ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502846 · 1982-01-22 00:00:00 — och i av central för konservering av kartor I arkiven på landets länsstyrelser finns drygt 2 miljoner lantmäteriakter, samlade . Varje akt innehåller en eller flera kartor. Dessa har en mycket stor betydelse för såväl den löpande fastighetsbildningsverksamheten som forskningen. Kartorna har därmed också ett mycket stort kulturhistoriskt värde. har som central myndighet för fastighetsregistren tillsynsansvar för dessa arkiv. En arbetsgrupp inom lantmäteriverket har översiktligt inventerat tillståndet på arkivmaterialet och utrett behovet av insatser för renovering av de kartor som ingår i materialet. Utredningen fann att ca 30 000 kartor är i ett så dåligt skick att de knappast kan användas i det skick de befinner sig i, varken i det löpande arbetet eller för forskningsändamål. För reparationsarbetet krävs kvalificerat yrkeskunnande, ett kunnande som är på väg att försvinna genom att rekrytering och personalutbildning försummats. Det är nu synnerligen angeläget att en ny generation får utbildning i renovering och konservering av kartor om inte viktig kunskap skall gå förlorad när den äldre generationen pensioneras. Behov av kartkonservering finns förutom i länsstyrelsearkiven också i privata och kommunala arkiv. För att få till stånd de koncentrerade insatser med avseende på såväl tekniska som personella resurser som krävs bör verksamheten organiseras i en för landet gemensam central. har med angivande av bl. a. regionalpolitiska skäl föreslagit att centralen förläggs till , där även lämpliga lokaler kan ställas till förfogande. bör verksamheten bli självbärande genom avgiftsfinansiering. Under ett uppbyggnadsskede bör dock finansieringen ske genom särskilt anslag till lantmäteriverket. För en lokalisering till talar den svåra sysselsättningssituationen i området. Kvinnornas sysselsättningssituation är speciellt besvärlig; sysselsättningsgraden för kvinnorna är också väsentligt lägre i än för andra jämförbara orter. Det tillskott av ett tjugotal kvalificerade och varaktiga arbetstillfällen som den skisserade kartkonserveringscentralen skulle ge vore synnerligen välkommet. Kostnaden är enligt lantmäteriverkets beräkningar ca 1,25 milj. kr. för startåret och 2,1 milj. kr. för andra året. Dessa kostnader synes väl motiverade med hänsyn till såväl verksamhetens ändamål som sysselsättningseffekten. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen ur tillgängliga lokaliseringspolitiska medel anvisar 1,15 milj. kr. till lantmäteriverket för att inrätta en kartkonserveringscentral i .
mot · G502847 · 1982-01-22 00:00:00 — Den höga arbetslösheten innebar bl. a. att möjligheterna att bedriva privat kommersiell arbetsförmedling förbjöds i lag. Den bakomliggande orsaken var de höga avgifter som de privata arbetsförmedlingarna tog ut av de arbetssökande. I stället för att reglera de privata arbetsförmedlingarnas avgifter så fick vårt land en lagstiftning som fortfarande innebär att arbetsförmedling må icke bedrivas i förvärvssyfte (lag med vissa bestämmelser om arbetsförmedling, av ). Viss verksamhet undantogs dock. Men eftersom AMS utövar tillsyn och kontroll har den offentliga arbetsförmedlingens monopolliknande ställning ytterligare stärkts. Ambitionen att konkurrens inte skall föreligga har mött motstånd i olika omgångar. a. har artistförmedlingama och skrivbyråerna reagerat kraftigt. Resultatet av detta har blivit en uppenbar risk att hela arbetsmarknaden hamnar under AMS kontroll. I detta perspektiv kan två frågor vara intressanta: Gynnar detta skattebetalarna, som bekostar verksamheten och gynnar detta de arbetssökande, för vilkas skull verksamheten bedrivs? Att skattebetalarna förlorar på verksamheten är uppenbart. De tvingas betala oavsett om de själva använder de tjänster de betalar för eller ej. Rent teoretiskt tvingas de faktiskt att betala även om inte någon använder sig av och/eller har glädje av verksamheten. För de arbetssökande är svaret inte lika självklart. De slipper ju betala avgift om de inte får något arbete. I annat fall betalar de via skatten, precis som alla andra. Denna vinst skall då vägas mot den eventuella förlust som det innebär att den offentliga arbetsförmedlingen fungerar mindre effektivt och kräver en längre tidsåtgång för att ordna ett arbete än vad en privat, avgiftsfinansierad kanske skulle ha gjort. 