mot · G5021978 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1978 m. fl. Åtgärder för utveckling av näringsliv, sysselsättning och bebyggelse i har av ålder ansetts som ett av mest livskraftiga. var under första hälften av seklet rikets femte stad. Som det sydligaste av de fem Norrlandslänen betraktades länge ha bättre förutsättningar än de övriga. Det har bl. a. kommit till uttryck vid fördelning av centrala resurser och genomförande av andra samhällsinsatser av olika slag. Emellertid har numera betydande svårigheter och berörs i stor utsträckning av de s. k. Norrlandsproblemen. Enligt vår mening krävs särskild uppmärksamhet från statsmakternas sida i samband med regionalpolitiska, industrimässiga och resursfördelningspolitiska beslut för att förbättra de framtida förutsättningarna och trygga en god utveckling. För att belysa länets situation vill vi nämna några jämförande exempel. När man bedömer en bygds framtida förutsättningar är befolkningsfördelning och utveckling väsentligt. Hög andel ungdom innebär utveckling och tillväxt längre fram, hög andel människor över verksam ålder innebär stagnation. I länet är antalet ungdomar ca /oo vilket innebär en mycket låg siffra, tredje plats efter och . När det gäller invånare är bilden inte ljusare. Talet är ca 175 0/qo vilket innebär fjärde plats ur negativ synvinkel bland länen. Tyvärr går de nu aktuella tendenserna i fortsatt negativ riktning för dessa båda väsentliga områden. Antalet ungdomar mellan har minskat med 7 490 till 37100 vilket innebär minus . Antalet invånare har ökat med 7 200 till 53459 eller . Som en följd av nämnda utvecklingstendenser kan också konstateras att födelsetalet 1978 för länet var 9,9 medan medeltalet för riket var 11,2 °/ooAntalet döda var i länet 12,1 °/oo mot 10,8 i riket. Ett annat viktigt område när det gäller utvecklingen är förvärvsfrekvensen. Denna var 1975 70,medan rikets tal låg på 72,. Trenden synes vara att skillnaden ökar. Den är f. ö. särskilt stor bland kvinnorna. Länet har uppenbart en för liten arbetsmarknad vilket också visas av att antalet människor som är föremål för olika arbetsmarknadspolitiska insatser, förtidspensionerade m.fl., s.k. utslagna, uppgår i länet till 22 per hundra sysselsatta medan rikssiffran är 16. Över 14000 är förtidspensionerade i länet. Sammantaget är arbetsmarknadsproblemen så stora att länet tillhör den grupp som är mest drabbad i landet. Ett av de centrala arbetsmarknadsproblemen grundar sig på att basnäringarna stål-, trä- samt pappers- och massaindustri drabbats av stora strukturförändringar vilket är kännbart för . Basindustrins andel av sysselsättningen är i länet 56,, näst högst i landet, medan riket har 22,. Detta förhållande utsätter vissa orter särskilt hårt, bl. a. och . befolkning har minskat mest av kommunerna i riket . Glesbygdsproblemen är också stora i . Tendenserna speglas av uppgifterna att tätortsandelen av befolkningen som 1950 var har ökat till 1980. Jord- och skogsbruksbefolkningen har minskat från ca 29500 till under 9000. Bosättning finns dock fortfarande kvar överallt varför utglesningen skapat glesbygdsproblem på många håll. Alldeles särskilt består dessa i brist på arbete, främst för kvinnorna. Orter och glesbygdsområden omfattande av länets befolkning har lägre förvärvsfrekvens för kvinnorna än riksgenomsnittet. Övriga glesbygdsproblem förekommer i de allra flesta områden utanför de större tätorterna. Detta påfordrar ökade insatser för att bemästra glesbygdsproblemen. Insatser krävs av såväl centrala som regionala myndigheter. Enligt vår mening är det nödvändigt att man från samhällets sida medverkar för att trygga utvecklingen i länet. Människorna i de olika orterna, inte minst i de mindre och i den rena glesbebyggelsen, måste veta att de kan räkna med arbete och inkomster och en allmän service så långt som samhällets resurser ger möjlighet. har trots de redovisade problemen goda förutsättningar i olika avseenden. Människorna vill gärna bo i länet. Det visar framför allt de inflyttningsöverskott som redovisas. har över 6000 fler flyttat in till länet än som flyttat ut. Att länet ändå inte ökat sin folkmängd beror på de tidigare omnämnda ogynnsamma födelse- och dödstalen. har antalet heltidsarbetstillfällen minskat. Det innebär att många människor är undersysselsatta. Arbetslösheten är också förhållandevis stor i hela länet. Problemet består