mot · G5022124 · 1982-01-26 00:00:00 — Delegationen framhåller också den stora betydelsen av kraftfulla insatser för att grundlägga ett ökat utnyttjande av förnybara energikällor . har utomordentligt stora möjligheter att omgående starta ett sådant arbete. Länet är rikt på mineraler, vattenkraft, skog och torv, men behöver hjälp att utnyttja dessa resurser på ett för länet och landet positivt sätt. En satsning på förnybara energikällor i skulle ge ett nödvändigt tillskott till landets totala energiförsörjning och ge en nödvändig förstärkning av de regionalpolitiska insatserna för länet. Från länets sida har tidigare framhållits angelägenheten av att utforskningen av de betydande skifferförekomsterna i länet intensifieras. En brytning, kombinerad med forskning avseende processer för utvinning av alunskifferns innehåll av kerogen och vissa metaller, bör också komma till stånd i länet, eftersom skiffrarnas uppskattade innehåll av kerogen är av betydande storlek. Skiffrar med ett innehåll av organisk substans som överstiger har ansetts intressanta från utvinningssynpunkt. anser att det skulle vara möjligt att i slutet av seklet i nå en årlig energiutvinning ur skiffer motsvarande 0,5-2,olja. Även om endast en mindre del av skiffrarna kan nyttiggöras, finns i skiffern således en betydande potentiell energikälla. Sådan brytning måste självfallet ske med beaktande av miljökraven. Den aviserade utredningen med uppgift att från miljövårdssynpunkt utvärdera den teknik som kan komma att användas vid en eventuell skifferbrytning i bör därför ges direktiv att studera förekomstområden i , där konflikter med annan markanvändning är mindre uttalade. Förutom stora skifferfyndigheter i länet är förekomsten och användningen av torv som energikälla av intresse för länet. Likaså pågår det ett särskilt projekt i med inriktning på fliseldning i samarbete med det nybildade bolaget . Forskningsinsatser på utvinning av torv, flis och framför allt skiffer, där man utvecklat såväl brytningsteknik, anrikningsteknik som utveckling av maskinell utrustning, bör samlas i en forskningsstation lokaliserad till . En av landets största vattenkraftsproducenter Länet har en riklig tillgång på vattenkraftsresurser. av de tillgångar som bedömts tekniskt och ekonomiskt utbyggbara är ianspråktagna för vattenkraftsproduktion. Den sammanlagda vattenkraftsproduktionen i länet uppgår till vilket innebär att länet svarar för av den totala vattenkraftsproduktionen i landet. Som jämförelse kan nämnas att vattenkraftsproduktionen i är drygt eller av landets produktion. Bruttovinsten av den kraftproduktionen beräknas där överstiga . Förhållandena för bör vara likartade. En mycket liten del av den utvunna energin kommer emellertid länets näringsliv och invånare till godo. Huvudparten eller överförs till de södra delarna av landet. Om- och utbyggnad av de befintliga kraftverksanläggningarna i Under den senast förflutna har antalet sysselsatta inom kraftverksutbyggnad inom i genomsnitt uppgått till ca 600 personer. Antalet har varierat kraftigt och var högst med 1 200 personer och lägst 1970 då 140 personer sysselsattes i genomsnitt. I det redovisade antalet ingår, förutom de egentliga byggarbetsgrupperna, även servicepersonal, underentreprenörsanställda och arbetsledare. Den inverkan på sysselsättningen inom andra näringsgrenar som kraftverksbyggandet har haft kan uppskattas till i stort sett samma antal. Sedan utbyggnaden av Granboforsens kraftverk i kommun färdigställts , kommer förmodligen inte några nya arbetskrävande objekt att igångsättas. Detta får mycket besvärande konsekvenser för bygg- och anläggningsbranschen i länet. Hög arbetslöshet, företag som slås ut, yrkeskunnande som försvinner är några av de negativa sidorna om kraftverksbyggandet upphör. Även den industri som specialiserat sig på tillverkning av bl. a. turbiner drabbas hårt slås kanske ut. Tiden synes därför vara inne, dels med hänsyn till behovet av arbetstillfällen i länet, dels med behovet av energi, att realisera de planer som funnits att om- och utbygga de befintliga kraftverksanläggningarna i . En utbyggnad av de befintliga kraftverksanläggningarna mellan och havet är enligt gjorda utredningar av bl. a. fullt möjlig. Detta förutsätter då att den s. k. Storsjötunneln anläggs - varefter flera av de nedströms befintliga kraftverken går att ut- eller ombygga för större effektuttag. Dessa projekt skulle om de kom till stånd och samordnades under en kunna ge sysselsättning för flera hundra personer . har från ägarintressena framhållits att lönsamheten i då rådande energiprisläge ej varit tillräcklig. I dagens läge torde förutsättningarna vara annorlunda med hänsyn till högre energipriser. De splittrade ägarförhållandena i kraftföretag torde vara en försvårande faktor i den samordning och de förhandlingar som är nödvändiga för projektets genomförande. Beträffande de olika projektens utbyggnadsgrad, kostnader och tekniska data i övrigt hänvisas till den utredning som vattenregleringsföretag och gjorde , på uppdrag av industridepartementet. Den här föreslagna om- och utbyggnaden bör kunna kombineras med viss nyutbyggnad i redan påverkade vattendrag, om detta är miljömässigt acceptabelt. En viktig förutsättning för både om- och utbyggnad samt viss nybyggnad är att berörda kommuner ges ett avgörande inflytande på projektens genomförande samt ges möjlighet till meddelägande. Mot denna bakgrund kräver vi omedelbara statliga insatser när det gäller att snabbt komma i gång med energiproduktion baserad på skogen, torven, vattenkraften och alunskiffern. Följande åtgärder anser vi skall vidtas: O ett särskilt energibolag bildas med delägarskap främst av: det nybildade regionala utvecklingsbolaget i , (hälftenägd av och domänverket), jämtländska företag som på olika sätt är engagerade i energiproduktion, O förberedelse för torvbrytning vidtas, O planerat torveldat kraftvärmeverk uppförs i kommun, varvid statliga medel i erforderlig omfattning ställs till förfogande, O utnyttjas i möjligaste mån för torv- och flistransport, O försöksverksamhet med samordnad flishantering startas i , och kommuner, O planerade fliseldade anläggningar i Åre och kommuner får statligt stöd så de kan förverkligas, O underlag tas fram för provbrytning av alunskifferförekomsterna kombinerat med forsknings- och utvecklingsresurser även för torv och flis. Hänsyn skall därvid tas till riskerna för såväl människor som miljö, O att förhandlingar kommer till stånd i syfte att få till stånd om- och utbyggnad av de befintliga kraftverksanläggningarna i , O utvärdering av den av gjorda inventeringen av utbyggnadsmöjligheter av minikraftverk. Här föreslagna satsningar på förnybara energikällor kommer att innebära att jobben tryggas för människor i länet och ger välbehövlig stimulans åt länets industri, vars produktion har nära anknytning till sådan verksamhet. Dessa satsningar kommer säkerligen även att leda till nyetableringar och därmed ge upphov till för länet så välbehövlig ökad sysselsättning. Högskolans roll i den regionala utvecklingen De regionala högskolorna har spelat en viktig roll för att göra den högre utbildningen tillgänglig och kommer att göra det än mer. De behövs för att ta emot en del av 1980-talets växande ungdomskullar. Det växande behovet av fort- och vidareutbildning måste i huvudsak mötas med en regionaliserad högskoleorganisation. Men utöver dessa uppgifter bör den regionala högskolan i väsentlig omfattning kunna utnyttjas för att göra forskningen och kunskapsutvecklingen tillgänglig för den lokala och regionala arbetsmarknaden. Härigenom kan också den mindre högskolan bli den stimulator och katalysator som så väl behövs för en gynnsam utveckling av olika regioner. Det finns redan många exempel på hur högskolor, oftast med mycket begränsade resurser, genom forsknings- och utvecklingsinsatser gått in för att söka påverka utvecklingen i de områden där det finns regionala utvecklingsproblem. har genom sin lokalisering till inlandet funnit det naturligt att satsa på FoU inom sådana områden. För att utveckla turistnäringen i Norrlandslänen har högskolan med stöd av bl. a. Norrlandsfonden och i samband med olika branschintressen bildat Utvecklingscentrum Turism. Ett annat område anknyter till vårdsektorn och den sociala sektorn och syftar till att utveckla metoder för att bedriva vård och socialt arbete i glesbygd. Det görs bl. a. i anslutning till den av bedrivna forskningsverksamheten i kommun. Högskolan har också böijat bygga upp en regional forskning av mera tillämpad karaktär och som ansluter sig till inlandets utvecklingsproblem. Högskolans resurser måste kunna utnyttjas i varje län tillsammans med andra samhällsresurser. Det måste också finnas en medveten regional planering och nära samverkan mellan de regionala utvecklingsorganen, länsstyrelse, landsting, kommuner och företag. Med en bättre regional förankring kan högskolan bidra till en gynnsam regional utveckling där de regionala resurserna tillvaratas på bästa sätt. Det är därför