ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502243 · 1982-01-14 00:00:00 — Ett regionalt investmentbolag i Arbetsmarknadsläget i har under större delen av varit besvärligt och har successivt försämrats. Sysselsättningstillfällena inom den dominerande tekoindustrin har minskat från 26 000 till ca 15 000. Antalet nytillkommande arbetstillfällen inom främst offentlig verksamhet har inte tillnärmelsevis kunnat ersätta de sysselsättningstillfällen som förlorats inom textil- och konfektionsindustrierna. I dagens samhällsekonomiska situation torde den offentliga sektorns möjligheter att suga upp friställd arbetskraft också bli avsevärt mindre än . Minskningen av sysselsättningen i har lett både till stor arbetslöshet och befolkningsminskning. Arbetslösheten uppgick enligt länsarbetsnämndens uppgifter till i , vilket innebär att länets procentuella arbetslöshet endast överträffas av och län. I fanns drygt 4 000 arbetslösa. Och var ändå ungefär lika många sysselsatta i verksamheter eller utbildning med AMS-stöd. Ytterligare 1 500 personer är varslade om uppsägning. Antalet lediga platser uppgick till 156. Befolkningsminskningen i kommun uppgår till , och visar även en negativ befolkningsutveckling. Kommunala och regionala myndigheter i befarar bestående arbetslöshet, utflyttning och befolkningsminskning. Nya arbetstillfällen som ersättning för de förlorade och diversifiering av det alltjämt ensidiga näringslivet i området är nödvändiga för att nå bättre regional balans. Det synes vara mer uppenbart än tidigare att det är främst genom att utveckla och etablera mindre och medelstora företag som en tryggare sysselsättningssituation kan skapas. De regionala utvecklingsfonderna har fått ökade möjligheter att stödja en sådan industripolitik, men deras insatser blir ändock begränsade. Inom områden med besvärliga sysselsättningssituationer har dessutom inrättats regionala investmentbolag för att underlätta erforderlig kapitalförsörjning för expanderande och nybildade småföretag. Sådana investmentbolag arbetar bl. a. inom /Bergslagen, mellersta och Landskronaområdet. Näringslivssituationen i företer stora likheter med de situationer som lett fram till bildandet av investmentbolag i de nämnda områdena. Som komplettering till den regionala utvecklingsfondens verksamhet bör man även i organisera ett investmentbolag för att stödja utveckling och nyetablering av mindre och medelstora företag och då i första hand inom den , där den regionala obalansen är mest framträdande. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att ger regeringen till känna vad som anförts om behovet att organisera ett regionalt investmentbolag med uppgift att främja nyetablering och utveckling av mindre och medelstora företag inom .
mot · G502244 · 1982-01-14 00:00:00 — och av arbetslösa ungdomar Arbetslösheten bland de unga är oroande trots intensiva arbetsmarknadsåtgärder och trots att arbetsmarknadsverket, kommunerna och arbetsmarknadens parter är beredda att vidta åtskilliga okonventionella åtgärder för att bereda ungdomarna arbete. a. diskuteras springpojksjobb och arbeten med lägre ingångslöner för att de unga skall få in en fot på arbetsmarknaden. Detta att över huvud taget komma in på arbetsmarknaden är för den unge något positivt i sig. Man lär på detta sätt känna arbetsmiljöer och arbetsvillkor och får en arbetsgemenskap med andra i stället för att gå sysslolös. Trots samfällda strävanden att erbjuda ungdomar arbete blir det ändå en del, som får stå utanför arbetskraften och stämpla som arbetslösa eller uppbära KAS. Inte minst av preventiva skäl - för att motverka missbruk och kriminalitet, som ofta har sin grogrund i sysslolöshet - vore det bättre för dessa arbetslösa ungdomar att utföra någon form av samhällsservice än att gå omkring sysslolösa . Kommunerna upplever en allt kärvare budgetsituation, och antalet beredskapsarbeten kan - av flera skäl - inte öka väsentligt. Inom kommunerna finns emellertid alltid en råd arbeten, som skulle kunna utföras av yngre arbetslösa personer, som ändå får sin försörjning genom arbetslöshetsunderstöd av olika slag. Som exempel kan nämnas snöröjning, vissa gatuarbeten, buskröjning, gräsklippning och liknande. Det måste ju kännas mer meningsfullt för unga, friska personer att utföra sådana samhällsnyttiga arbeten än att inte ha något att sysselsätta sig med. får de arbetserfarenhet. skulle tillsammans med arbetsförmedlingen samordna arbetskraft för lämpliga arbeten. och andra statliga myndigheter kunde också komma in i bilden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag att personer i åldrarna som uppbär någon form av arbetslöshetsunderstöd skall vara skyldiga att efter arbetsförmedlingens anvisning utföra någon form av samhällsservice på sätt som i motionen angetts.