1980-talets första år har inneburit ständigt stigande arbetslöshetssiffror. För många utgör detta ett misslyckande. Det är ett misslyckande för politikerna, som förmedlat åtskilliga miljarder för att hålla arbetslösheten nere, och som inte lyckats skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen. Det är ett misslyckande för alla skattebetalare, som har fått stå för kostnaderna. Men framför allt är det ett misslyckande som drabbar de tusentals människor som går utan förvärvsarbete. Rätten att driva privat kommersiell arbetsförmedling skulle utgöra ytterligare ett försök att hålla arbetslösheten nere. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av lag med vissa bestämmelser om arbetsförmedling, av , med målsättning att tillåta privat kommersiell arbetsförmedling. PER STENMARCK (m)
mot · G502851 · 1982-01-22 00:00:00 — i och till egnahem För att erhålla statliga lån till byggande av småhus erfordras att kommunen åtar sig ett ekonomiskt ansvar genom en borgen som uppgår till av en eventuell förlust. Avsikten är att borgensåtagandet skall få till effekt en noggrann prövning av risktagandet bakom varje småhusprojekt. När borgensåtagandet infördes förutsattes denna riskbedömning ske i samband med kommunens beviljande av byggnadslov. Under de år kravet på kommunalt borgensåtagande varit gällande har uppkommit situationer då det fungerat mindre väl i fråga om byggande utanför detaljplanelagt område. I en del fall har kommunernas byggnadsnämnder beviljat byggnadslov, men senare vägrat att gå i borgen för statligt bostadslån. I andra fall har byggnadslov beviljats efter besvär till högre instans. Även i sådana situationer har kommunen vägrat borgen. De beskrivna fallen visar enligt vår mening att det kommunala borgensansvaret lider av brister i den praktiska tillämpningen. För dem som önskar bygga är det uppenbart otillfredsställande att kunna erhålla byggnadslov, men senare bli vägrade borgen. Därför bör det ske en översyn av borgensreglema där det bl. a. övervägs möjligheter att mer direkt koppla samman byggnadslovsgivningen med borgensåtagande även i de situationer där byggnadslov beviljats efter överklagande till högre instans. Som ett alternativ bör prövas möjligheten att helt slopa borgensåtagandet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av de nuvarande reglerna för borgen för statliga bostadslån. () ()
mot · G502852 · 1982-01-21 00:00:00 — Utredning om värdet att bevara de större vattendragen i aktualiserade styrelseordföranden i , , bolagets intresse av en vattenkraftsutbyggnad i i i . De intressen som redovisas är uteslutande kortsiktiga ekonomiska vinster för bolaget. Något sakligt intresse av att öka tillgången på elkraft kan inte anföras. Det har tidigare påpekats att redan har åtta kraftverk och att en effektivering av dessa genom ombyggnad och anpassning till modern kraftteknik skulle tillsammans ge betydligt mera än de 35 MW (megawatt) som en Strängsforsutbyggnad skulle ge. besöks övre lopp av tiotusentals sportfiskare och friluftsmänniskor, ornitologer och jägare m. fl. Älven är modervatten för en i unik stam av insjölax. Det är som har gett Vänerlaxen dess unika egenskaper. I hela världen finns det bara nio stammar av insjölaxar. I strömmar och sel trivs och reproducerar sig också grov öring och där finns dessutom enda harrbestånd av betydelse söder om . är sydligaste stora strömfiskevatten med en orörd forssträcka . Skadeverkningarna av en vattenkraftsutbyggnad skulle blir stora. Boendemiljön blir kraftigt försämrad. En gammal kulturmiljö med 15-20 boningshus skulle läggas under vatten. Nedströms det tänkta kraftverket