angeläget att lokalt och regionalt baserade FoU-projekt får ökade förutsättningar att komma till stånd. Detta måste ses som ett naturligt led i industripolitiken och i regionalpolitiken. Trots regionalpolitiska insatser av skilda slag har den negativa utvecklingen i inlandet inte brutits. Det är därför angeläget att pröva nya vägar för att hejda den fortgående utglesningen. Ett led i den strävan är bl. a. att satsa på en mera aktionsinriktad regional forskning som komplement till forskning av mera grundläggande karaktär. Vid högskolan i bedrivs ett intensivt arbete för att tillskapa en mera fast resursbas för forsknings- och utvecklingsarbete med den inriktningen. Som ett led i den forskningen pågår bl. a. ett s.k. byutvecklingsprojekt, som syftar till att utveckla den lokala arbetsmarknaden. Det är synnerligen angeläget att högskolan i ges ekonomiska förutsättningar att bedriva ett sammanhållet och kontinuerligt forskningsoch utvecklingsarbete av i huvudsak tillämpad karaktär, som knyter an till regionens problem och utvecklingsförutsättningar som också är typiska för hela inland. Härigenom kan högskolan i än högre grad utvecklas till att i samverkan med länsstyrelse, utvecklingsfond, landsting m.fl. länsorgan samt kommunerna bli en drivkraft i regionens utveckling som möjligheter skapas att hitta utvecklingsvägar som kan användas även i övriga delar av landet med likartade problem. Vi vill också hänvisa till glesbygdsdelegationens förslag till industridepartementet att högskolan i får resurser att bygga upp en stabil bas för en offensiv glesbygdsforskning. Vi föreslår att beslutar att till forskningen i inlandsfrågor anslå 1 milj. kr. till högskolan i . I takt med att rationaliseringarna slagit hårt inom jord- och skogsbruket, har turismen vuxit fram till en av länets basnäringar. har alltmer utvecklats till ett turistadministrativt centrum och har i många avseenden varit föregångare inom svensk turism och fått tjäna som modell för utvecklingen i andra delar av landet. har även överregionala turistfunktioner etablerats i . Länsmyndigheterna har aktivt engagerat sig i turistnäringens utveckling och byggt upp god kompetens. har presenterat en mycket omfattande turistutredning. Inom utvecklingsfonden bedrivs försöksverksamhet med rådgivning till turistföretagen. Länsorgan och konsultföretag har genom engagemang i m. m. byggt upp god kompetens. Statliga utredningar m.m. har i betydande omfattning nyttjat organ i för olika delutredningar. Vid högskolan i finns en tvåårig turismutbildning. Här utbildas administratörer och planerare för turistbranschen. För att öka kvaliteten på utbildningen finns planer på att göra denna treårig. I anslutning till utbildningen har betydande forsknings- och utvecklingsarbeten för turistbranschen påbörjats. Med särskilda medel utvecklas olika kurser för vidareutbildning av personal på olika nivåer inom turistnäringen. I anslutning till högskolan har ett utvecklingscentrum för Norrlandsturismen byggts upp. Verksamheten, som drivs i stiftelseform, finansieras till väsentlig del av Norrlandsfonden. stiftarna - högskolan, Norrlandsfonden och - skall verksamheten bedrivas , varav återstår. Inom Utvecklingscentrum Turism har redan en betydande kompetens byggts upp vad avser främst praktiskt inriktat utvecklingsarbete inom turistbranschen. Arbetet har skett i nära samverkan med högskolan. Som framgår har i byggts upp en bred och god kompetens i många utvecklings- och servicefunktioner inom turistnäringen. Därmed har skapats gynnsamma förutsättningar för att vidareutveckla befintliga funktioner och för att i etablera ytterligare funktioner. Nya funktioner kan få ett utomordentligt gott stöd från de befintliga verksamheterna och omvänt kan stora fördelar vinnas för etablerade verksamheter. Det är alltså möjligt att här bygga upp ett fungerande turistadministrativt centrum i landet. Vi har tidigare motionerat om att bl. a. turistråd, och det planerade centrala databokningssystemet bör lokaliseras till och att över huvud taget bör överväga en lokalisering till för tillkommande servicefunktioner och administrativa funktioner på turistområdet. Förutom de regionalpolitiska motiven anser vi att verksamheter med anknytning till turismen är de som på det mest naturliga sättet kan lokaliseras till . Ett ytterligare motiv är att tidigare i mycket begränsad omfattning fått ta del av utlokalisering av statlig verksamhet. I en motion gemensam med s-ledamöter från , och föreslås mot den bakgrund som här är