mot · G502245 · 1982-01-13 00:00:00 — Ett nytt polishus i begärde regeringens uppdrag att få uppföra förvaltningsbyggnad i avsedd för polismyndigheten, lokala skattemyndigheten, kronofogdemyndigheten och lantmäteriet. Polisen i är inrymd i tre olika fastigheter, kriminalavdelningen och ordningsavdelningen i hyreshus och kansliet i en rivningsfastighet. I ytterligare en fastighet finns polisens arkiv. Kriminalavdelningen saknar erforderliga förrådsutrymmen, laboratorielokaler samt lokaler för tekniska undersökningar och sammanträden. Rummen har bristfällig ljudisolering och lämpar sig ej som förhörsrum. Ventilationen är mycket dålig. Vilrum saknas, och vissa rum är så små - mindre än - att de ej, som , borde användas som tjänsterum. Vid förhör måste gripna/anhållna hämtas från arrestavdelningen som ligger på ett avstånd av 500 m från förhörslokalerna. Ordningsavdelningen saknar omklädningsrum. Klädskåpen står uppställda i korridorer där omklädning får ske. Då någon avskild omklädning inte kan ske och endast ett duschutrymme finns har inte någon kvinnlig polispersonal kunnat mottas på distriktet. Att ett polisdistrikt ställs utan möjlighet att anställa kvinnliga poliser på grund av bristande personalutrymmen är otillfredsställande. Ett förhörsrum i anslutning till receptionen används till förvaring av distriktets två tjänstehundar. Detta medför besvär för personal och besökande med allergibesvär. Arrestlokalerna är så dåliga att anhållna/gripna fått föras över till angränsande polisdistrikt på grund av för låg temperatur i lokalerna. Rastgård saknas vilket medför stor insats av polispersonal vid den obligatoriska rastningen av omhändertagna, som måste förläggas till lämplig plats i stadens utkanter. Polispersonalens arbetsförhållanden inom polisdistrikt är som framgår synnerligen otillfredsställande. Sysselsättningsläget inom byggnadsbranschen i är bekymmersamt. F. n. är ca 700 byggnadsarbetare arbetslösa. De prognoser för bostadsbyggandet i länet som föreligger, samt i övrigt planerad byggnation inger inget hopp om förbättrad situation på byggarbetsmarknaden . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om att anslaget B 4. Sysselsättningsskapande åtgärder inom fördelas så att igångsättning av byggande av nytt polishus i kan ske .
