mot · G5021954 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1954 m. fl. Fortsatt drift av R 2-reaktorn i Studsvik I budgetförslagets bil. 17 s. 192-193 behandlas mycket summariskt verksamheten vid . Industriministern har i avvaktan på förnyat beslut i frågan om koncession för fortsatt drift av R 2-reaktorn i Studsvik förklarat sig inte vara beredd att nu ta ställning till bidrag till verksamheten vid bolaget. Först senare under kommer förslag i dessa frågor. Som vi påpekade i motion till föregående var den senaste R 2-utredningen mycket ambitiöst och väl utförd. Denna utmynnade i klart förord för fortsatt drift. Sammanfattningsvis kom utredningen fram till bedömningen att det inte fanns några hinder från säkerhetens och teknikens synpunkter för bibehållande av driften . Viss ombyggnad kunde dock inte uteslutas. I näringsutskottets betänkande 1980/81:60 uttalades enhälligt att det är nödvändigt att vi i kan vidmakthålla en samlad, stark och kompetent utredningsresurs inom området. I utredningen om R 2-reaktorn påpekades att den dominerande användningen av reaktorn f. n. avser kärnbränsleutredningen för lättvattenreaktorer och därmed sammanhängande materialprovning. Reaktorn är även av väsentlig betydelse för den naturvetenskapliga grundforskningen. Med hänsyn särskilt till den naturvetenskapliga grundforskningens behov uttalade i sitt beslut att frågan om R 2-reaktorns fortsatta verksamhet borde prövas på grundval av utredningens betänkande. Kravet på ett påskyndande av frågans handläggning är i hög grad motiverat. har R 2:s fortsatta drift ifrågasatts av politiker och departement. Otaliga utredningar har avlöst varandra utan att de lett till politiska beslut. Det är förvånande att verksamheten vid bolaget kunnat fortsätta att utvecklas i positiv riktning och med en sådan internationell framgång, trots att statsmakterna inte förmått skapa klarhet om reaktorns och företagets framtid. Trots att R 2-utredningen lämnade konkreta förslag om finansiering och taxesättning för rektorn, har regeringen föreslagit att statens basanslag till de tunga kärntekniska resurserna i Studsvik skall upphöra. I stället förordades förhandlingar med kraftindustrin om överföring till det kommersiella kärnkraftprogrammet av dess andel i dessa kostnader. Förhandlingarna har pågått utan att leda till ett resultat som helt har accepterats av regeringen. Det synes dock finnas intresse från kraftindustrins sida att i ett avtal med Studsvik utfästa sig att betala för 1 1981/82. utnyttjande av framför allt tjänster från bränslelaboratoriet. Studsvik håller på att omvandlas från en anslagsfinansierad forskningsstation med inriktning på kärnteknik till ett centrum för energi- och miljöteknik med en allt större andel av verksamheten finansierad av normala intäkter härrörande från uppdrag och tjänster i rörelsen. Moderbolagets ryggrad är de två divisionerna Kärnteknik och Energiteknik. Divisionen Kärnteknik har främst arbetat med kraftindustrin, men man vänder sig nu till nya marknadssegment med internationell inriktning, framför allt för R 2-reaktorn. Divisionen energiteknik arbetar under annorlunda förutsättningar. Den har valt ett par huvudområden för att bygga upp en kompetens inom den alternativa energitekniken: kol och inhemska bränslen, fjärrvärme, solvärme, värmpepumpar och industriell energibesparing. Man vänder sig i ett första skede främst till hemmamarknaden. Kompetens har byggts upp successivt , delvis med utnyttjande av synergieffekter från kärntekniken. Ett par exempel på projekt med intressant industriell potential är den snabba fluidiserade bädden där bolaget samarbetar med Generator, instrument för kontaktlös mätning inom stålindustrin och SUNSTORE - ett system för säsongsmässig lagring av energi i mark. Bolaget kan redovisa en mycket positiv utveckling för denna företagsstrategi. En följd av detta har blivit att en väsentligt större del av kostnaderna för R 2 och bränslelaboratoriet kan täckas av normala rörelseintäkter. Studsvik kan därför successivt av egen kraft alltmer bidra till en minskning av behovet av statliga driftbidrag. Det är dock nödvändigt att anslag utgår för att göra omstruktureringen möjlig. Likaså bör Studsvik kompenseras för de kostnader som bolaget har för de forskare som utnyttjar reaktorn för sitt vetenskapliga arbete. Mot denna bakgrund borde beslut om finansieringsfrågan och fortsatt drift vid R 2-reaktorn kunna fattas utan onödig tidsutdräkt. För ett sådant positivt ställningstagande talar både energipolitiska, industripolitiska och sysselsättningsskäl inom berörd region. Kombinationen R 2/bränslelaboratoriet representerar en väsentlig tillgång, som kompletterar kraftindustrins organisation vi skall utnyttja kärnkraft. Även i länder utan kärnkraft som och har man insett behovet av ett inhemskt kunnande på kärnkraftsområdet. Studsviks insats på uppdragsbasis visar hur stor efterfrågan är på en sådan kompetens. Studsviks kärntekniska aktivitet är starkt beroende av R 2-reaktorn. Utan en sådan radiologisk operativ grundläggande verksamhet kan inte fackkompetensen inom divisionen bibehållas. Men det är inte bara den kärntekniska avdelningen som drabbas. Studsviks lokalisering har valts med hänsyn till R 2 som bär merparten av de tunga baskostnaderna för området. Avvecklas R 2/bränslelaboratoriet överflyttas fasta kostnader på övrig verksamhet i en omfattning som denna inte kan bära. Vi får en snöbollseffekt som hotar hela företagets existens och därmed också arbetet med den nya energitekniken. Det är här de industripolitiska skälen kommer in. Kostnaderna för en avveckling måste bedömas efter de totala konsekvenserna och ställas mot den framgång för Studsvik som kan komma av fortsatt satsning på bolagets affärsidé. Det kan inte vara riktigt att slå ihjäl ett företag som är på god väg att lyckas och som har en väsentlig industriell potential både för landet och Sörmlandsregionen. Bolaget bör tvärtom ges möjlighet att fullfölja en påbörjad framgångsrik rekonstruktion. Ett negativt beslut i R 2-frågan skulle drabba inte blott R 2 utan även bränslelaboratoriet, divisionerna Kärnteknik och Energiteknik samt övrig verksamhet inom Studsviksområdet. Totalt sysselsätts här 1200-1300 personer. I tider av stort behov av framåtsyftande industripolitiska idéer och energipolitiska satsningar vore det helt oförsvarligt att inte vidareutveckla . Med hänvisning till denna motivering hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de energipolitiska och industripolitiska skälen för ett snabbt beslut angående fortsatt drift av R 2reaktorn vid Studsvik. () () () () () ()