således främst i en för liten arbetsmarknad. Länet måste framför allt få en kraftig utveckling av verkstadsindustrin och man bör särskilt satsa på de små och medelstora företagen. Det är också viktigt att arbetsplatserna i ökad omfattning kan förläggas så att pendling och arbetsresor förkortas. I Länsrapport som arbetat fram i samråd med kommunerna, arbetsmarknadsorganisationer m. fl. föreslås en rad åtgärder för att främja olika näringslivsgrenar, öka sysselsättningen, stärka glesbygdens möjligheter etc. Enligt vår mening måste förslagen i rapporten tillmätas stor vikt och omsorgsfullt prövas såväl av länsmyndigheterna som av regering och riksdag. Vi vill här nämna några förslag som särskilt bör uppmärksammas. En förbättring av förutsättningarna för jordbruket är ett viktigt led i att påverka utvecklingen i länet i positiv riktning. Ett livskraftigt jordbruk med intensiv drift har en stor direkt och indirekt ekonomi- och sysselsättningsskapande effekt. Jordbrukets strukturfrågor kräver ökade kreditmöjligheter. Länet är missgynnat i detta avseende och åtgärder behöver vidtas under lantbruksnämndens medverkan. Mjölkproduktionen är grunden för sysselsättningen inom jordbruksnäringen. Mjölkproduktionen kan få ett bättre stöd i länet genom att t. ex. de norra och västra delarna av placeras i stödområde 2 och att stödområdet 4 och 5 höjs så att det bättre svarar mot produktionskostnaderna. Prisstödet för kött- och fläskproduktion för stödområde 3 och 4 bör räknas upp på motsvarande sätt. arbete bör intensifieras och produktionsrådgivare (lokalrådgivare) anställas i norra och västra på samma sätt som skett i övriga Norrlandslän. Kompletterande sysselsättning i jordbruket samt hantverk, småföretag och turism måste ges ökade resurser. Goda kommunikationer och vägar är viktiga grundförutsättningar för den service som människorna i glesbygden har rätt att få del av. Komplettering och upprustning av bostadsbeståndet måste också ingå i glesbygdsverksamheten. Affärer och annan service måste ges möjligheter att fortsätta sin viktiga insats i glesbygden. Länet bör få en större andel av glesbygdsstöd, och trädgårdsnäringen liksom hemslöjden bör också infogas i det område som bör stimuleras. arbete är av stor betydelse för jordbrukets och glesbygdens utveckling. Dess arbete bör i stor utsträckning inriktas mot åtgärder som ger tillväxt i glesbygdsnäringarna och skapar fler arbetstillfällen. Kreditgarantilån är en form som bör vidgas. För att förstärka hemslöjdsverksamhet och småföretagsutveckling behövs också en konsulent för rådgivning inom trä- och stålproduktområdet (s. k. hårdkonsulent). av andelen sysselsatta i länet finns inom skognäringen. Här bör ökade insatser sättas in för ökad skogsodling, intensifierad skogsvård och ökad avverkning över hela länets skogsmarksområden. Ökat uttag av energi från avfallsvirke och utvidgning av torvutvinningen. Ökad rådgivning för självverksamhet inom småskogsbruket. Punktinsatser krävs för ökad differentiering av näringslivet på orter där industristrukturen är ensidig och där kraftig omvandling sker eller väntas. Ökad produktsökning genom utvecklingsfondens medverkan. Uppföljning av etableringskampanjen och prövning av nya produktidéer även för etablerade företag. Intensifierat arbete från Utvecklingsfonden för att öka utvecklingen i de mindre och medelstora företagen. Vi har tidigare föreslagit ett utvecklingsbolag för länet. Som förutsättningarna nu är måste i första hand det redan befintliga utvecklingsbolaget med säte i och med uttrycklig uppgift att omfatta även intensifiera sin verksamhet. Samma resurser som går till övriga Norrlandslän med anslag från Norrlandsfonden och övriga statliga utvecklingsbolag bör också ställas till vårt näringsliv. Det föreligger nu förslag till regeringen om att skapa förutsättningar för privata investmentbolag, s. k. Tillväxtinvest. Vi anser att bör komma i fråga som ett försökslän när eventuellt beslutar om riktlinjer för sådana investmentbolag. Särskilt betydelsefullt är att , , och flyttas från stödområde 3 till 4. Fler lokaler för hantverksföretag och industri. Kommunerna bör i ökad omfattning bygga ut lokaler för lokala hantverks- och industriföretag. Möjlighet att hyra produktionslokal är ofta en förutsättning för att verksamhet över huvud taget skall kunna ske. I detta syfte bör stimulansåtgärderna från staten byggas