mot · G5021087 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1087 m. fl. Facklig vetorätt vid införande av ny teknik, m. m. Vpk har i motioner till ett flertal riksmöten ställt krav om att de fackliga organisationerna ges vetorätt vid införande av ny teknik i arbetslivet. Vi har också ställt krav som syftat till att ge de fackliga organisationerna bättre resurser och bättre möjligheter till forskning och annan egen utredningsverksamhet. Vid riksdagsbehandlingen av motionerna har hänvisats till olika utredningar och då framför allt till dataeffektutredningen. Denna utredning har i sina direktiv uppdrag att utreda de anställdas möjligheter att hävda sitt medbestämmande i samband med införande av datateknik i arbetslivet. har avgett betänkandet Industrins datorisering - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö (SOU 1981:17). Följande, som berör de krav vpk ställer, kan citeras ur utredningens överväganden och åtgärdsförslag: En annan viktig aspekt vid sidan om förhandlingsgången är utformningen av utvecklingsprocessen vid införande av datorer. De som berörs av datoriseringen måste få en möjlighet att aktivt delta och påverka sin egen situation. bedömer det därför som betydelsefullt att det pågår forskning och experimentverksamhet om utvecklings- och införandeprocessen av datateknik och vill stödja sådan verksamhet. En förutsättning för medbestämmande från de anställdas sida vid datoranvändning är att inte enbart tekniska och ekonomiska effekter av datoriseringen belyses utan att även sociala effekter kommer fram såsom förändrat arbetsinnehåll, omplacering, utbildningsbehov, ensamarbete, skiftarbete, styrning och kontroll, löneform etc. anser därför att konsekvensanalyser måste göras vid planeringen av datoranvändningen. Trots ökade utbildningsinsatser behövs för förtroendemännen på små och medelstora företag överenskommelser mellan parterna om assistans från ombudsmän eller konsulter i förhandlingsarbetet i frågor som gäller införande av ny teknik. Det är väsentligt att konsulter etc. kommer in redan i inledningsarbetet. Ett annat sätt för de fackliga organisationerna att skaffa sig egen kunskap i datorfrågor är att initiera forskningsuppdrag inom fackliga intresseområden. Denna forskning skall bl. a. ha som utgångspunkt att ge bland andra fackliga organisationer underlag vid utarbetande av alternativa tekniska lösningar. Exempel på sådan forskning är effektbedömningar av datorisering på arbetsinnehåll, arbetsorganisation och arbetstillfredsställelse. Denna forskning kan ha en empirisk inriktgning och bedrivas ute i företagen. anser det väsentligt att sådan forskning kommer till stånd och att förutsättningarna för forskningsarbetet regleras. Det ligger inte inom dataeffektutredningens kompetensområde att göra en översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen. I dataeffektutredningens slutsatser nämns dock vikten av - att medbestämmandeprocessen innebär en reell delaktighet i beslutsfattandet från de anställdas sida, - att de problem som finns för lokala fackliga organisationer att få assistans av ombudsmän och konsulter måste lösas. Förändringar av arbetsrättslagstiftningen bör ske i enlighet med ovanstående att-satser. Ovanstående citat ur dataeffektutredningens betänkande ger anledning till några reflektioner. Utredningen anser inte att det ligger inom dess kompetensområde att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen. Detta till trots har arbetsmarknadsutskott hänvisat till denna utredning vid behandling av våra motioner, som rört just sådana förändringar. Flera år har alltså gått till spillo för i och med att man avvaktat en utredning, vars uppgift aldrig varit att lägga fram förslag i till aktualiserade frågor. Kontakten mellan riksdagsutskott och utredningar borde kanske vara bättre. Utredningen behandlar dock medbestämmandefrågorna, men på ett mycket allmänt plan. Man anser att konsekvensanalyser måste göras, men ger inte några förslag på vem som skall ha ansvar för att detta sker, vem som skall stå för kostnaderna etc. Man anser att konsulter etc. skall användas och komma in redan i inledningsarbetet, men man ger inte några förslag på hur detta skall lagregleras. Man anser att medbestämmandet måste innebära en reell delaktighet i beslutsfattandet från de anställdas sida, men man ger inga konkreta förslag på hur denna delaktighet skall tillförsäkras de anställda. Utredningens mycket allmänt hållna rekommendationer måste konkretiseras, och vpk:s förslag i denna fråga är fortfarande lika aktuella och nödvändiga att genomföra. Vpk anser att införande av ny teknik på arbetsplatserna måste ha sin utgångspunkt i och anpassas till de allmänna krav på arbetsorganisation och arbetsinnehåll de anställda och deras fackliga organisationer ställer. Av avgörande betydelse för valet av tekniska lösningar är också produkternas och tjänsternas kvalitet. Viktigt är att tekniken används för att vidga arbetsinnehållet och för att öka de anställdas kunskaper om sitt yrke och sin Teknik och arbetsorganisation måste motverka uppdelning av arbetet, isolering och ensamarbete. Övervakningsarbete skall kombineras med skapande arbete. Hemdatorer, grannskapscentraler och fjärrkontor är exempel på arbetsorganisatoriska lösningar som styrs av tekniken och som har negativa effekter på arbetets innehåll och som ökar isoleringen arbetskamrater emellan. Denna utveckling måste bekämpas. Datatekniken skall vara en stödteknik och inte en styrande teknik. Så länge som arbetsköparnas krav på ständigt högre vinster tillåts vara styrande vid valet av tekniska lösningar kommer dock denna negativa utveckling att fortsätta. Det är därför oerhört viktigt att de fackliga organisationerna får ett verkligt bestämmande över den tekniska utvecklingen och att de ges möjligheter att på lika villkor med arbetsköparna forska och utveckla egna alternativ. En förändring av den arbetsrättsliga lagstiftningen i detta avseende är därför nödvändig. Facket måste ges vetorätt vid införande av ny teknik. Likaså måste facket få ökade möjligheter att bedriva egen forskning inom detta område för att på ett meningsfullt sätt kunna utnyttja en vetorätt. Ett fackligt forskningsinstitut, som bekostas via arbetsgivaravgifter, måste inrättas, och facket måste också på det lokala planet ges ökade möjligheter att anlita s. k. arbetstagarkonsulter. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag till lagstiftning innebärande a) vetorätt för de anställdas fackliga organisationer vid införande av ny teknik i arbetslivet, b) rätt för lokal facklig organisation att för egna bearbetningar på arbetsköparens bekostnad utnyttja den dator som denne har tillgång till, c) rätt för lokal facklig organisation att på arbetsköparens bekostnad utnyttja arbetstagarkonsulter vid införande av och förändring i datasystem och för utredning av möjliga förändringar i redan befintliga datasystem, d) rätt för lokal facklig organisation till fullständig tillgång till underlag och utredningar som ligger till grund för föreslagna och befintliga datasystem, 2. att uttalar sig för att ett fackligt forskningsinstitut inrättas i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)