mot · G502247 · 1982-01-14 00:00:00 — 1981/82 247-253 Motion 1981/82:247 Handläggningen av uppehållstillstånd för flyktingar, m. m. Många flyktingar från andra länder befinner sig i och går i orolig väntan på det uppehållstillstånd som de sökt men inte fått besked om. Det finns flyktingar som varit i landet mellan två och utan att få det slutgiltiga beskedet om de får stanna eller inte. De får t. ex. inte ta något som helst arbete, och enbart denna påtvingade sysslolöshet är deprimerande för dem som är vana att arbeta. Till detta kommer då den ständiga ängslan att inte få det uppehållstillstånd man sökt utan återsändas till i vissa fall omänskliga bestraffningar för politisk verksamhet i hemlandet. Vidare den mer eller mindre öppna misstron de möter från enskilda svenskar och från myndigheter. Till allt detta kommer svårigheterna att gör sig rätt förstådd på det svenska språket. kostar de vårt land stora pengar i form av bostad, mat, kläder, svenskundervisning, skolgång för barnen etc. förutom alla utredningskostnader. Den orimligt långa väntan på besked leder till psykiska besvär för enskilda flyktingar och till onödigt stora kostnader för staten. Det är nödvändigt av båda dessa skäl och att bringa ner handläggningstiderna till en rimlig nivå. Högst sex månaders handläggningstid bör vara en sådan rimlig tid. I samband med att beslut fattas om en sexmånadersgräns bör alla de som befinner sig här i landet och väntat på upppehållstillstånd automatiskt få detta uppehållstillstånd. Det bör gälla alla som inte gjort sig skyldiga till brott här i landet, vilket skulle kunna föranleda utvisning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder syftande till att handläggning av uppehållstillstånd för flyktingar skall vara avslutad från det ansökan ingivits till myndighet, 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder syftande till att alla som uppgett sig vara politiska flyktingar och som ansökt om uppehållstillstånd mer än automatiskt skall få uppehållstillstånd beviljat när sexmånadersregeln träder i kraft, såvida de inte gjort sig skyldiga till sådant brott i för vilket utvisning kan bli följden.
mot · G502248 · 1982-01-13 00:00:00 — Motion 1981/82:248 m. fl. Ett regionalt utvecklingsbolag i Fr. o. m. mitten av har ett antal regionala utvecklings- och investmentbolag bildats för att stimulera framtagning och tillverkning av nya produkter samt stödja etablering av ny verksamhet i begränsade regioner. I några fall har bildandet av regionala utvecklingsbolag hängt samman med svårigheter inom basindustrier. De regionala utvecklings- och investmentbolagen har tillkommit som instrument i regional- och näringspolitiken. Det är därför förvånansvärt att numera är det enda av Norrlands- eller skogslänen, där staten inte har gått in med speciella insatser i form av regionala utvecklings- eller investmentbolag. I samtliga andra berörda län finns statliga resurser för speciella utvecklingsinsatser. De försök som gjorts att få med i Norrlandsfondens verksamhet eller låta länet tillsammans med och bilda en särskild fond för de s. k. södra skogslänen har avslagits av . Befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i är jämförbar med de nordligaste länens (undantaget). Länets stora beroende av basnäring inom järn- och stål- samt pappers- och massaindustrin gör att rationaliseringar slår hårt på sysselsättningen i länet. Behovet av speciella resurser för att utveckla nya industriella verksamheter blir därför speciellt stort. Den aktuella arbetsmarknadssituationen med mer än 7 000 arbetslösa och bar ca. 350 lediga platser, dvs. 20 arbetssökande på varje ledigt jobb, understryker behovet av förstärkta utvecklingsresurser. Ett regionalt utvecklingsbolag med statlig finansiering bör därför bildas för . Med det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ett regionalt utvecklingsbolag i . () () () () AXEL () ()