kommer det att bli ökad dimbildning. Ingreppet skulle drabba enda storälv som rinner i nord-sydlig riktning och som är mycket värdefull från botanisk och geologisk synpunkt. Geologer har avstyrkt utbyggnaden av på grund av den rådande instabiliteten i den meandersträckan. Byggnadsarbetena vid ett eventuellt kraftverksbygge skulle även kunna medföra att tippning av sprängsten skulle orsaka avbrott i den naturliga geologiska utvecklingen. Sand kan förorena älven och grumla upp älven. Dessa skäl anförde geologiska undersökningar, SGU, i sitt avstyrkande remissvar med anledning av Uddeholmsbolagets ansökan. Övriga instanser som har avstyrkt utbyggnad i är f. d. Finnskoga , , i , fiskeristyreisen, statens planverk, , , i , och fritidsfiskares förening. Bevarandevärdena i de större vattendragen i har inte ägnats någon utredning jämförbar med Sehlstedtska och Ekströmska utredningen om norra och älvar. hade därför ett bristfälligt beslutsunderlag när den skulle ta ställning till det fortsatta planeringsarbetet i den fysiska riksplaneringen. Även om beslutsansvaret finns hos regeringen för en del av de aktuella projekten torde det vara i intresse att beslutsunderlaget är så fullständigt som möjligt. En utredning om bevarandevärdena i de större vattendragen i , begränsad till strömsträckor med en medelvattenföring på /sek, har redan tidigare föreslagits av vpk. Mot bakgrund av det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställler om en utredning om bevarandevärdena i de större vattendragen i , 2. att uttalar att, i avvaktan på begärd utredning om bevarandevärdena, i i t. v. undantas från utbyggnad.
mot · G502853 · 1982-01-22 00:00:00 — är ett avancerat industrisamhälle. Dess organisatoriska uppbyggnad är komplicerad. Den tekniska utvecklingen, framför allt , har gått snabbt. Detta har på många områden nödvändiggjort en omfattande lagstiftning, med den direkta eller indirekta avsikten att styra och reglera alla de nya företeelserna. Själva förekomsten av ny teknik, nya metoder och nya företeelser har för många utgjort motiv att utöka samhällets, de lagstiftande och beslutande organens inflytande över de enskilda individerna. Samhällets olika organ har bl. a. härigenom vuxit sig allt starkare. Stegvis berörs en allt större del av människomas tillvaro av politiska beslut. I det enskilda fallet kan naturligt nog, i varje fall ur någon synvinkel, beslutet motiveras och försvaras. I samma grad som alltmera regleras av politiska instanser och myndigheter minskar utrymmet för den enskilde. Det har skett en successiv överföring av ansvaret från den enskilde till samhället i en rad frågor. Tryggheten har för många säkert ökat, men det är en trygghet som inte i det enskilda fallet är självvald utan är politiskt beslutad. Fortsätter denna utveckling kommer man till en punkt när utrymmet för individen försvinner och samhället, det allmänna, har tagit över såväl beslut som ansvar. Denna utveckling måste stoppas. Den enskilda människan måste ges ett ökat ansvar och förtroende. Varje lag och bestämmelse måste från tid till annan bli föremål för granskning, och om det finns anledning, för omprövning. Kommunerna har i en rad hänseenden en stark ställning gentemot sina invånare, och då särskilt inom markpolitikens område. Det kommunala planmonopolet gör det möjligt för kommunerna att genom planläggning bestämma var och när mark skall bebyggas. De har dessutom genom expropriationslagen möjlighet att komma åt den mark de anser sig behöva. Rimligtvis vore dessa båda instrument tillräckliga för att genomföra de kommunala intentionerna. Men så är inte fallet. Den kommunala förköpslagen är ytterligare ett medel att på ett enkelt sätt vidga det samhälleliga inflytandet gentemot den enskilde. Självfallet finns det kommunalmän som anser att denna lag fyller en viktig funktion, och det gör den för dem som anser att beslut och ingrepp från politiska organ regelmässigt är överlägsna enskilda kommuninvånares handlande. Även om det kan hävdas att förköpslagen i några