ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502642 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Det regionalpolitiska stödet till sysselsättningsproblem är de klassiska inom regionalpolitiken. Den egna marknaden är liten och områdets näringsliv har visat sig ha svårt att få kontakt med de stora marknaderna. De aerella basnäringarna har haft och har fortfarande stor betydelse. Industrialiseringsgraden har fram till 1970talet varit låg och koncentrerad till ett fåtal orter och arbetstillfällen. Efter årtionden av befolkningsminskning är underlaget åldersammansättning skev. Mot denna bakgrund har det regionalpolitiska stödet haft avgörande betydelse när det gällt sysselsättningsutvecklingen i . Av industriföretagen i norra med mera än 25 anställda har fått regionalpolitisk stöd. Sysselsättningseffekten har för beräknats till 162 i . Efter har genom flera olika riksdagsbeslut stödvillkoren försämrats vilket resulterat i en klar minskning av nya arbetstillfällen. För perioden till är resultatet av regionalpolitiken endast 65 arbetstillfällen. Den genomsnittliga arbetslösheten i har beräknats till vilket tillhör det högsta i landet. varslades ett stort antal personer i de fem dalslandskommunerna, sammanlagt 2 743. Däremot är de lediga platserna mycket få. var de endast 44. En av förklaringarna till den oroväckande höga arbetslösheten samt de mycket få lediga platserna torde vara de försämrade stödvillkoren inom stödområde 3. Andelen yrkesverksamma i de fem dalslandskommunerna understiger klart genomsnittet inom stödområde 4. Däremot överstiger andelen arbetslösa klart genomsnittet inom stödområde 4. är av befolkningen i . Inom stödområde 4 är genomsnittet . Skulle dessa kriterier ligga till grund för inplacering i stödområde torde de fem dalslandskommunerna utan tvivel placeras i lägst område 4. Det kan ifrågasättas om en regions geografiska läge skall vara avgörande för omfattningen av det regionalpolitiska stödet. Enligt prognoser är de lokala arbetsmarknaderna i fortfarande på lång sikt alltför små och sårbara, vilket medför att utökade regionalpolitiska insatser är nödvändiga. Vi anser att en rad skäl talar för att de fem dalslandskommunerna placeras i stödområde 4. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att uttalar sig för att kommunerna , , , och inplaceras i stödområde 4. () ()
mot · G502643 · 1982-01-20 00:00:00 — Inplacering av i stödområde kommun hade en växande industrisysselsättning. Det var de tre stora företagen som expanderade . bröts denna utveckling och har antalet arbetstillfällen inom industrin i kommunen minskat med ca 2 500 inom en arbetsmarknad med ca 9 000 arbetstillfällen inom industrin. Förlusten av arbetstillfällen har skett genom en nästan fullständig nedläggning av Verkstad, neddragningen vid , dessutom har ett medelstort företag och flera mindre företag lagts ned. Utvecklingen har gjort att arbetsmarknaden i kraftigt har försämrats. Kommunen har länets högsta arbetslöshet och arbetsmarknaden tål inte ytterligare påfrestningar. Antalet arbetslösa var 1 095, varav kvinnor 544, och ungdomar 483. Antalet långtidsarbetslösa var 576. Lediga platser är ca 45 stycken som i de flesta fall kräver god utbildning vilket gör dem svåra att besätta av arbetslösa från kommunen. Det nuvarande läget i är att genomgår en omställning där företagsledningens motivering för åtgärderna varit att stabilisera verksamheten. Företaget har gått med betydande förluster . hade företaget 1 850 anställda. F. n. genomförs en nedskärning av personalen med 200, som skall vara genomförd . Företagsledningen har dessutom fattat beslut om en produktionsplan där ytterligare 630 skall lämna företaget. Förhandlingar om dessa nedskärningar pågår. Det nya kommer enligt företagsledningen att ha ca 1 000 anställda med produktionen uppdelad på tre dotterbolag. Dotterbolagen kommer att ha inriktningen mot konsumentelektroniktillverkningen (TV) (med 500 anställda), industrielektronik (med 200 anställda) och datortillverkning (med ca 100 anställda). Företaget vill genomföra denna omstrukturering. Om denna omstrukturering kommer att vara en slutlig åtgärd för att företaget skall kunna fortsätta utan att behöva göra nya nedskärningar är mycket oviss. Flera bedömare anser att konsumentelektroniken kan vara i fara för nedläggning om inga offensiva insatser görs exempelvis en samordning av TV-tillverkningen i landet eller samarbetsavtal med ett utländskt företag. En nedläggning av TV-tillverkningen skulle kunna betyda att ytterligare ca 500 anställda fick lämna företaget. Andra företags möjligheter att suga upp den friställda arbetskraften är mycket begränsad. Någon efterfrågan på kvinnlig arbetskraft finns ej. Antalet arbetslösa per 1 000 innevånare i förvärvsarbetande ålder uppgick till 37 vilket ligger mycket högre än någon annan kommun i länet. Sammanfattningsvis kan sägas att har befunnit sig i en permanent sysselsättningskris. Trots stora ansträngningar från länsorganen och kommunens sida har läget inte kunnat förbättras. Luxors beslutade personalminskning med 800 anställda kommer att drabba en redan mycket pressad arbetsmarknad och ställa mycket omfattande krav på statliga insatser för att klara kommunens arbetsmarknad. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att kommun t. v. förs till stödområde 3.
