbyggnad av Kyrkeruds folkhögskola O Sjukhem i O Sjukhem i Ett tidigarelagt genomförande av dessa projekt skulle ge ökad sysselsättning för de verksamma inom byggnadssektorn. Dessutom skulle vid ett tidigarelagt idrifttagande av anläggningarna inte minst kvinnor och ungdom kunna erbjudas varaktig sysselsättning. Genomförandet av ett program för tidigareläggning av landstingskommunal projekt har tidigare beslutats för . Därvid har det fastlagts att verksamheten bör genomföras under statlig medverkan. I anslutning till behandling av landstingspaketet för framhölls att, i den mån en situation som svarar mot det aktuella läget i skulle drabba andra delar av landet, skulle motsvarande tidigareläggningsprogram kunna aktualiseras. Läget i kan nu tvivelsutan väntas utvecklas därhän att ett program av här föreslagen inriktning är motiverat. En förutsättning för att skall kunna bära de ökade investeringskostnader som följer av en tidigareläggning av byggnadsarbetena är att de utförs som beredskapsarbeten. Därvid torde förhöjda statsbidragssatser böra utgå i enlighet med vad som tidigare förekommit för . De åtgärder som vi här föreslår inom kommuner och landsting bör utformas med utgångspunkt i bl. a. följande krav: O tryggad sysselsättning inom byggsektorn - byggnadsarbetare, projektorer och byggtekniker i övrigt, O ökat utbud av varaktig sysselsättning, O så långt möjligt ge jämn fördelning över länet av såväl tillkommande byggsysselsättning som varaktig sysselsättning, O ökad tillgång på samhällsservice ägnad att stärka länets allmänna näringsmässiga ställning och möjligheter att erbjuda innevånarna trygghet och omsorg. Dessa krav skulle uppfyllas genom ett program för tidigareläggning av landstingskommunala investeringar. Av läns landstings inventering av tänkbara objekt för tidigareläggning framgår att byggstart för utbyggnad av Kyrkeruds folkhögskola, sjukhemmet i och sjukhemmet i kan ske /83. Med hänvisning till de positiva sysselsättningseffekter - inte minst med tanke på dess regionala spridning som tidigareläggning av investeringsobjekt medför, föreslås därför att regeringen upptar förhandlingar med om ovan föreslagna objekt. Vidare bör överläggningar mellan regeringen och berörda kommuner tas upp om tidigareläggning av vissa ny- och ombyggnader av skolor och allmänna samlingslokaler inom områden med stora sysselsättningssvårigheter. 1 våra tidigare motioner uttryckte vi vår oro över att fortsatta strukturrationaliseringar skulle slå hårt på många värmländska orter. Vår oro har tyvärr besannats snabbare än vi kunnat föreställa oss. Genom Vänerskogskonkursen har över 3000 människors jobb kommit i farozonen. Beredskapen att möta kriser i näringslivet är mycket små. Vi kräver därför ånyo att staten medverkar till att hitta former som gör det möjligt dels att övergångsvis stödja fortsatt drift i svaga verksamhetsgrenar som ger rådrum, dels att hinna skapa nya arbetstillfällen. Detta ökar behovet av statliga beställningar till länets industrier och anläggningsarbeten i som kan tidigareläggas. har antalet arbetssökande ökat kraftigt. har antalet lediga platser minskat. Detta ställer stora krav på arbetsförmedlingarna. Förstärkta insatser behövs för att underlätta för de arbetssökande att finna ett passande arbete. Det innebär bl. a. att företagen anpassar sina krav till de arbetssökandes förutsättningar. Det är också nödvändigt att arbetsförmedlingarna ges tillräckliga ekonomiska och personella resurser. I den socialdemokratiska motionen om arbetsmarknadspolitik föreslås att arbetsmarknadsverket inkl. arbetsmarknadsinstitutioner utöver regeringens förslag i budgetpropositionen tillförs ytterligare 42 milj. kr. Dessa medel medger inrättande av 420 tjänster utöver regeringsförslaget. Om det i vår partimotion framlagda förslaget med kraftigt förstärkta förmedlingsresurser genomförs, bör tilldelas tjänster utifrån det faktum att länet har den klan högsta arbetslösheten efter i landet. För att underlätta för människorna att kunna ta de arbeten som finns krävs tillgång till utbildningsmöjligheter av olika slag. Arbetsmarknadsutbildningen i länet bör därför förstärkas. Därvid bör möjligheterna till en ökad samverkan med den gymnasiala yrkesutbildningen uppmärksammas. Vi vill i detta sammanhang också peka på möjligheterna till samverkan över Arvika-Kongsvingerregionen. Sådan samverkan planeras av de svenska och norska regionala arbetsmarknadsmyndigheterna och den bör få nödvändigt centralt stöd. Vi befarar emellertid att det kärva ekonomiska läget och de aviserade neddragningarna av arbetsmarknadsutbildningen tvärtom kommer att leda till minskning av både utbildning och sysselsättning inom utbildningssektorn. I den socialdemokratiska motionen om arbetsmarknadspolitik