enstaka fall kan anses berättigad måste dessa fördelar vägas emot de principiella nackdelar det innebär att det allmännas positioner flyttas fram på den enskildes bekostnad. De berättigade krav på instrument för att fullfölja de kommunala intentionerna finns förköpslagen förutan. Förköpslagen är alltså en onödig lag och bör avskaffas. En annan negativ effekt av förköpslagen är att kommunerna via denna lag frestas att förvärva mark som i det närmaste tidsperspektivet inte behöver tas i anspråk. På så sätt låses i många fall betydande kapital. Lika naturligt som det är att stifta nya lagar lika naturligt borde det vara att ompröva de gamla. Den här berörda förköpslagen är endast ett exempel på detta. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att upphäva förköpslagen.
mot · G502854 · 1982-01-21 00:00:00 — 1981/82 854-858 har den lokala lantmäteriorganisationen i fråga . Framför allt har det gällt fördelningen av arbetsuppgifterna mellan staten och kommunerna. Från ett tjugotal kommuner har önskemål framförts om att få inrätta fastighetsbildningsmyndighet under eget kommunalt huvudmannaskap. Kommunerna har därvid som huvudargument angett dels behovet av en bättre samordning av fastighetsbildningen med plan- och byggprocessen, dels behovet av att samordna alla de tjänster som skall lämnas till allmänheten vid fastighetsbildningsåtgärder. I flera skrivelser till regeringen har också väckt frågan om en översyn av den lokala lantmäteriverksamheten. har därvid bl. pekat på att samhället genomgått förändringar i organisatoriska och tekniska hänseenden som påVerkat ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna och som bl. a. motiverar att den lokala lantmäteriorganisationen ses över. Regeringen tillsatte en utredning, Lantmäteriutredning 80. Enligt de för utredningen utfärdade direktiven fick utredningsmannen emellertid icke i uppdrag att överväga den lokala lantmäteriverksamhetens organisation utan endast att närmare redovisa de erfarenheter som vunnits av den lokala lantmäteriverksamheten . De argument som framförts av och ett antal kommuner angående nödvändigheten av en översyn av lantmäteriverksamhetens organisation i syfte att underlätta inrättandet av fastighetsbildningsmyndigheter i vissa kommuner under kommunalt huvudmannaskap äger alltfort sin giltighet. Det är därför angeläget att Lantmäteriutredning 80 ges tilläggsdirektiv i enlighet med av och ett antal kommuner framförda önskemål. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att tilläggsdirektiv ges till Lantmäteriutredning 80 i enlighet med vad i motionen anförts. () () 1 1981/82.
mot · G502856 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:856 Reglerna för upprustningsbidrag till allmänna samlingslokaler I budgetpropositionen föreslås ändringar vad gäller det fortsatta energisparbidraget till samlingslokaler. För de allmänna samlingslokalerna har gällt en anslagsram under anslaget B 17. föreslås att energisparbidrag, efter , skall ingå i beslutsramen för upprustningsbidrag under anslaget B 12. Reglerna för dessa bidrag är emellertid olika. Enligt reglerna för upprustningsbidrag kan sådant bidrag sökas endast en gång och dessutom ges endast till lokal som var allmän samlingslokal . Om upprustningsbidragets regler skall gälla även den föreslagna sammanlagda bidragsformen blir följden att fristående energisparinsatser kommer att diskvalificera sökande att senare erhålla upprustningsbidrag och vice versa. Ur budgetpropositionen kan inte utläsas i vad mån regeringen avser att ändra reglerna för att undvika dessa olägenheter. Det ursprungliga syftet med resp. bidragsformer skulle förfelas om inte en anpassning av reglerna sker. I syfte att bevara kontinuiteten i energisparandet är det även viktigt att gällande regler för energisparbidraget inte ändras i samband med samordningen. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar begära att regeringen ändrar reglerna för upprustningsbidrag till allmänna samlingslokaler enligt vad som i motionen anförts.