mot · G502644 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:644 m. fl. Åtgärder för att stimulera sysselsättningen i län I samband med att behandlade varvspolitiken togs frågan upp om konsekvenserna av konkursen vid Varv. tog därvid klar ställning för att särskilda åtgärder skulle vidtas för att underlätta ny industrietablering i . Bakgrunden var följande: Sedan Varv försatts i konkurs förvärvade kommun varvsområdet, den s. k. . Avsikten var att där inrätta ett industrihotell. I lokalerna skulle bl. a. av tidigare anställda vid nystartade företag hyra in sig. beslut innebar att kommun skall få stöd för den nödvändiga upprustningen av . I den socialdemokratiska motionen 1980/81:2121 hade föreslagits att det i statsbudgeten för /79 uppförda reservationsanslaget C 5, Bidrag till sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna, skulle få användas för detta ändamål. ställde sig bakom detta förslag (AU 1980/81:17). Utskottet sade sålunda: Regeringen bör alltså få möjlighet att från det aktuella anslaget bevilja visst stöd för att utveckla nya industrier på det gamla varvsområdet. Detta blev också beslut. Detta särskilda beslut om stöd till ombyggnaden av måste enligt vår mening respekteras. har uttalat att det nämnda, speciella anslaget får användas. Från detta anslag kan ges stöd i olika former, bl. a. som avskrivningslån. Regeringen har emellertid valt att göra en utomordentligt negativ tolkning av riksdagsbeslutet. Man har inte varit beredd att ge några avskrivningslån utan erbjudit kommunen lån mot villkor som inte är bättre än vad kommunen på egen hand kan erhålla vid sin normala upplåning. Regeringen har således inte tagit någon hänsyn till ställningstagande att stöd skall utgå för projektet i fråga. Enligt vår mening är det väsentligt att nu ordentligt markerar att man med beslutet avsåg att stöd skall utgå. Detta bör kunna ske också i form av avskrivningslån. Stödets omfattning bör anpassas så att rimliga förutsättningar skapas för att förverkliga kommuns projekt med industrihotell. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till inrättande av industrihotell i . 1 1981/82. () () () () () HANS () () () () () () ()
mot · G502645 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Anställningsskyddet i statliga tjänster, m. m. 1981/82:90) I anslutning till den nya anställningsskyddslag som föreslagits i proposition 1981/82:71 har regeringen med proposition 1981/82:90 lagt fram förslag till följdändringar i lagen (1976:600) om offentlig anställning. Med partimotion 1981/82:159 har socialdemokraterna hemställt att skall avslå propositionen med förslag till ny anställningsskyddslag. I konsekvens härmed finner vi att även nu framlagd proposition bör avslås av . Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1981/82:90. () () () () () HANS () () () () () () ()
mot · G502646 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Beredskapsarbete för arbetslös ungdom Det måste hos var och en som sysslar med skogsnäring i någon form finnas starka ambitioner att lämna kommande generationer bättre skogar än vad de själva skördat. Det finns många sätt att förbättra kvalitetsutvecklingen på virkesråvaran. De flesta av dessa åtgärder är mödosamma och kostnadskrävande och ger resultat först . En åtgärd som med acceptabla kostnader och förhållandevis kort tidshorisont kan bryta den pågående kvalitetsförsämringen hos främst tall är stamkvistning. Detta har bl. a. slagits fast inom domänverket, där man hävdar att stamkvistning är det absolut bästa sättet att förbättra den ständigt sjunkande virkeskvaliteten och därmed skapa ett finare virke . Virke av hög kvalitet har givit det utan jämförelse bästa ekonomiska utbytet. Mycket talar för att detta kommer att gälla och troligen förstärkas även . Åtskilliga kalkyler, som gjorts över stamkvistningens ekonomi, styrker också detta antagande. En stor undersökning, som gjorts på skogshögskolan, visar att förräntningen av den nedlagda stamkvistningskostnaden (den s. k. internräntan) uppgår till (realränta) i genomsnitt för ett antal genomförda stamkvistningar. En real internränta på är betydligt högre ränta än vad som uppnås för många andra skogsvårdsåtgärder, som en skogsägare är skyldig att utföra enligt skogsvårdslagen. Stamkvistning kan utföras och sker