ut. möjligheter att handlägga lokaliseringsstöd bör förenklas och större decentralisering eftersträvas. Fortsatt utbyggnad av industricentrum i . Kommunikationerna för såväl person- som godstransport är av mycket stor betydelse för ett län med så stora avstånd som . Den ökade roll som järnvägstrafiken fått kräver en upprustning av vissa bandelar och övriga anläggningar, inte minst för persontrafiken. Kommunikationerna mellan och övriga kommuner måste kompletteras. a. måste vissa motorvagnståg kompletteras för ytterligare trafik mot . Det bör prövas om vissa stationer som inte används för persontrafik, t. ex. , på nytt kan öppnas för av- och påstigande motorvagnsresande. Vägbyggandet är fortfarande ett område där kapitalinsatser ger sysselsättningstillfällen som är företagsekonomiskt lönsamma. Därför anser vi att fortsatt upprustning av vägnätet i länet bör ske, delvis med arbetsmarknadsmedel. Många vägar som inte är upptagna i flerårsplanen kan därvid också komma i fråga. Ny bro över i har aktualiserats av i men frågan har hänskjutits till för avgörande på länsnivå i samband med fördelning av de totala resurserna. Den sammankoppling som sker med en upprustning av Gysingebroarna anser vi olycklig och dessa frågor bör enligt vår mening lösas var för sig med hänsyn till det stora avståndet mellan dessa vägar. Intill dess en bro vid byggs - som vi anser bör genomföras möjligt bör faijetrafiken behållas. Transportstödet är viktigt även för . Det bör omfatta även och kommuner och detaljutformas så att företagen i de inre delarna av länet kan kompenseras för de geografiskt långa avstånden. Ökad energihushållning berör alla näringsgrenar. är genom sin stora andel av energikrävande basindustri starkt beroende av en god energitillförsel. Detta måste uppmärksammas i den statliga energipolitiken. Kommunernas uppgifter är också betydande och ett effektivt samspel är nödvändigt. I arbetet på att minska importen av olja och finna alternativa energikällor har länet stora möjligheter. Främst gäller detta skogsavfall och torv. har uppskattat att en långsiktig energiframtagning på detta område skulle kunna ge omkring 750 arbetstillfällen . Det skulle vidare innebära ett starkt bidrag till förbättrad handelsbalans. En viktig uppgift är att fördela servicenäringarna på ett jämnare sätt över länet. har ett ansvar för att så sker. Det är också viktigt att mer av statlig verksamhet kan lokaliseras till länet. Det är goda erfarenheter av den tidigare utlokaliseringen som skett främst till . Men andra orter bör komma i fråga. Vi har föreslagit tidigare att t. ex. myntverket och skyddade verkstäderna skulle förläggas till . Ett aktuellt projekt som diskuteras är ett särskilt energiverk. Förutsättningarna för att detta och andra enheter kan lokaliseras till länet bör prövas ytterligare av regeringen. Arbetsmarknadspolitiken måste i högre grad inriktas på att samarbeta med företagen för att uppnå ökad expansion och konkurrenskraftig produktion. Därmed kan arbetslösheten förebyggas. En uppsökande verksamhet bör utvecklas i detta syfte. Det är utomordentligt betydelsefullt att man på ett bättre sätt än kan fylla de lediga platserna i näringslivet. Detta är förutsättningen för att de framgångsrika företagen skall kunna utnyttja sin kapacitet och bidra till en förbättring av ekonomi och bytesbalans. Vidare bör underleverantörernas situation och möjligheter närmare studeras för att bättre utnyttja våra inhemska resurser. Det är en uppgift för de centrala myndigheterna att ta itu med dessa frågor och arbeta fram effektiva riktlinjer. Ungdomsarbetslösheten måste motverkas och de olika åtgärder som beslutats av måste nu följas upp av näringslivets och de fackliga organisationerna i samråd med kommunerna. Denna uppföljning måste intensifieras från de centrala myndigheterna. Många av de förslag och önskemål som i det föregående tagits upp bör enligt vår mening vara möjliga att helt eller delvis genomföras på relativt kort sikt, andra är frågor som kräver . Enligt vår mening bör de framförda förslagen av regeringen noga prövas dels i samband med utarbetandet av den aviserade regionalpolitiska propositionen, dels i samband med övriga överväganden av industri- och småföretagspolitiska m.fl. frågor som kommer upp . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stimulera utveckling av näringsliv, sysselsättning och bebyggelse i . . () () i