mot · G502678 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Samhällets stöd till restaurering av äldre domkyrkor, m. m. Mot bakgrund av den svenska samhällsekonomiska situationen är det angeläget att företa en översyn på skilda områden i avsikt att åstadkomma besparingar och omprioriteringar. På kulturområdet är det en grannlaga uppgift. Åtgärderna får inte äventyra samhällets uppgift att värna vårt kulturarv. Tvärtom - i nuvarande situation är det än mer angeläget att sådana värden får det stöd som erfordras för att vi skall kunna förvalta dem vidare till nästa generation. Vi kan inte pruta på vad man skulle kunna säga utgöra oersättliga värden. Alternativet är att avstå mer av den materiella välfärden för att kunna bevara andliga och kulturella värden i den omfattning som följer av dagens generations ansvar för vårt kulturarv. Från dessa principiella utgångspunkter skall i denna motion uppmärksamheten riktas mot situationen för de mindre församlingar som har att ta ansvar för vården av äldre domkyrkor. Statsbidrag beviljas, på vissa villkor, till restaurering av domkyrkor och klosterkyrkor. Av nedanstående sammanställningar framgår anslagen och förbrukningen av statsbidragen till restaurering av domkyrkor och klosterkyrkor under budgetåren 1978/79, 1979/80 och 1980/81: Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor (reservationsanslag) Sorn framgår av sammanställningen är det i begränsad omfattning som dylika anslag har utbetalats. Ett besvärande problem är att anslagen beviljas i etapper budgetårsvis. Det saknas möjligheter att göra en långtidsplanering. Många arbeten som startats får avbrytas till följd av osäkerhet om möjlighet att få fortsatta anslag. Att avveckla ett byggnadsföretag resp. att - efter ett visst uppehåll - åter starta detsamma innebär extra kostnader. Till detta kommer personalsituationen. Då det är fråga om specialarbetskraft, t. ex. erfarna stenarbetare, är det synnerligen svårt att planera för en kontinuerlig sysselsättning vid ett byggnadsobjekt. Vi skall i det följande belysa nämnda problemställningar med exempel från två aktuella restaureringsarbetsplatser. Vi skall i det följande belysa nämnda problemställningar med exempel från två aktuella restaureringsarbetsplatser. Restaureringsarbetena har beträffande - Saneta pågått . Skadorna är av sådan omfattning att kraftfulla åtgärder måste sättas in, om inte denna historiskt intressanta och konsthistoriskt värdefulla byggnad snabbt skall brytas ned. De arbeten som pågår tar sålunda sikte på att hejda de yttre skadorna. I ett församlingsblad beskrivs situationen bl. a. så här: En restaurering av en så gammal och antikvariskt värdefull byggnad som Saneta är ett svårt och omfattande företag. Planeringen kräver stor samordning av många och skilda fackområden samt sammanvägning av frågor bl. a. kring kyrkorummets utformning, funktion och bruk. Ur såväl ekonomisk som teknisk synpunkt måste en restaurering genomföras i etapper. Den mest angelägna, och sålunda den första, är den som syftar till att skydda byggnaden mot fortsatt förfall. Till åtgärderna hör takombyggnad, säkring av torn och murverk samt stabilisering av norra långhusmuren för att nu nämna några av de större enheterna. En annan och senare etapp är den interiöra restaureringen som även innehåller en rad mycket angelägna åtgärder samt anpassning av kyrkorum och sidoutrymmen till församlingens gagn och bruk. Ytterligare en etapp bör nämnas, nämligen kringområdet - dvs. gamla kyrkogårdsområdet med stigluckor och avgränsning samt åtgärder för att säkra den värdefulla samling av äldre gravstenar, som står uppställd mot klinten och hotar att gå förlorad. De olika etapperna bör så långt det är möjligt följa i varandra. Bedömningsvis kommer arbetena att sträcka sig över ett flertal år förutsatt att den ekonomiska frågan kan lösas. Restaureringskostnaderna överstiger vida vad församlingen har möjlighet att på så bekosta. En sammanställning beträffande utförda arbeten redovisas i bilaga 1. Plan för återstående arbeten jämte kostnadsberäkningar redovisas i bilaga 2. I årets budgetproposition (prop. 1981/82:100, bilaga 18, s. 96) anför föredraganden bl. a. följande: Skadorna på är delvis av den art att en fördröjning av restaureringsarbetet kan leda till att redan existerande skador allvarligt förvärras. Av ekonomiska skäl är det angeläget att de yttre restaureringsarbetena kan