manuellt. Det mest använda redskapet vid stamkvistning är en kvistsåg. Målsättningen bör vara att få kvistfritt virke upp till minst en stocklängd, som är avsättningsbar vid avverkningen. Intresset bland skogssakkunniga för stamkvistning är i starkt stigande. satsade 1,5 milj. kr. Den utredning som utredde åtgärder för att förbättra virkeskvaliteten kom fram till att stamkvistning var det bästa sättet att få bättre virke . Resultatet av att stamkvista tall ser man först . Då kommer träden att ge virke, framför allt sågtimmer, av betydligt högre kvalitet än som blir fallet utan nämnda åtgärder. I fråga om domänverket så sköttes stamkvistningen till största delen av arbetslös ungdom som var föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Stamkvistning tillhör de lättare arbetsuppgifterna i skogen och bör därför kunna ses sorn ett lämpligt arbetsobjekt för ungdomar som söker sysselsättning. Ungdomsarbetslösheten i skogslänen är f. n. mycket besvärande. I utgjorde vid senaste räkningen i den samlade ungdomsgruppen omfattande dem som är - inte av samtliga arbetslösa. Ungdomarnas andel av de personer som var sysselsatta i beredskapsarbete var emellertid betydligt högre, . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att stamkvistning av skog skall aktualiseras av arbetsmarknadsmyndigheterna för att kunna erbjudas arbetslös ungdom som ett lämpligt beredskapsarbete. () () () BO FINNKVIST (s) ()
mot · G502649 · 1982-01-15 00:00:00 — Utvisning av utlänning som begått brott Utlänning som begått brott i vårt land kan utvisas enligt 40 och 41 §§ utlänningslagen. Är brottet förhållandevis allvarligt kan vederbörande utvisas om vistelsen i varit kortare än . Sedan treårsgränsen uppnåtts förutsätts däremot att synnerliga skäl för utvisning föreligger. Denna gräns var tidigare men kortades till tre genom ett riksdagsbeslut . Reglerna för utvisning bottnar i en djupt rotad uppfattning att en utlänning för att få vistas i vårt land lojalt måste följa vår rättsordning. Tyvärr begår utlänningar bosatta i förhållandevis många brott. 1979 utgjorde antalet kyrkobokförda utlänningar av vår befolkning men utförde inte av samtliga brott. När det gäller mycket allvarliga brott var situationen än mer skrämmande. För grovt narkotikabrott var andelen , för mord och dråp och för dobbleri . När behandlade den nya utlänningslagen framhölls det att en sänkning av gränsen från fem till i praktiken inte nämnvärt skulle försvaga möjligheterna att utvisa grova förbrytare som vistats här . Grova brott skulle nämligen fortfarande rymmas under det ej tidsberoende rekvisitet synnerliga skäl. har emellertid med hänvisning till de vidtagna ändringarna av betingelserna för utvisning förklarat att ej ens mord behövde utlösa tillämpningen av synnerliga skäl. Utlänningen i fråga hade kommit till 1975 och begått brottet 1979. Sänkningen av femårsgränsen och tolkningen av begreppet synnerliga skäl kan komma att inskränka domstolarnas möjligheter att utvisa utlänningar som begått allvarliga brott i vårt land. Under alla förhållanden måste vi i ha förmåga och medel att försvara oss mot den kraftigt ökade brottslighet som den omfattande invandringen medfört. Ett effektivt utvisningsinstitut torde också ha en större avskräckande verkan än många andra påföljder. En möjlighet att - som önskvärt är - skärpa lagstiftningen vore att återinföra femårsregeln. En annan och bättre möjlighet är att utlänning som begått ett mycket allvarligt brott -1, ex. brott varpå kan följa fängelse - skall utvisas från såvida vederbörande icke kan åberopa särskilda skäl för att likväl få kvarstanna. Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. En motion med samma innebörd och yrkande väcktes under föregående men avstyrktes då av arbetsmarknadsutskottet med den huvudsak liga motiveringen att den nya lagen hade tillämpats under en alltför , men utskottet underströk också vikten av att regeringen följer utvecklingeh. Det har gått , varför det enligt min uppfattning är motiverat att aktualisera en lagändring. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att 40 och 41 §§ utlänningslagen skall ges sådan ändrad lydelse att utlänning som begått ett mycket allvarligt brott skall utvisas, såvida icke särskilda skäl talar för att vederbörande likväl skall få kvarstanna.
