mot · G5022567 · 1982-04-14 00:00:00 — m. fl. Vissa sjöfartsfrågor (prop. 1981/82:217) Den svenska handelsflottan har mer än halverats . Tonnaget har minskat från 13 milj. dwt till 5,5 milj. dwt och antalet ombordanställda från 23 500 till 11 000. Risken är uppenbar att den svenskflaggade storsjöfarten nästan helt försvinner om inte kraftfulla åtgärder vidtas. Från socialdemokratiskt håll har vi vid upprepade tillfällen i krävt åtgärder som långsiktigt kan säkra branschens utveckling. En konkurrenskraftig svensk handelsflotta behövs av flera skäl: - handelsflottan skapar betydande exportinkomster, - försörjningsberedskapen kräver att vi har en svensk handelsflotta av viss omfattning; enligt närsjöfartsutredningen har vi nu nått en gräns under vilken totalförsvarets behov kan tillfredställas, - den starka minskningen av handelsflottan ger upphov till stor arbetslöshet bland svenska sjömän, - en svensk handelsflotta kan skapa arbetstillfällen inom varv och verkstäder. I motion 1981/82:1892 begärde socialdemokraterna i att regeringen skulle inleda överläggningar med redarna och de fackliga organisationera för att nå en sjöfartspolitisk uppgörelse. För att långsiktigt säkra den svenska sjöfartens utveckling är det enligt vår mening nödvändigt att staten, redarna och de fackliga organisationerna samverkar. Det förslag som äntligen har kommit från regeringen om vissa sjöfartspolitiska åtgärder motsvarar inte de förväntningar som har ställts på kraftfulla initiativ för att stoppa krisen inom sjöfartsnäringen. Regeringen har inte lyckats presentera ett åtgärdspaket som parterna på sjöfartsområdet är överens om. Redarna och de anställda har utifrån olika utgångspunkter kritiserat regeringsförslaget. behandling har förhalats så att förslag med anledning av den ännu inte har kunnat föreläggas . Det innebär att frågan om sjöfartens roll i trafikpolitiken ännu inte har lagts fast. Dett har särskilt stor betydelse för kustsjöfarten. Risken är f. n. stor att krisen inom sjöfartsnäringen snabbt ökar. Därför bör åtgärder vidtas som förbättrar förhållandena för svensk sjöfart. Det förslag som redovisas från regeringen och som innebär ett stöd på i storleksordningen 250 milj. kr., som trappas av under fyra kvalifikationsår kan knappast förväntas få sådana positiva effekter att utvecklingen för svensk sjöfart vänder. Det föreslagna stöder ger enligt vår mening inte tillräcklig stimulans för redarna att ta hem redan utflaggade fartyg eller för att förhindra fortsatt utflaggning. Vi accepterar stödets tekniska konstruktion - att inlevererad sjömansskatt skall utgöra beräkningsgrund - men avvisar förslaget om en snabb avtrappning. Enligt vår uppfattning bör stödet utgå enligt de regler som regeringen föreslagit för . Huvudsyftet med stödet bör enligt vår mening vara att öka den svenskflaggade handelsflottan. Den del av stödet som avser att konsolidera rederier som går med förlust bör ges en sådan utformning att det får ett klart redovisat samband med stabiliserings- och utvecklingsinsatser i företagen i syfte att stärka svensk sjöfart. Den särskilda nämnd som förutskickas i propositionen bör nära följa och utvärdera stödets effekter. Det ankommer på regeringen att redovisa resultaten för . Visar det sig att det nya stödet inte får önskade effekter får andra åtgärder övervägas för att öka konkurrenskraften hos den svenska sjöfarten. Vad vi här har anfört om utformningen av statligt stöd till den svenska sjöfartsnäringen bör av ges regeringen till känna. I propositionen anges vissa planerade förändringar av beskattningen. Avsikten är att förslag skall kunna läggas fram i sådan tid att förändringar kan tillämpas fr. o. m. inkomståren 1983 och 1984. Bland de förslag som aviseras ingår att ombordanställdas samtliga inkomster skall läggas samman vid beskattning. F. n. kan den ombordanställde under sin lediga tid ha inkomst från annat arbete på land eller till sjöss utan att dessa extra inkomster blir föremål för den skatteprogression som drabbar andra inkomsttagare. Med det aviserade förslaget uppnås enligt vår mening större rättvisa i beskattningen. Vi tillstyrker således en utredning om att ändra skattereglerna på detta sätt. Flera av de av regeringen aviserade delförslagen har mött starka reaktioner bland de ombordanställdas organisationer. De förändrade skatteregler för ombordanställdas kostersättning och för s. k. engångsbelopp som aviseras i propositionen innebär enligt vår uppfattning klara ingrepp i gällande avtal för de ombordanställda. Det bör enligt vår mening vara möjligt att lägga om skattereglerna så att konkurrenskraften för den svenska handelsflottan stärks utan att det anställdas arbetsförhållanden och levnadsvillkor därigenom försämras. bör därför uttala sig emot den