fortsätta utan avbrott. Jag tillstyrker att statsbidrag för nästa budgetår får utgå med för restaureringsarbeten på . Det är tillfredsställande att dessa medel nu kommer att anslås. Det är därför viktigt - om restaureringsarbetet skall bli framgångsrikt - att den planerade byggnadshyttan på kommer till stånd. I motion 1980/ 81:2048 framhöll vi bl. a. följande: I länsrapport har i hemställt att ett regionalt byggnadskontor, s. k. byggnadshytta, för antikvariskt vård- och restaureringsarbete inrättas på fr. o. m. /82. har, som refereras i propositionen (s. 19), föreslagit att en sådan byggnadshytta inrättas på . Byggnadshyttan bör enligt utredningen ha som främsta uppgift att ta hand om de mest krävande restaureringsproblemen, i första hand de mest utsatta kyrkorna. Vi vill i denna motion noga understryka betydelsen härav med hänsyn till det ansvar som dagens generation har för det kulturarv som gotlandskyrkorna representerar - ett arv som skall vårdas och väl förvaltas till kommande släkten. Vi konstaterar att arbetsuppgifter och övningsobjekt finns i rikt mått. På finns en gammal hantverkarstam som behärskar den viktiga äldre teknik som är nödvändig i sammanhanget. Tas inte deras kunskaper och yrkesskicklighet till vara medan tid är och förs kunskaperna inte vidare till en yngre generation är det en oersättlig förlust. beslöt med anledning av bl. a. nämnda motion att göra följande uttalande (KrU 1980/81:23, s. 6-7): Utskottet vill starkt understryka betydelsen av målmedvetna och genomtänkta åtgärder till skydd för ifrågavarande kyrkor och andra byggnadsverk på . Utskottet utgår från att , som enligt propositionen förutsätts få förfoga över de restaureringsresurser som statsmakterna ställer till förfogande i detta sammanhang, genom kontinuitet i bidragsgivningen och i samverkan med regionala och lokala organ, däri inräknat församlingarna, medverkar till uppbyggandet av en verksamhet med karaktär av byggnadshytta. Med den organisation och de arbetsformer som ligger i begreppet byggnadshytta får man enligt utskottets uppfattning de bästa garantierna för bevarande av den hantverksskicklighet och materialkännedom m. m. som är en förutsättning för det viktiga byggnadsvårdsarbete som det här är fråga om. Man får ett byggnadsvårdscentrum och därmed goda förutsättningar för att kunskaper och erfarenheter på området både kan spridas till andra delar av landet och föras vidare till kommande generationer. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna 2040 och 2048 bör som sin mening ge till känna för regeringen. Mot bakgrund av vad som ovan anförts är det synnerligen angeläget att intentionerna i detta av antagna uttalande fullföljs. Något förnyat uttalande synes inte erforderligt, men vi vill understryka vikten av att berörda offentliga myndigheter vidtar åtgärder så att riksdagsbeslutet till alla delar förverkligas. I statliga bidrag till detta arbete har erhållit totalt . Av detta belopp utgör . bidrag till elarbeten och . anslag till bränslebesparande åtgärder. Återstoden avser den utvändiga restaureringen. Domkyrkoförsamlingen har totalt bidragit med . Statsanslaget till fördelar sig över budgetåren sålunda: Med hänsyn till det låga anslaget /79 igångsattes inte arbetet förrän . Därmed kunde anslaget /80 utnyttjas för ett sammanhängande arbete. I slutskedet kunde bidraget /82 utnyttjas effektivt genom att församlingen förskotterade vad som krävdes för ett kontinuerligt arbete. Härigenom kunde också arbetena slutföras utan störningar och merkostnader på grund av vintern. För ett byggnadsarbete av detta slag är tillgången på yrkeskunniga stenarbetare avgörande. Det råder stor brist på sådana arbetare. Ett annat liknande byggnadsarbete pågick emellertid på annat håll i länet, vilket medförde att den knappa tillgången på yrkeskunnig arbetskraft fick delas på två objekt. I annat fall hade två-tre arbetare ytterligare kunnat anställas för . I motsats till föregående exempel ges inga fortsatta bidrag för kommande budgetår enligt regeringens förslag. Föredraganden säger i budgetpropositionen att han icke beräknar några medel för restaurering av . Detta är självfallet mycket beklagligt. Arbetena har fått avbrytas. Detta har bl. a. lett till att det inre kyrkorummet måste skyddas genom uppspända nät under taket för att hindra att föremål ramlar ner på kyrkobesökarna. Detta har i sin tur medfört nya, ej förutsedda