mot · G502221 · 1982-01-14 00:00:00 — Översyn av lagstiftningen om hyra av affärslokaler m. m. I motioner till 1979/1980 och 1980/riksmöten krävde undertecknade en översyn av hyreslagens regler om besittningsskydd och hyressättning för affärslokaler m. m. i syfte att stärka lokalhyresgästernas ställning. Motionerna avslogs med hänvisning till de lagändringar som genomförts från och att erfarenheter först borde vinnas om dessa i praktisk tillämpning fyller sitt avsedda syfte. Utvecklingen har visat att så inte varit fallet. Lagändringarna 1979 har inte fått några direkt påtagliga effekter för lokalhyresgästerna. Förhållandena har försämrats. Mot bakgrund av utvecklingen upprepar vi därför i denna motion kravet på en översyn av hyreslagstiftningen i de delar som rör affärslokaler. Hyreslagens regler för besittningsskydd för andra lägenheter än bostadslägenheter (affärslokaler m. skiljer sig från motsvarande regler för bostadslägenheter. Skillnaden mellan de båda skyddsformerna ligger i att bostadshyresgästen efter uppsägning får behålla lägenheten om inte giltig upphörsgrund föreligger, medan lokalhyresgästen alltid måste flytta från lokalen men i stället får rätt till ersättning för den skada han lidit på grund av att han måste avträda lägenheten om uppsägningen kan anses obillig. Detta innebär att en lokalhyresgäst har ett betydligt svagare besittningsskydd än en bostadshyresgäst, ett s. k. indirekt besittningsskydd. Den rätt till ersättning som reglerna om det indirekta besittningsskyddet innehåller gäller inte om hyresvärden vid uppsägning kan visa att den begärda hyran för förlängning av hyresavtalet är skäligt. Eftersom fri hyressättning gäller torde det i allmänhet räcka med att hyresvärden kan visa upp ett kontrakt med en annan spekulant som erbjuder sig betala den begärda hyran. Hyresgästen måste då lämna lokalen utan rätt till ersättning. genomfördes en lagändring i syfte att stärka det indirekta besittningsskyddet. Erfarenheterna från bl. a. hyresnämnden i visar emellertid att lagändringen inte gett några direkt positiva effekter. Det svaga besittningsskyddet och den fria hyressättningen har lett till stora konsekvenser framför allt i storstädernas centrala delar. Åtskilliga småföretagare, hantverkare och ägare av mindre butiker har ställts inför chockartade hyreshöjningar på ibland upp till flera . Särskilt småbutiker med inriktning på närservice för de boende, exempelvis mindre dagligvarubutiker, frisörer m. m., har drabbats och ofta slagits ut och ersatts med kontor och affärslokaler med större möjligheter att betala de oacceptabelt höga hyrorna. Centrala delar av storstäderna utarmas på småbutiker som ger närservice åt de boende. kan fastighetsägarna tillgodoräkna sig helt oskäliga vinster. Följande exempel hämtat från tiden lagändring belyser situationen: En fastighetsägare uppsäger för hyresreglering fyra butiker inriktade på närservice för de boende. Före uppsägningen uppgår hyran till 250kr./kvm. Fastighetsägaren begär en hyra på 500kr./kvm. Ärendet hänskjutes till hyresnämnden, vilken lägger ett medlingsbud på 400kr./kvm. Men det gör inte fastighetsägaren, och därmed kan inte överenskommelse träffas utan hyresgästerna tvingas flytta eller lägga ned sin verksamhet. Det är bara ett exempel av många som visar på det orimliga i nuvarande lagstiftning. Konsekvenserna uppmärksammades inte i tillräcklig grad när antog den nuvarande hyreslagen. Det är också först som hyreshöjningarna för affärslokaler m. m. slagit igenom med sådan väldig kraft att man kan säga att de fått direkta sociala följder. är det också rent fastighetsskojeri och s. k. kvittolösa affärer som ligger bakom uppsägningarna och de skyhöga hyreskraven. En av anledningarna till den osunda utvecklingen på fastighetsmarknaden är den fria hyressättningen. Denna har tillsammans med den stora skillnaden mellan fastighetslånens löptid och en livslängd lett till mycket höga avkastningar på av fastighetsägare insatt eget kapital. Det finns exempel som visar på , och över 1 avkastning på insatt kapital. Det är pengar som ytterst konsumenter och samhälle får skjuta till. Det är uppenbart att det finns starka skäl att snabbt se över hyreslagens regler i de delar som rör besittningsskydd och hyressättning för affärslokaler. Krav på en sådan översyn har också ställts av företrädare för handelns organisationer, hyresgästföreningar och kommuner. En möjlig lösning vore att stärka besittningsskyddet genom att frångå begreppet marknadshyra och i stället införa den sociala hyressättning som tar hänsyn till rörelsens art, lokalens innehåll m. m. Hyresnämnderna bör i vart fall genom ett stärkt prövningsförfarande få möjligheter att fastställa den nya hyran i en medling. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att hos regeringen begär en utredning om hyreslagens regler för besittningsskydd och hyressättning för affärslokaler. () ()