sammanfattad åtgärder för att utveckla som turistcentrum. Sysselsättningen inom jord och skog och senare inom turistnäringen har i hög grad byggt på att människor varit beredda att utöver en grundförsöijning i den ena eller andra näringen ta jobb i säsongbetonade näringar. Rent historiskt har kombinationen jord och skog varit dominerande inom länet. har andra kombinationer tillkommit. Detta förhållande har kartlagts inom en ort i länet varvid man kommit fram till att enbart inom , en arbetsmarknad med 700 förvärvsarbetande, förekom 60 olika kombinationsförsörjningar. Manliga jordbrukare har försörjt sig också som skogsarbetare, industriarbetare, golvslipare, kontorist, fritidsledare, liftskötare etc. De kvinnliga jordbrukarna har försöijt sig också som sjukvårdsbiträde, affärsbiträde, hemsamarit, industriarbetare, postsorterare. Detta exempel ger dagens situation i ett nötskal. Därest jordbruket läggs ner kan inte posten, liftanläggningen, skogsföretaget, kommunen få de deltidsarbetande de önskar. Skogsföretagen är för sitt omfattande skogsvårdsarbete beroende av arbetskraft som kan ta anställning . Redan nu har skogsföretagen (och enskilda skogsägare) problem med att finna den tillfälliga arbetskraft man behöver. Kommunerna kan inte inom rimliga avstånd finna de hemsamariter som behövs för deltidsarbete hos äldre personer som bor utspridda över stora geografiska områden om den yrkesverksamma befolkningen flyttar bort. Skogsbruket behöver framöver dels en fast och heltidsanställd yrkeskår som kan sköta de högmekaniserade drivningarna, dels arbetskraft som kan ta på sig det mer säsongbetonade skogsvårdsarbetet. Allt talar för att energisektorn kommer att öka kraftigt . Tillvaratagandet av skogsenergin är på samma sätt som skogsvårdsarbetet en säsongbetonad sysselsättning med samma säsongrytm. När torvtillgångarna på allvar skall börja exploateras uppstår en ny betydelsefull, men starkt säsongbetonad sysselsättning. Om utvecklingen fortsätter kommer det att bli praktiskt taget omöjligt att målmedvetet satsa på skogsvård och energiutvinning. Det kommer inte att finnas arbetskraft som tar jobb för att under resten av tiden vara hänvisade till antingen arbetslöshet eller beredskapsarbete. Turismen På samma sätt är turismen starkt säsongbetonad även om allvarliga ansträngningar görs för att förlänga och utjämna säsongvariationema. På en rad turistorter i länet har t. ex. skidbackar och liftsystem byggts upp. Dessa anläggningar kräver för sin skötsel arbetskraft under en koncentrerad säsong månad. Inte heller där kan man räkna med att arbetskraften står till förfogande för korta säsonger. Det står alldeles klart att det måste skapas kombinationssysselsättningar inom länets huvudnäringar, som ger en trygg åretruntförsörjning. Redan nu finns det exempel på att det går att skapa sådana kombinationer inom skogssektorn. Skogsvårdröjning-gallringstamkvistninguppsamling och transport av energived-flishuggning är exempel på en kombinationskedja som kan ge åretruntsysselsättning. Huvudproblemet är emellertid ännu att vissa led i kedjan ännu inte kan finansieras på marknadsmässigt sätt. Dessutom går det inte alltid att finna en huvudarbetsgivare för alla kombinationer. Man måste i ett uppbyggnadsskede söka sig fram till okonventionella lösningar både i fråga om kombinationer och i fråga om huvudmannaska Det huvudproblem som måste lösas är det delade arbetsgivaransvaret, Den anställde måste känna tryggheten att han/hon har en heltidsanställning, även om den rent administrativt är uppdelad, både tids- och arbetsgivarmässigt. Exemplen skulle kunna mångfaldigas som tänkbara framtida kombinationer, i vilka jordbruket, kommunerna och den privata tjänstesektorn bör tas in. Att söka sig fram efter sådana vägar är förmodligen en av de få vägar som återstår för att intressera ungdomar för att stanna kvar i glesbygden. Och det är i sin tur en av de få vägar som återstår för att motverka en total förgubbning av befolkningen i hela länet utanför huvudorten . Förutom okonventionella framgångsvägar krävs dessutom ett ekonomiskt stöd som varken inryms under de regionalpolitiska stödformerna eller i arbetsmarknadsverkets arsenal. En femårig försöksperiod bör inledas, där inom ramen för sina planeringsresurser får medel att fördela till verksamheten. Efter ett uppbyggnadsskede bör verksamheten kunna stödjas med de former som redan finns för att bli självbärande. Hela ligger inom stödområde 4-6; , och kommuner i stödområde 6, , , Åre och Hagedalen i stödområde 5 och slutligen i stödområde 4. Den nuvarande stödområdesindelningen, som i övrigt starkt kritiserats av oss i samband med den antagna regionalpolitiska propositionen, ger emellertid bl. a. kommun i inte det stöd som är nödvändigt. Utvecklingen för kommun, i relation till de av fattade besluten om en aktiv lokaliserings- och regionalpolitik, visar på att de vidtagna åtgärderna icke har givit något positivt resultat för kommun. 