mot · G5022522 · 1982-04-28 00:00:00 — m. fl. Avdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier, m. m. 1981/82:191) I propositionen föreslås för det första att dubbelbeskattningen av utdelade vinstmedel från icke börsnoterade aktiebolag lindras. Lindringen åstadkommes genom att avdrag medges av utdelat belopp. Denna avdragsrätt tillkommer aktiebolag som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk. Det föreslagna avdraget innebär att skatten på den vinst som ligger till grund för avdraget ungefär kommer att halveras, dvs. sänkas från till . Därmed kommer utdelning av vinst och uttag i form av lön att utsättas för ungefär samma skatt och avgiftsbelastning. Emellertid föreslås också vissa begränsningar för avdraget. Det årliga avdragsbeloppet skall enligt propositionen inte få överstiga av aktiekapitalet och får dessutom inte överstiga . För det andra föreslås en ändring i förmögenhetsskattereglerna som innebär att aktierna i alla rörelsedrivande aktiebolag som inte är noterade på börsen får värderas enligt de i allmänhet förmånligare reglerna som gäller för familjeföretag, dvs. de s. k. substansvärderingsreglerna. Genom den föreslagna ändringen slås det fast att aktierna i ett familjeföretag kan bli föremål för handel utanför börsen utan att det skattemässiga förmögenhetsvärdet ändras. För vår del vill vi till en början understryka vikten av att dubbelbeskattningen av aktieutdelning slopas. Det är väsentligt att dubbelbeskattningen avskaffas för både börsnoterade och icke börsnoterade aktiebolag. Det här framlagda förslaget är att betrakta som ett provisorium liksom reglerna om 30 procents skattereduktion för utdelning upp till 7 500/. som gäller för börsnoterade aktier. En permanent lösning bör omfatta hela utdelningen utan några procent- eller beloppsgränser. , som bl. a. har till uppgift att se över dubbelbeskattningen av aktieutdelning, bör med det snaraste komma med ett slutgiltigt förslag om avskaffande av dubbelbeskattning. I avvaktan på ett sådant förslag anser vi det rimligt att man även för icke börsnoterade aktiebolag genomför en lindring i dubbelbeskattningen. En lindrad dubbelbeskattning torde vara den viktigaste förutsättningen för en handel med småföretagsaktier. För att en marknad skall skapas så krävs det att företagen lämnar utdelning annars kommer inte minoritetsägare att vara intresserade att gå in i bolagen. Avgörande för att företagen skall kunna ge utdelning är att dubbelbeskattningen lindras. En lindring i dubbelbeskattningen förbättrar sålunda de mindre företagens möjlighe ter att dra till sig utomstående riskkapital. Det här aktuella förslaget är mot den bakgrunden välkommet. De föreslagna belopps- resp. procentgränserna förefaller dock att vara omotiverade. Det har enligt vår uppfattning inte presenterats något material vare sig i propositionen eller i det bakomliggande utredningsmaterialet som ger stöd för dessa begränsningar. kommer att innebära att de något större aktiebolagen som har störst förutsättningar för handel inte till fullo kan utnyttja avdraget, jämfört med om det vore generellt. Begränsningen av avdragets storlek till högst av aktiekapitalet är ännu allvarligare. De mindre företagen har av olika anledningar i regel ett litet redovisat aktiekapital. Utdelningen i procent av aktiekapitalet är därför i regel hög. En spärr på högst av aktiekapitalet kommer därför att innebära att en icke oväsentlig del av utdelningen ej kan inräknas i avdragsbeloppet. Visserligen kan företagen motverka denna begränsning genom att utöka aktiekapitalet med hjälp av fondemissioner vilket ökar det medgivna avdragsbeloppet. Detta gör det emellertid inte mindre angeläget att helt undvika en procentuell begränsning. Efter lindringen i dubbelbeskattningen kommer uttag i form av lön att beskattas i stort sett lika med uttag i form av utdelning. Det kommer med andra ord inte att vara ekonomiskt lönsamt att ta ut arbetsersättning i form av utdelning i stället för i form av lön för en företagare som arbetar i bolaget. Spärrar på grund av risken för ett sådant förfarande är därför onödiga. Vad som här ovan anförts om dubbelbeskattning av utdelad vinst bör ges regeringen till känna. Den andra delen av förslaget innebär att det skapas en klar gräns i förmögenhetsskattehänseende mellan icke börsnoterade och börsnoterade aktier. kan detta innebära att en del företag väljer att stå utanför börsen på grund av att en börsintroduktion innebär att de förmånliga värderingsreglerna går förlorade. Det hopp i förmögenhetsskattehänseende som uppstår i och med en börsintroduktion bör emellertid mötas med en mildare förmögenhetsbeskattning också av börsnoterade aktier än med en högre förmögenhetsbeskattning av ej börsnoterade aktier. Detta är angeläget även med tanke på att underlaget för förmögenhetsskatten på aktier också omfattar latent skatteskuld för realisering av aktierna. Det är enligt vår uppfattning väsentligt att förmögenhetsbeskattningen av det arbetande kapitalet i små och medelstora företag slopas. har i delbetänkandet, Ds B 1981:13, föreslagit lindringar i förmögenhetsskatteuttaget på arbetande kapital. Kommitténs slutsats är att den enda möjliga lösningen av såväl materiella som tekniska skäl är att i princip undanta arbetande kapital i småföretag från förmögenhetsbeskattning. Vi har även i motion 1981/82:2300 krävt att arbetande kapital skall undantas från förmögenhetsbeskattning. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi 1. att av regeringen begär förslag om slopande av kapitalbeskattningen av arbetande kapital i små och medelstora företag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om dubbelbeskattning av aktier i såväl börsnoterade som icke börsnoterade företag. YR (m) BO () () ()