mot · G502250 · 1982-01-13 00:00:00 — Per m. fl. Bestämmelser om när brandredskap erfordras finns i brandlagen. För handbrandsläckare i byggnader, där brandredskap skall finnas, gäller att de skall uppfylla kraven i svensk standard. SIS-märkningen är en garanti för att produkten fortlöpande tillverkas i den kvalitet som den provade produkten uppvisat. För underhåll av handbrandsläckare rekommenderar statens brandnämnd en årlig översyn i enlighet med skötselföreskrifterna för materielen samt regelbunden revisionsbesiktning. Den som har skyldighet att anskaffa brandredskap är också skyldig att underhålla dem. Den ansvarige kan dock uppdra åt annan att ombesörja underhållet. Enligt statens brandnämnd är det av betydelse att sådant uppdrag endast ges åt den som besitter för arbetet erforderliga resurser och kvalifikationer och i vissa fall behörighet. Det säljs f. n. 120 000-150 000 handbrandsläckare i . Ett par hundra olika modeller finns på marknaden, med stora variationer i utformningen. Ingen statistik över olyckor i samband med laddning och underhåll finns, men bl. a. vid statens provningsanstalt anser man att olycksriskerna är avsevärda. Utöver risken för personskador i samband med underhållsarbeten finns också betydande risker att handbrandsläckaren inte är brukbar på grund av bristfälligt underhåll. De årliga kostnaderna för bränder har uppskattats till , och de s. k. storbränderna svarar för av detta belopp. Betydande belopp skulle kunna sparas om bara en enda storbrand kunde släckas på ett tidigt stadium, t. ex. med hjälp av en fungerande handbrandsläckare. För bränder gäller nämligen i allmänhet ett gemensamt, att de alla börjat som små och att de i detta skede är relativt enkla att bekämpa. Mot denna bakgrund är det angeläget att regler för underhåll av handbrandsläckare utarbetas. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av regler för underhåll av handbrandsläckare i enlighet med vad som anges i motionen. P. O. () () ()
mot · G502254 · 1982-01-14 00:00:00 — Motion 1981/82:254 Riksdagstryckets format och papperskvalitet Behovet att förenkla och åstadkomma besparingar i riksdagsarbetet har stor betydelse för att skall fungera tillfredsställande. En åtgärd som inte är av storpolitisk natur men som ger samtliga riksdagspartier förstärkt kapacitet utgör en omläggning av riksdagstryckets format så att detta vid kopiering effektivt utnyttjar kopieringsmaskinernas A 4-format. Nuvarande format på riksdagstrycket medför att ca en tredjedel av ytan blir outnyttjad och att antalet kopieringar tenderar att fördubblas i jämförelse med att riksdagstrycket har ett mot A 4 passande format, som medger att två sidor av riksdagstrycket kopieras . En minskning av riksdagstryckets format är således önskvärd och får till följd att mängden papper som riksdagsmän nu i onödan tvingas släpa på kan minskas. Att en förändring av riksdagstryckets format låter sig accepteras visas av den popularitet som pocketböcker erhållit ute i samhället. Dessa har även visat att papperskvaliteten kan sänkas utan att det skrivna innehållet lider men. Med hänvisning till det anförda hemställs att uppdrar åt förvaltningsstyrelse att ombesörja att formatet på riksdagstrycket ändras så att två sidor av trycket vid kopiering ryms på en A 4-sida samt att papperskvaliteten sänks mot bakgrund av behovet av offentliga besparingar. 1 1981/82.
mot · G502257 · 1982-01-15 00:00:00 — och stöd till turistkommuner En del mindre kommuner i landet har att ta hand om ett stort antal turister. Ofta kan antalet turister vida överstiga antalet invånare i kommunen. Under oftast några korta veckor måste kommunen se till att all service och allting fungerar även för turisterna. Vattenledningsnät, reningsverk, sophämtning m. m. måste dimensioneras för att klara några veckors toppbelastning för en befolkning som överstiger den normala helårsbefolkningen på orten. Kapitalkostnaderna för dessa investeringar är betydande och måste i dagens läge bäras av ortens befolkning. Gjorda undersökningar visar på att inkomsterna från turismen inte på långa vägar kompenserar de merkostnader som kommunerna i dessa fall har. Det kan inte anses vara rimligt att befolkningen i små, oftast fattiga kommuner skall bära den ekonomiska bördan för de anläggningar som behövs för att kunna ta hand om turister från andra delar av landet. Däremot anses det vara rimligt och rättvist om staten gick in och på något sätt stödde finansieringen av de toppinvesteringar som turistkommunerna måste göra för att kunna ta hand om alla turister. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till investeringsstöd till turistkommuner.