mot · G502857 · 1982-01-22 00:00:00 — Per och av bilkreditförordningen har en mycket betydande bilindustri. Den ger sysselsättning i många företag - även i andra branscher - och försörjer till viss del hemmamarknaden men ger i ännu högre grad vårt land exportinkomster. Exporten av bilar och bildelar uppgick till eller av landets hela export. Den samlade importen uppgick till . En betydande del av bilindustrins inköp sker visserligen utanför , men av den exporterade bilens värde utgör delar och förädling som tillförts i . Bilindustrin lämnar sålunda ett betydande bidrag till bytesbalansen. Framgångsrik export förutsätter en stark ställning på hemmamarknaden. Det ger den nödvändiga basen för framgångar på andra marknader. I andra länder med bilindustri är förhållandena annorlunda, i och med att hemmamarknaderna är avsevärt större. Samhällets åtgärder har i hög grad medverkat till att branschen försatts i ett mycket ömtåligt läge. Buskhandel och privataffärer sker utan myndighetskontroll och tar allt större del av försäljningen. såldes mer än varannan bil inom den reguljära handeln, endast var tredje. Endast den reguljära handeln, som myndigheterna har insyn i och kan kontrollera, drabbas av extrema avbetalningsrestriktioner. Ingen annan bransch har krav på kontantinsats och 18 månaders avbetalningstid. I dagens kreditläge kan de allra flesta få väsentligt längre krediter i vanliga banker utan säkerhet. Uppgörelsen mellan fackliga organisationer och olika banker visar inte minst det. Bilkreditförordningen, som reglerar avbetalningsvillkor, bör därför avskaffas . Momsen på begagnade bilar har lett till en överföring av handeln till momsfri handel mellan privatpersoner och s. k. buskhandel. I dagens kärva privatekonomiska läge prioriterar bilköparen ett lågt pris framför garantier och köptrygghet. Detta framgår av en SIFO-undersökning . En översyn av konsumentlagstiftningen i syfte att nå en bättre konkurrensjämlikhet mellan reguljär och icke-reguljär bilhandel är viktig. Det gäller framför allt vid handel med billigare, begagnade bilar. Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att man skall komma till rätta med den s. k. buskhandeln och svarta verkstäder. Det är av central betydelse att det centrala arbetsgivarregister som upprättas i bl. a. detta syfte blir effektivt. Med anledning av ovanstående hemställer vi* att hos regeringen begär förslag om upphävande bilkreditförordningen. PER () () *Se även motion 1981/82:858.
