mot · G5021480 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1480 Översyn av reglerna för utvecklingsfondernas utvecklingslån Utvecklingsfondernas produktutvecklingslån har sitt ursprung i den verksamhet som inrättades 1973 genom bildandet av statens utvecklingsfond (SUFO). Lånen tillkom som ett komplement till STU:s bidrag till produktutveckling med avsikten att täcka den utvecklingsfas som ligger mellan prototyp och den fas där banker eller Investeringsbank kan träda in i projektet. SUFO:s lånevillkor innebar att det utbetalda beloppet belastades med en riskpremie på och att räntan på lånat belopp och riskpremie kunde läggas till det utestående kapitalbeloppet, såvida inte räntan betalades av låntagaren. överfördes denna verksamhet till utvecklingsfonderna. Låntagare har oftast varit enskilda uppfinnare, innovationsföretag som startats för att utveckla ett visst projekt eller andra småföretag med små möjligheter att från sin ordinarie rörelse täcka utvecklingskostnaderna för projektet. Räntan har därför i så gott som samtliga fall lagts till skulden. Denna stiger därigenom exponentiellt . Erfarenheterna har vidare visat att det går mycket innan produkten kommer ut på marknaden och återbetalning kan påbörjas i form av en viss procent av försäljningen. Skulderna har i många fall blivit så stora att företagets existens blivit hotad. Fonden har blivit tvungen att skriva av fordran och omförhandla återbetalningarna till en royaltyprocent under ett visst antal år eller tills visst fixerat belopp betalts in. Efter en utredning av statens industriverk (SIND 1980:13) föreslogs i proposition 1980/81:130, s. 50, att riskpremien skulle utgå. Detta beslöts också av . Problemet med skuldtillväxten kvarstår emellertid. Detta beror i huvudsak på den diskontoförändring som skett sedan låneformen introducerades. Så var exempelvis diskontot 1975 medan det f. n. är . Räntesatserna för PU-lånen har stigit från till 17,. En del av ökningen beror på behovet av att ha en högre räntesats för produktutvecklingslånen än för fondernas övriga kreditverksamhet där lånevillkoren är betydligt hårdare vad gäller säkerheter, borgen, återbetalning. Den högre räntenivån har dramatiskt ökat räntekostnaderna och den exponentiella tillväxten av låneskulden. Detta kan exemplifieras med följande beräkningar baserade på den återbetalningstakt som man uppnått på projekt inom för fall där marknadsföring och återbetalning påbörjats. Lånebeloppet antas vara , försäljningen har startat första året med . och därefter ökat med . och royaltyn har varit . 831 (år 20) 3 785 (år 20) Av tabellen framgår dels att den totala räntebelastningen i kronor blir mycket hög, dels att skulden med dessa förutsättningar inte blir amorteringsbar. Det bör observeras att återbetalningstakten inte påverkats av de projekt där försäljning och återbetalning inte alls ägt rum. Det framgår vidare att dagens dåliga situation vad gäller produktutvecklingslånen beror på att de konstruerats för en lägre räntenivå än vad som råder. En möjlighet till lösning av problemet vore att produktutvecklingslånen omvandlades till ett bidrag med villkorlig återbetalningsskyldighet och att denna återbetalning sker med en royalty , normalt som patentets livslängd, dvs. Bidraget skulle då inte belastas med någon ränta utan begränsande för återbetalningen blir endast tiden. Vidare skulle royaltysatsen kunna varieras under avtalets löptid på sådant sätt att den är låg eller 0 , då behovet av att öka rörelsekapitalet normalt är stort, att det därefter ligger på en relativt hög nivå under eller tills den sammanlagda royaltyinbetalningen uppgår till utbetalt belopp, för att därefter sänkas till en låg nivå, exempelvis under resterande del av löptiden. Fondens ersättning för att ha tillfört kapital till projektet blir då summan av royaltyinbetalningarna . lönsamhet kan inte på förhand bestämmas och val av kreditform inte baseras på en högre eller en lägre räntekostnad. vet projektinnehavaren vad han i sin priskalkyl för produkten behöver räkna med. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hos regeringen hemställer om en översyn av reglerna för utvecklingsfondernas utvecklingslån i enlighet med vad som anförts i motionen.