mot · G502258 · 1982-01-14 00:00:00 — m. fl. Så länge den nuvarande monarkiska dynastin i består har statsverket att till dess huvudman utbetala ett årligt belopp, utgörande den s. k. Guadalouperäntan. Detta utbetalande av allmänna medel till en persons privata disposition saknar all rättsgrund. Det beslut, vilket åberopas som grund för utbetalningarna, är resultatet av ett brott. Detta framgår av två ovedersägliga omständigheter. Ön hade aldrig och kunde aldrig ha någon beröring med tronföljaren privata affärer och egendom. En avtalstext, upprättad mellan svenska och brittiska kronan, kan naturligtvis aldrig tolkas så att begreppet majestät i en av avtalets punkter skulle avse regenten personligen. Det får anses till full evidens styrkt att , för att inför kunna motivera en förfalskning av avtalets sakliga innebörd, utbetalade betydande privata belopp i mutor till rådsmedlemmar och speciellt till dåvarande utrikesstatsministern. Vid denna frågas tidigare behandling i har ingen kunnat bestrida dessa fakta. Mot denna bakgrund föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för att de s. k. Guadaloupemedlen inte längre skall utbetalas från statsverket. (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502260 · 1982-01-14 00:00:00 — Motion 1981/82:260 Förfarandet vid ansökan om namnbyte Enligt namnlagen (1963:521) äger den som vill byta namn göra ansökan hos patentverket. Om ansökan inte kan bifallas direkt, utfärdas ett föreläggande med svarsfrist. Denna frist är ganska kort, och vidare räknas den, i motsats till flertalet dylika frister, för utfärdande och ej för mottagande. För att söka namnbyte måste man betala en inte alls obetydlig avgift. Mot detta är i och för sig inte något att säga. Emellertid gäller att avgiften helt förfaller, om man inte kan svara på föreläggande . Med hänsyn till den korta fristen borde denna därför räknas ej från utfärdandet av föreläggandet utan i stället för mottagandet. Ett av de rimliga skälen för att byta namn är ju att man bor i staden och har ett efternamn som kanske rent av bärs av flera personer i samma hus, så att posten riskerar att komma fel. Så mycket större är anledningen att de korta fristerna bör räknas från det ett föreläggande verkligen blivit mottaget. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär ändring i namnförordningen, som preciserar att vid föreläggande enligt 31 § namnlagen skall frist räknas för mottagandet.
mot · G502261 · 1982-01-14 00:00:00 — 1981/82 261-272 Rätt att friköpa tomt till hus på ofri grund saknas i rätt för arrendator att påkalla friköp av arrenderad mark, en rätt som rådde . föreslår heller inte att någon sådan rätt skall finnas. Frågan om friköp i allmänhet tas inte upp i denna motion. Den tar sikte på ett annat, avgränsat problem. Det finns en grupp arrendatorer på små arrenden, väsentligen under de stora godsen, och bosatta i egna hus på ofri grund på arrendestället. De har som regel själva uppfört sina egnahem, de har brukat sina arrenden under en lång följd av år. Dessa arrendatorer och deras anhöriga är hotade i sin boendetrygghet och löper risk av förluster på grund av sitt beroende av jordägarna. Rimlighetsoch rättviseskäl talar starkt för att de bereds tillfälle att friköpa tomtmark för sina bostadslägenheter. Mot denna bakgrund föreslås att hos regeringen begär skyndsamt förslag om införande av möjlighet till friköp av tomt till bostadshus på ofri grund för den i motionen nämnda kategorin arrendatorer. (vpk) (vpk) 1 1981/82.