mot · G502858 · 1982-01-22 00:00:00 — Per och konkurrensneutralitet inom bilhandeln Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:857 hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av konsumentlagstiftningen i syfte att nå en bättre konkurrensneutralitet mellan reguljär och icke-reguljär bilhandel. PER () ()
mot · G502860 · 1982-01-21 00:00:00 — 1981/82 860-872 Information om vissa regler i upphandlingskungörelsen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:859 hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att uppmärksamma alla offentliga myndigheter och verk på innebörden av bestämmelserna i upphandlingskungörelsen i enlighet med vad som anförts i motionen (7.2.2). () ()
mot · G502861 · 1982-01-21 00:00:00 — Översyn av reglerna för uppbörd av skatter och avgifter, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:859 hemställs 1. att hos regeringen begär en undersökning av omfattning och inriktning av den ekonomiska brottsligheten vid import och export samt en översyn av regler och rutiner för (7.1.2), 2. att hos regeringen begär en utredning om utökning av det motstående intressets princip (7.1.7), 3. att hos regeringen begär förslag om utvidgad uppgiftsskyldighet beträffande räntor och obligationer i enlighet med vad som anförts i motionen (7.2.3), 4. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning om de s. k. skattefria förmånerna (7.2.4), 5. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas beträffande utfärdandet av B-skattsedlar i enlighet med vad som anförts i motionen (7.2.5), 6. att hos regeringen begär en översyn av uppbörden av skatter och avgifter i enlighet med vad som anförts i motionen (7.2.6). () ()
mot · G502862 · 1982-01-21 00:00:00 — Ökad service åt nystartade företag, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:859 hemställs att hos regeringen begär åtgärder för en ökad service åt nystartade företag och för ökad information åt alla företag i enlighet med vad som anförts i motionen (7.1.6). () ()
mot · G502863 · 1982-01-21 00:00:00 — Reglerna för erhållande av statligt bostadslån Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:859 hemställs att hos regeringen begär en ändring av reglerna för erhållande av statligt bostadslån i enlighet med vad som anförts i motionen (7.2.1). () ()
mot · G502864 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Rätt för staten att utan ersättning tillvarata sjunktimmer Den enligt vår mening riktiga utgångspunkten för virkesförsörjning är att den årliga tillväxten i våra skogar avverkas. Om detta torde heller inte några delade meningar råda. Men det bör också vara i hela samhällets intresse att även tillfälliga tillskott i virkesflödet till industrin kan skapas. Vad vi i detta sammanhang tänker på är de miljontals timmerstockar som har sjunkit i våra älvar och vattendrag. Vi har tidigare aktualiserat denna fråga och gör det återigen när stora mängder virke importeras till höga priser. I det läget bör detta projekt te sig ännu mer lönsamt. Enligt vår uppfattning skulle de många miljoner timmerstockar som ligger på sjö- och älvbottnar, om de utnyttjades, betyda ett väsentligt tillskott till råvaruförsörjningen. Därtill skulle skapas en betydande ökning av antalet arbetstillfällen i då arbetslösheten är omfattande och besvärande, framför allt i Norrlandslänen. har ju flottningen i de flesta vattendrag upphört, vilket medfört att flottningsarbetarna mist sina jobb. Dessa människor har en mycket god kännedom om dessa vattendrag, t. ex. var de största mängderna sjunkvirke finns. Om man startade ett program för att tillvarata detta virke, så skulle dessa f. d. flottare få ett meningsfullt arbete framöver. I och för sig borde det åligga de företag som flottat på dessa vattendrag att själva rensa dessa när flottningen upphört. Eftersom detta inte skett, bör därför detta virke anses övergå i statlig ägo. Att rensa vattendrag från sjunktimmer har stor betydelse även då det gäller bättre vatten- och miljövård. I bygder där det ropas efter arbetstillfällen, där arbetslösheten är omfattande och besvärande skulle upptagningen av sjunkvirket skapa många arbetstillfällen. Vi menar att upptagningen av detta virke exempelvis kan bli ett objekt för beredskapsarbeten inom AMS-verksamhet. Allt talar för att upptagningen av virket också skulle bli lönsamt. Med hänvisning till det anförda föreslås* att uttalar att det i motionen berörda sjunktimret i sjöar och vattendrag utan ekonomisk ersättning bör övergå i statlig ägo och hemställer hos regeringen om att förslag till lag därom föreläggs . (vpk) (vpk) *Se även motion 1981/82:865.
mot · G502865 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Tillvaratagande av sjunktimmer i sjöar och vattendrag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:864 föreslås att hemställer hos regeringen om att förslag till åtgärder för upptagning av sjunkvirket i landets älvar och sjöområden föreläggs . (vpk) (vpk)