av regeringen aviserade skattetekniska omläggningen i dessa delar. Detta bör av ges regeringen till känna. Fr. o. m. utgår statsbidrag till praktikplatser på fartyg. Statsbidraget utgår till svenska rederiföretag som inrättat praktikplatser för sjömän som avser att uppnå behörighet som matros eller motorman på svenska fartyg. Bidraget utgår för tid då styrd manskapspraktik pågår och för övrig praktik som fullgörs . Ansökan om bidrag skall göras . Stödet har av flera skäl inte kommit att utnyttjas fullt ut. Enligt preliminära bedömningar kommer sannolikt inte mer än 14 milj. kr. av anslagna 20 milj. kr. I dagens arbetsmarknadssituation måste en rad åtgärder vidtas för att underlätta för ungdomar att få arbete. Det är därför angeläget att det statliga stödet till praktikplatser på fartyg utformas så att det bättre anpassas till näringens förutsättningar. a. bör övervägas att ändra behörighetskrav och krav på kvalifikationstid. Regeringen bör återkomma till med förslag till förändrade regler för det statliga stödet till praktikplatser för att trygga rekryteringen till den svenska handelsflottan. I propositionen diskuteras frågan om rederiernas utlandsetableringar och tillämpningen av den s. k. flagglagen. Enligt riksdagsbeslut gäller lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelse av fartyg t. o. m. utgången av . När den s. k. flagglagen skall ersättas med en ny lag bör den enligt departementschefen utformas så att prövningen av utlandsetablering genom utförsel av fartyg blir jämförbar med den praxis som tillämpar i fråga om s. k. direktinvesteringar. Vi anser att rederiernas etableringar i utlandet bör prövas på likartade grunder oberoende av om det är fråga om etableringar genom utförsel av fartyg och annat kapital. Enligt vår mening bör den nya lagstiftningen inte luckras upp på det sätt som aviseras i propositionen utan fortfarande innehålla en sjöfartspolitisk prövning av rederiernas utlandsinvesteringar. I avvaktan på utarbetande av ny s. k. flagglag bör tillämpning av valutalagstiftningen skärpas genom att anpassas till gällande regler för utförsel för fartyg. Detta bör som sin mening ge fullmäktige i till känna. I propositionen anges att den expansiva inriktning av stödet till den svenska rederinäringen som föreslås ger bättre möjligheter också för de svenska varven att erhålla nya fartygsorder. Departementschefen anser det emellertid olämpligt att binda rederinäringen att beställa vid svenska varv. En sådan ordning skulle innebära en återgång till stöd via en ny form av beställarstöd - en stödform som beslutade att överge. I detta beslut betonades bl. a. att ett stöd direkt till varven skulle medge att varven bättre skulle kunna anpassa sina offertvillkor till den rådande konkurrensen för varje enskild order. Vi delar den uppfattning som framförts i propositionen att det bör finnas bra förutsättningar för svenska rederier att i större utsträckning beställa eller bygga om fartyg vid svenska varv. Detta torde gälla även beställningar av annat än fartyg hos hela den svenska industrin. Möjligheterna att på lång sikt understödja den svenska rederinäringen genom sådana insatser som föreslås i propositionen påverkas dock av i vilken utsträckning svenska rederier verkligen beställer nya fartyg vid svenska varv. Ett närmare samarbete och informationsutbyte mellan rederierna och varvsindustrin som syftar till att förbättra varvindustrins konkurrensläge vid kommande fartygsbeställningar är därför mycket angeläget. Även rederierna har ett ansvar för att en sådan samverkan utvecklas. Det bör ankomma på regeringen att ta initiativ till en samverkan. Det är enligt vår mening angeläget att svenska varv ges möjlighet att delta i för svenska rederier aktuella fartygsupphandlingar. Visar det sig nödvändigt bör regeringen medverka till att förutsättningar även på kort sikt skapas för att anpassa offertvillkoren till den rådande konkurrensen. Vad vi nu har anfört om beställning av fartyg vid svenska varv bör av ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi 1. att beslutar att godkänna att stöd ges svenska rederier i enlighet med de riktlinjer som förordats i motionen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som har anförts i motionen om planerade ändringar av sjömansbeskattningen, 3. att beslutar att begära att regeringen redovisar förslag till ändrade regler för det statliga stödet till praktikplatser på fartyg, 4. att beslutar att som sin mening ge fullmäktige i till känna vad som har anförts i motionen om tillämpningen av valutalagstiftningen vid rederiers etableringar i utlandet, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som har anförts i motionen om beställning av fartyg vid svenska varv. () () () () () () () () () () () () () ()