kostnader, som ytterligare belastar projektet kostnadsmässigt - vilket eljest hade kunnat undvikas om förutsättningar funnits för en mer långsiktig ekonomisk planering av restaureringsarbetet. Även andra problem tillstöter i en sådan situation. Hade det varit möjligt att anställa ytterligare stenarbetare arbetet pågick hade uppskattningsvis arbetstiden kunnat avkortas med . Därigenom hade om erforderliga anslag också stått till förfogande en väsentlig besparing kunnat göras. Om inte i någon form bidrag lämnas för utbildning av stenarbetare kan arbeten av detta slag över huvud taget inte utföras. Det är nödvändigt att frågan om yrkesutbildning utreds utan dröjsmål. Även beträffande denna restaurering - liksom på - är möjligheten att rekrytera yrkesskickliga hantverkare av stor betydelse för projektets genomförande liksom för möjligheterna över huvud taget att vidta denna typ av restaureringsåtgärder. Statsmakterna bör därför noga överväga på vilket sätt man kan främja en nyrekrytering till dessa berörda yrken. bör göra ett uttalande av denna innebörd. 500 000 1 450 000 250 000 (elarbeten) 1068 000 1 840 000 Det som anförts ovan - närmare belyst av redovisade exempel - leder till att regeringen bör utforma andra principer för beslutsprocessen på detta område. Förändringarna bör leda till att besked kan lämnas om att medel för kan stå till förfogande. Avsikten bör vara att möjliggöra ett kontinuerligt restaureringsarbete - utan tidsödande och kostnadskrävande avbrott. Således bör fatta principbeslut om att staten skall svara för sin del för hela den tänkta restaureringsperioden utsträckt under flera budgetår. Detta för att byggherren skall kunna planera för ett bättre resursutnyttjande och att församlingarna bättre skall kunna förutse vad deras andel kan bli liksom att kunna anpassa verksamheten i övrigt över en längre tidsperiod. Därav följer att man lättare kan överblicka personalsituationen och rekryteringsläget. De årliga besluten beträffande budgetförslaget på det här området får då närmare karaktären av följdbeslut i anledning av tidigare principbeslut av . bör sålunda hos regeringen begära ett förslag av här angiven innebörd. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer vi 1. att hos regeringen anhåller om förslag till ändrad beslutsprocess för utgivande av anslag till restaurering av kyrkliga byggnader i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder för att främja nyrekrytering till de hantverksyrken som är berörda av ky rkorestaurationer. () () L. () i restaurering, utförda arbeten, kostnader och bidrag t. o. m. Utförda arbeten m. m. 39 451 61 608 Restaurering av två stycken masverk i Swertingska kapellet Restaurering av yttertaken över långhus, kor och Swertingska kapellet. Förstärkning av konstruktion under takryttaren och stenarbeten på kleristoriemurarnas fasader 1 000 000 avser bå 1980/81 Restaurering av ytterfasadema på långhus, kor, Swertingska kapellet och västtornet, restaurering av västtomets övre del och masverk, delar av glas- och konservatorsarbeten 950 000 avser bå 1981/82 Kostnader och bidrag t. o. m. 6 113 221 2 267 077 1 Kammarkollegiet har i yttrande över bidrag till restaurering av föreslagit en kostnadsfördelning, enligt vilken staten svarar för två tredjedelar och församlingen för en tredjedel av kostnaderna för restaurering av i huvudsak de monumentala delarna. restaurering, planerade arbeten, beräknade kostnader och bidrag för Planerade arbeten m. m. Restaurering av ytterfasaderna vid kyrkans norra och östra delar, restaurering av östtornens stenfasader, restaurering av östtornens övre delar av trä, glasning av resterande fönster 2 750 000 (enl. budgetpropositionen 1800 000) Invändig restaurering av Swertingska kapellet Förstärkning av stommen i långhusets norra del, restaurering invändigt av tak, väggar och golv i långhus och kor, del av el-arbetena, del av VS-installationer Del av el-arbetena, del av VS-installationen, inredning av sakristian, orglar och andra inventarier Mark- och planeringsarbeten på kyrkogården omkring kyrkan Beräknade kostnader och bidrag för 18 523 000 2 750 000 varav 4 123 000 avser monumentala delar för vilket också statsbidrag är beräknat. Om den av kammarkollegiet föreslagna kostnadsfördelningen tillämpas tillkommer statsbidrag på ytterligare 1 809 000 avs etapperna II o III 2) Kostn är baserade på kostn kalkyl med därefter gjorda uppräkningar