1980 har kommunens folkmängd minskat från 11005 invånare till 9235, alltså minus 1770 invånare. Antalet sysselsättningstillfällen har perioden 19651975 minskat med 1500, eller med av det totala antalet sysselsatta. Anledningen härtill är främst de rationaliseringsåtgärder som vidtagits inom näringsgrenarna jord- och skogsbruk. Någon motsvarande ökning av t. ex. antalet industrisysselsatta har ej skett, tvärtom har vi även här fått se en minskning. Förvärvsfrekvensen för befolkningen i kommun är mycket låg. Detta gäller i synnerhet för kvinnor, för vilka andelen förvärvsarbetande var 42,. av kvinnorna hade alltså inget registrerat arbete. Anledningarna härtill kan vara många bl. a en sned och ensidig rekrytering till vissa arbeten och utbildningsvägar, vilket kan höra samman med den traditionella synen på kvinnor i arbetslivet. Denna syn måste man från såväl lokalt och regionalt som centralt håll aktivt verka för att rätta till. Även bland männen än andelen sysselsatta så låg som . Det är framför allt ungdomen som tvingas flytta, på grund av att de inte kan få ett arbete. Som en följd av detta har kommunen ett kraftigt negativt födelsenetto. Andelen åldringar har ökat och kommer enligt kommunens befolkningsprognos att fortsätta öka, om inte nuvarande trend kan brytas. Den av framlagda prognosen visar också att kommun är den odiskutabelt mest utsatta kommunen i länet med den mest negativa befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. Det är därför nödvändigt att få även kommun inplacerad i stödområde 6. Östersundsområdet är den största tätortsregionen i inland. Där finns av länets befolkning och av dess industri. Området har en välutbyggd infrastruktur både vad gäller kommunikationer och utbildning. Regionen är dessutom länets kommersiella och administrativa centrum. Den är av den anledningen väl utrustad både vad gäller kommersiell och offentlig service. Även industrin har utvecklats . Östersundsområdet har också en välutvecklad och differentierad arbetsmarknad. Förutsättningarna är därför goda för en fortsatt positiv utveckling i hela det område som utgör länets primära centrum. Östersundsområdet lämpligt för decentraliserad offentlig förvaltning Den fortsatta tillväxten av statlig förvaltning i måste resultera i ökade ansträngningar till decentralisering. Östersundsregionen med sina utvecklingsförutsättningar och sitt goda kommunikationsläge mitt i måste i det sammanhanget vara ett konkurrenskraftigt alternativ. Från länets sida måste man därför arbeta för en lokalisering till Östersundsområdet av sådan statlig förvaltning som inte nödvändigtvis måste finnas i . Parallellt med detta arbete måste det finnas en strävan att så långt det går sprida den offentliga förvaltningen från ut i länet. Länet har sedan historisk tid nära relationer till de båda Tröndelagsfylkena i . Vidgar man begreppet till Mittnorden så ligger länet mitt i en omfattande och geografiskt sammanhängande region som bör innebära stora utvecklingsmöjligheter för länets näringsliv. Inom 25 mils radie från bor omkring 800000 personer. Särskilt intressant för länet är den ekonomiska expansion som antas komma i Tröndelagen som en följd av de förväntade oljeaktiviteterna i området. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av ökade insatser från statens sida för att utveckla industri- och övrig sysselsättning som baseras på inlandets naturliga förutsättningar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om uppförandet av ett statligt industricentrum i , kommun, 3. att ger regeringen i uppdrag att med regionalpolitiska medel finansiera uppförandet av en pilotanläggning för träbearbetning med det i motionen anförda innehållet, 4. att beslutar anslå 1 milj. kr. till i för utveckling av former och regler för kombinationssysselsättningar i enlighet med vad som sägs i motionen, 5. att beslutar att flytta upp kommun från stödområde 5 till stödområde 6, 6. att begär att regeringen tar fram lämpliga objekt för lokalisering av statlig offentlig verksamhet till . () () * Se även motionerna 1981/82:21252126.