mot · G502262 · 1982-01-14 00:00:00 — m. fl. Utlysande av ett FN-år mot narkotika bör inom FN verka för att ett FN-år mot narkotikamissbruket utlyses. Det krävs en internationell och samordnad kamp mot narkotikamissbruket. Även om varje land har sina problem och sitt sätt att lösa eller påverka dem vore det värdefullt med ett utbyte av erfarenheter och en samordning av insatser i olika länder. Framgångar och misslyckanden i kampen mot narkotikamissbruket är ofta dyrköpta erfarenheter. Kan vi tillvarata dessa erfarenheter för en effektiv kamp mot missbruket kan vi nå större framgångar. Vi har haft olika FN-år - barna-, kvinno- och handikappår. Dessa har kanske startats med en viss skepsis men många bra resultat har nåtts genom dessa temaår. är det att utlysa ett FN-år mot narkotikan. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att hos regeringen begär initiativ till att i FN verkar för att utlysa ett FN-år mot narkotikan. HANS () i () ()
mot · G502263 · 1982-01-14 00:00:00 — Framtida förvaring och användning av nattvardstyg En fejd har blossat upp kring en av landets raraste regementsklenoder, en uppsättning nattvardskärl, som överlevde och därför fick titelrollen i dikt Regementets kalk. Det till snart förflyttade S 1 och i strider nu om vem som skall få hysa den historiska kalken, som blir husvill när flygflottilj läggs ned . Med hänsyn till den senaste förvaringen hos - ett flygförband - torde inte ursprunget - arméförbandet - vara utslagsgivande för den framtida förvaringen. Och eftersom två av svenska försvarsväsendets försvarsgrenar - armén och flygvapnet - anförtrotts klenoderna, torde rättvisan tala för att det nu är marinens tur och därvid flottans, dess långresefartyg minfartyget , att få medföra dessa historiska klenoder och bruka dem på sin första långresa och sedan fortsättningsvis. , som fört de svenska färgerna världen över , ägde inga egna nattvardstyg ingående i sin fältutrustning utan fick låna dem av Örlogsbas . Dessa lån har skett under . planerar att gå sin första långresa . En lösning på låneproblemet med nattvardstyg och en historisk traditions fullföljande vore, att nattvardskärl placeras på under dess framtida färder till främmande länder varunder fartyget på ett fredligare sätt än vid förutsätts representera och de blågula färgerna. Mellan fartygets utlandsexpeditioner kan nattvardstyget förvaras på i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att nattvardskärl placeras på vid de långresor fartyget gör och i övrigt bevaras på i samt att nattvardstyget efter att ha ägts av armén och flyget nu överlämnas i marinens ägo.
mot · G502264 · 1982-01-14 00:00:00 — Med stöd av beslut har Kungl. Maj:t utfärdat en hemvärnskungörelse (SFS 1970:304), där det bl. a. stadgas: § 28 I ärende om förordnande av hemvärnschef eller om antagning av hemvärnsmän skall hemortskommunen ha lämnats tillfälle att yttra sig. Sådant yttrande får ej frångås utan att särskilda skäl föreligger. Kommunerna får inte längre som tidigare ta del av polisens utredning i dessa ärenden utan måste helt lita till den eventuella personkännedom som kan finnas i kommunstyrelsen eller annan nämnd eller styrelse. Erfarenheter har visat, att kommunerna ofta måste avstå från yttrande, då personerna är helt okända för de kommunalt förtroendevalda. I en medelstor kommun torde detta gälla flertalet ärenden. I då kommunerna - inte minst av ekonomiska skäl - bör se över varje möjlighet att spara och minska byråkratin, bör kungörelser och förordningar som inte fyller någon väsentlig funktion utsorteras. Den yttranderätt som det här gäller kan knappast anses fylla någon egentlig funktion men orsakar en hel del byråkrati och arbete. Varje ärende skall exempelvis undertecknas av ordförande och kanslichef. Eventuellt olämpliga sökande borde kunna hindras från inträde av hemvärnschef och polis. Vad gäller hemvärnschefen bör yttranderätten kvarstå. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om att hemvärnskungörelsen ändras så att kommunens yttrande över antagande av hemvärnsman utgår.