mot · G502652 · 1982-01-20 00:00:00 — Översyn av reglerna om utbetalning av bostadsbidrag För att göra det möjligt för alla att hålla sig med en bra bostad betalar samhället vissa bostadsbidrag. Dessa bidrag är beroende av inkomsten, förmögenheten, kostnaden för bostaden och i förekommande fall även antalet barn i familjen. Som grund för beräkningen av bostadsbidragen använder samhället den taxerade inkomsten året före bidragsåret. För att den bidragsberättigade skall erhålla rätt bostadsbidrag i förhållande till sin aktuella inkomst resp. aktuella bostadskostnad skall även förväntade inkomster under kommande kalenderår uppges. Att bedöma sina inkomster under kommande kalenderår innebär för många människor stora praktiska svårigheter. Mest beroende på att många inte vet om de har jobb eller hur mycket. Denna osäkerhet har medfört att många har anmält en lägre förväntad inkomst än de i realiteten haft när inkomståret är slut och därmed fått ett högre bostadsbidrag än de egentligen är berättigade till. Detta ställer till besvärligheter både för samhället och för den enskilde. Att ta emot större bidrag än man är berättigad till är ett bedrägeribrott - även om det skett i god tro. För polismyndigheterna utgör dessa bedrägeribrott en tung arbetsbelastning. Inom t. ex. har eller kommer ca 700 ärenden att utredas. Varje utredning tar i anspråk. har fastställt att bidrag . inte generellt skall falla under åtal. Nuvarande utbetalningssystem av bostadsbidragen riskerar att göra människor till bedragare mot sin vilja. Resultatet blir dessutom att polis- och åklagarmyndigheter åläggs en stor arbetsbelastning för att utreda brotten. arbetar med hela komplexet om bostadssubventioner till barnfamiljerna. Emellertid är frågan om de ovan relaterade omedvetna bedrägeribrotten av sådan omfattning att de bör lösas med förtur. Utgångspunkten måste vara att inte göra människor till brottslingar på så små grunder. Ett sätt att undvika detta vore att göra bostadsbidragen preliminära. de bidrag som utgår är preliminära. Vid inkomstårets slut görs en avräkning. Har personen fått för mycket krävs återbetalning och är det för lite betalar samhället ut mellanskillnaden. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära en översyn av reglerna för utbetalande av bostadsbidrag i syfte att göra dessa preliminära i avvaktan på avräkning. () () () () (s) ()
mot · G502654 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Kärnkraften skall vara helt avvecklad . Det innebär att elströmmen i första hand kommer att användas för ändamål där elströmmens mycket höga energikvalitet kommer till sin rätt. Några faktorer som kommer att påverka den framtida elanvändningen o Bränsleeffektivitet/verkningsgrad. I ett värmekraftverk är verkningsgraden och i ett kraftvärmeverk . Värmepumpar kan däremot producera mera värmeenergi än tillförd bränsleenergi. Alltså en mycket hög bränsleeffektivitet. Elström som producerats i värme kraftverk blir därmed alltför dyr att använda för direkt uppvärmning. Endast överskottsel kommer att kunna konkurrera på värmemarknaden, o Effektivare elanvändning. Exempel på detta är effektiv varvreglering och energisnåla lysrörslampor samt allt effektivare industriprocesser, o Medveten hushållning med energikvalitet kommer att bli allt lönsammare. Tillsammans kommer dessa faktorer att begränsa behovet av elström, utan att negativt påverka vår välfärd eller industrins effektivitet och konkurrenskraft. En total elströmsförbrukning på ca är troligen en realistisk bedömning. Detta kommer att innebära att vattenkraften åter kommer att bli basen för vår elproduktion och inte som den börjar bli och kommer att vara , en regualtor för den trögrörliga kärnkraften. Denna utveckling ger nya och mycket intressanta aspekter på den framtida möjligheten att åstadkomma natur- och miljövänlig vattenkraftsutbyggnad. Det är regleringen av vattendragen som innebär de stora naturingreppen och negativt påverkar miljön. Med ca väl reglerad vattenkraft som bas i ett elsystem som förbrukar ca totalt är det inga svårigheter att utnyttja betydande mängder mycket litet reglerad vattenkraft (strömkraftverk) och vindkraft. Detta skulle innebära att ungefär dagens möjliga produktion av kraftvärme och mottryckskraft skulle täcka kvarvarande behov upp till ca . Kraftvärmen skulle i första hand täcka den högre belastningen . kan det tyckas att det är och att det finns en kommitté tillsatt för att utreda kärnkraftens avveckling. Kommittén har dock inte direktiv som beaktar de här framförda synpunkterna och kan alltså inte arbeta enligt ovan redovisade riktlinjer. En natur- och miljömässigt riktig vattenkraftsutbyggnad kräver en mycket omsorgsfull och tidsödande planering. Det måste också finnas god tid för en demokratisk debatt i denna mycket viktiga fråga. Vi behöver också framtidsriktiga investeringar som kan ge sysselsättning och skapa en fortsatt god bas för vår omfattande export av material och kunnande inom vattenkraftsområdet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar hemställa att regeringen låter utreda möjligheterna till en natur- och miljöriktig utbyggnad av vattenkraften enligt i motionen redovisade förutsättningar. () ()
mot · G502656 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Föreskrifter om klämfria dörrar Genom byggnadslagstiftningen ställer samhället grundläggande krav på byggnaders säkerhet och funktion. Trots detta inträffar ett stort antal barnolycksfall i dörrar. Till förra väcktes en motion i denna fråga, varvid utskottet (CU 1980/81) ansåg att föreskrifter i SBN ger ett nu acceptabelt skydd mot de allvarligaste olycksriskerna i ett hem. Eftersom det förekommer ett stort antal klämskador där barn är inblandade, bör det ändock anses vara mycket angeläget att svensk byggnorm utformas så att så långt möjligt klämfria dörrar blir standard i nybyggen. Eftersom klämfria dörrar redan finns konstruerade, som är obetydligt dyrare än andra och dessa har för andra ändamål mycket stora fördelar -1, ex. inbrottsskydd - borde det finnas all anledning att påskynda frågan om en ändring av byggnormerna. Uppenbarligen är det så att planverket följer frågan men inte har avsikter att ta speciellt initiativ i frågan. Därför finns det all anledning att från sida hos regeringen hemställa om erforderliga åtgärder för att byggnormerna utformas så att förskrifter om klämfria dörrar införs som ett obligatorium vid nybyggnationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om att svensk byggnorm utformas så att föreskrifter om klämfria dörrar införs vid nybyggnationer. () () AXEL () ()
mot · G502657 · 1982-01-21 00:00:00 — och vid statliga bostadslån Markvillkoret har (prop. 1980/81:194, CU 1980/81:40) slopats för styckebyggda småhus i exploateringsområden där lån beviljas för nybyggnad 30 juni 1982. Regeringen föreslår att undantaget skall gälla även ärenden där lån beviljats - . Detta redovisas av bostadsministern som en temporär stimulansåtgärd för bostadsbyggandet, dock utan att någon grund anges för en sådan beskrivning. Vi invände mot det gällande undantaget att det direkt tar sikte på att beröva småhusbyggarna möjligheten att utnyttja säljarnas konkurrens: den småhusförsäljare som har för köparen lämplig mark kan utnyttja detta för att binda köparen till sig och därmed komma ifrån en jämförelse med övriga småhusförsäljare om produkten som sådan. Det är svårt att inse att förslaget kan vara till nytta ens för småhusförsäljarna som företagsgrupp bortsett från möjligheten att höja prisnivån för jämförelseobjekten på småhusköparnas bekostnad. Vid föregående beslöts även att övergångstiden för undantag från markvillkoret skulle förlängas med när det gäller mark i exploateringsområden som innehas . Markvillkoret skall därmed i angivna fall inte gälla när bostadslån för småhus eller flerbostadshus söks före . Utskottets majoritet såg sig nödgad att stödja detta regeringsförslag med hänsyn till osäkerhet om kommunernas möjligheter att finansiera behövliga markköp i aktuella områden. Enligt vår mening finns det inte heller nu tillräcklig grund för bedömningen att dessa kommuner inte har eller inte kan ges tillräckligt finansiellt utrymme för att köpa de arealer som behövs från bärarna av tidigare spekulationsintressen. Undantagstiden bör därför förkortas, lämpligen till . 1. att inte godkänner vad bostadsministern förordat (prop. 1981/82:100 bil. 16 s. 48-49) om förlängning av det temporära undantaget beträffande styckebyggda småhus i exploateringsområden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förkortning av övergångstiden i vissa fall till .