begär vi därför att tar ett fastare grepp över hela AMU-verksamheten. För del bör särskilt utbildning av människor som friställts från industriell verksamhet uppmärksammas, samt kvinnor och unga flickor vars förvärvsgrad är mycket lägre än männens resp. pojkarnas. Ökade insatser för arbetshandikappade Särskilt viktiga blir de arbetsmarknadspolitiska insatserna för att lösa de svårplacerades problem i ett län som med hög arbetslöshet och osynnsam åldersfördelning. Det är därvid synnerligen beklagligt att skyddad verksamhet helt saknas i östra . Det är därför nödvändigt att den regionala arbete får resurser att snabbt bygga ut verksamheten i denna del av länet. Enligt samstämmiga bedömningar kommer arbetslösheten att stiga ytterligare under loppet av . Särskilt stor arbetslöshet förutses för sysselsatta inom byggnads- och anläggningsverksamheten. Men även inom vissa övriga industrisektorer förväntas ett ytterligare försämrat läge. Den redan i utgångsläget höga arbetslösheten liksom den väntade fortsatta försämringen motiverar ökade insatser i form av beredskapsarbeten. Socialdemokraterna framlägger i särskild motion förslag om att medel för beredskapsarbeten anvisas på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /82. Vi har redan under avsnittet Vägar och Särskilda insatser inom kommuner och landsting gett exempel på objekt som är angelägna och möjliga att snabbt få igång som beredskapsarbeten. Utöver dessa investeringsinriktade beredskapsarbeten bör även ansträngningar göras för att hitta lämpliga objekt inom tjänstesektorn. Socialdemokraterna har föreslagit att det omgående skapas möjligheter att återuppta verksamheten med bidrag till lönekostnader för beredskapsarbetare i statlig och som tillfälligt ersätter ordinarie personal som undergår yrkesutbildning. Stödformen, allmänt förkortad B AMU, avskaffades bl. a. med hänvisning till tidsödande hanteringsrutiner inom arbetsmarknadsmyndigheten och verksamheternas begränsade volym. Det nu allt sämre sysselsättningsläget inom den offentliga sektorn skapar ett särskilt svårt läge för kvinnorna på arbetsmarknaden. För att bl. a. möta dessa problem förordar socialdemokraterna att verksamheten med BAMU återupptas enligt tidigare bidragsnormer. BAMU-verksamheten, om den återinrättas, torde vara av stor betydelse för och borde därför komma till stånd. Särskilda insatser för ungdom När det gäller insatser för att minska ungdomsarbetslösheten har socialdemokraterna i en särskild motion redovisat en hel rad förslag. Dessa bör, om de genomförs, kunna vara av stor betydelse även för . Det är viktigare än någonsin att både reguljära och okonventionella arbetsmarknadspolitiska insatser prövas för att skapa jobb åt länets ungdomar. Vi föreslår därför att resurser ställs till förfogande, vilka gör det möjligt att pröva och utveckla de förslag som bl. a. Värmlandsdelegationens ungdomsgrupp presenterat. Vi vill också peka på projekt med utbildning för ungdomar som vill bli egna företagare och projektet för försöksverksamhet med lägerskola för ungdomar med sociala handikapp. Ett område som i allt högre grad kräver arbetsinsatser av typen lövslyröjning, kalkning av sjöar och andra miljövårdsprojekt, är miljövården. Kommunerna bör inventera behovet av miljövårdsinsatser och berörda myndigheter länsarbetsnämnden i skolan i första hand tidigt planera eventuell utbildning och handledning inför t. ex. beredskapsprojekt. Vad vi har anfört om behovet av riktlinjer för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser i bör av ges regeringen till känna. Hemställan rörande våra förslag till insatser inom regionalpolitiken, arbetsmarknadspolitiken samt kommunikations- och utbildningsväsendet görs i särskilda motioner. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att till (industridepartementet) för /83 anvisa . för verksamhet vid bl. a. Rikssågverksskolan i , högskolan i och i att användas för ändamål som anges i motionen, 2. att beslutar inrätta ett geologikontor i som bas för SGU:s intensifierade prospekteringsverksamhet i Bergslagen, 3. att hos regeringen begär att detaljerade förslag framläggs rörande organisation och kostnader för den under punkt 2 förordade verksamheten, 4. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att säkra Vänerskogsenheternas råvaruförsörjning i enlighet med vad som anges i motionen, 5. att beslutar att till riskkapital för industriella projekt i (industridepartementet) för /83 anvisa ett reservationsanslag av . att utnyttjas för ändamål som anges i motionen, 6. att beslutar att till svenskt-norskt industrisamarbete i (industridepartementet) för /83 anvisa ett reservationsanslag av . att utnyttjas för ändamål som anges i motionen. () () () () BO FINNKVIST (s)