mot · G502444 · 1982-01-20 00:00:00 — 1981/82:444 m.fl Näringspolitiska insatser för norra Det finns ett starkt behov av näringspolitiska insatser för norra . Området har stor arbetslöshet och en sviktande arbetsmarknad. var länge ett problemområde, där den ena industrin efter den andra lades ned eller inskränkte sin verksamhet. Arbetslösheten var stor och utflyttningen betydande. Sedan följde en period av uppgång inom områdets näringsliv. Lokaliseringsåtgärder av olika slag gav resultat. Det skapades nya arbetstillfällen, utflyttningen stannade av och det blev ett nytt . raseras resultaten av lokaliseringspolitiken. Arbetslösheten är mycket stor. I motsats till tidigare då situationen var svår i finns inte en expanderande industri i , dit många dalslänningar sökte sig och fick arbete. Även Götaälvdalen har drabbats av industrikris. Inte minst gäller detta , som är hela regionens industricentrum. drabbades tidigt av textilkrisen. Det har emellertid vuxit fram en betydande metallindustri. Också den har drabbats av svårigheter och avskedandena är många. För i dess helhet kan man konstatera en arbetslöshet /1982 som svarade mot av arbetskraften. Endast två län i riket har en högre arbetslöshet. har antalet sysselsatta minskat eller 4 500 personer. Särskilt framträdande är den totala minskningen av antalet sysselsatta inom industrin. Vissa kommuner har en hög procent arbetslösa, exempelvis 6,9, 5,2, 5,2, 4,5 och . varslades ett stort antal personer, sammanlagt 6 274 för hela norra . hade det största antalet varslade, 1 313, så följer med 1 lil, 839, 701, 592 och Ale 549, vilket är de kommuner som har det största antalet varslade. Det kan dock nämnas att 57 varslade personer i utgör ett problem på grund av kommunens svaga arbetsmarknad. Däremot är antalet anmälda lediga platser få. var det sammanlagt 286. Det kan nämnas att antalet i var 2, 4, Ale 6, 6, 8, 8, 10 och 12. som man konstaterar att arbetsmarknadsläget är bekymmersamt bör man framhålla att utvecklingsmöjligheterna är goda inom området. Det finns en gammal fin industriell tradition. Många har stor erfarenhet som yrkesarbetare och många har en god teknisk utbildning. Det finns industrier av varierande slag. Några av dem representerar en högt utvecklad teknologi. Det skulle vara till nytta för hela landet om de möjligheter som industrin representerar utnyttjades för en förstärkning av det svenska näringslivet. Det borde vara möjligt att härigenom få användning för den kapacitet som många människor inom området besitter och ge andra intresserade och kunniga chans till vidareutbildning. Medan den industriella sektorn traditionellt är betydelsefull och utvecklad inom området är däremot den offentliga sektorn liten i förhållande till landet i dess helhet. För att landet skall kunna tillgodogöra sig de möjligheter som området erbjuder och för att det inom detta skall kunna skapas flera sysselsättningsmöjligheter än vad som finns krävs en serie åtgärder. De bör bygga på en analys, och denna bör mynna ut i ett näringspolitiskt program för området. Det räcker inte med de generella åtgärder som behöver sättas in för svenskt näringsliv och svensk arbetsmarknad i sin helhet, även om en förstärkning av sådana åtgärder är behövliga och välkomna för . För vår del vill vi peka på fem speciella åtgärder för området: Förbättring av den tekniska utbildningen, forskningen och utvecklingsverksamheten inom området med bl. a. yrkesteknisk högskola, produktionstekniskt centrum och en satsning på den högteknologi som finns, exempelvis medicinsk teknologi, produkter för arbetsmiljö och miljövård, civilt flyg- och rymdteknik och kommunikationsteknik. Dessa frågor behandlas i separata motioner. Förstärkning av ställning som lokaliseringsområde och andra lokaliseringspolitiska insatser, som behandlas i en särskild motion. Utvidgning av den offentliga verksamheten genom att staten flyttar verksamhet till norra och även underlättar kommunikationerna till området. Stimulans på olika sätt av underleverantörsverksamhet som gör det möjligt för mindre och medelstora företag att tillverka komponenter inom framför allt verkstadsindustrin. Intensifiering av samarbetet med , för vilket läget ger mycket goda förutsättningar. I denna motion tar vi upp två krav, som inte behandlas i separata motioner. Det ena gäller komponenttillverkningen. Det har funnits ett mycket stort antal mindre och medelstora företag som byggt sin verksamhet på tillverkning av komponenter åt de stora svenska industrierna. De har dock blivit färre och fått minskade möjligheter. Till en del beror det på att de inte förmått hänga med i den tekniska utvecklingen och den moderna marknadsföringen och därför blivit utkonkurrerade. Det bör emellertid finnas möjligheter att ge nytt liv åt en del av dessa företag liksom att starta nya företag, baserade på komponenttillverkning. Det är ett allmänt svenskt intresse att kraftigt öka komponenttillverkningen inom landet och därmed antalet underleverantörer. På grund av sina industriella traditioner och sitt stora tekniska kunnande är norra ett lämpligt försöksområde för en verksamhet med detta syfte. Försöksverksamheten förutsätter bl. a. en kartläggning av underleverantörsverksamheten och dess utvecklingsmöjligheter, utbildning och fortbildning av olika kategorier av medverkande i verksamheten, utveckling och fortbildning av olika kategorier av medverkande i verksamheten, utveckling av produkter och produktionsmetoder, marknadsföring och kontakt och samordning mellan företagen inbördes och med större företag som köpare av komponenter. Utbildningen och utvecklingen av produkter och produktionsteknik kan med fördel knytas till ett produktionstekniskt centrum, som föreslås i en annan motion. Inte minst inom biltillverkningen bör det finnas möjligheter att öka andelen av svenska komponenter, eftersom delar till importeras, och den svenska biltillverkningen är ju till stor del förlagd i västra . Det andra kravet gäller bättre kontakter med det norska näringslivet. Närheten till gör det intressant att bygga ut samarbetet med detta lands näringsliv å ena sidan och norra och norra å den andra. Det försiggår redan ett sådant samarbete. Men det bör kunna intensifieras och staten bör initiera och underlätta samarbetet genom olika åtgärder. Dessa och andra åtgärder bör ingå i det program för näringslivets utveckling, som bör upprättas för . Regeringen bör utarbeta ett sådant program i samarbete med i , länets utvecklingsfond, länsarbetsnämnden och andra berörda regionala organ, men också med centrala organ på området. Med hänsyn till ovanstående föreslås 1. att hos regeringen hemställer att ett program görs upp för näringslivets utveckling i norra , 2. att hos regeringen hemställer att norra blir ett försöksområde för satsning på komponenttillverkning inom mindre och medelstora företag, framför allt inom verkstadsindustrin, 3. att hos regeringen hemställer att norra uppmärksammas i det norsk-svenska industrisamarbetet. () ()