ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021594 · 1982-01-25 00:00:00 — 1981/82 1594-1602 m. fl. Systembolagets ansvar för alkoholupplysning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1593 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1593 anförts angående Systembolagets arbetsuppgifter och medansvar för samhällets alkoholupplysning och marknadsföringen av alkoholfria drycker. () () 1 1981/82.
mot · G5021595 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1595 m. fl. Bättre undervisning i alkoholfrågor inom sjukvårdsutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1593 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1593 anförts angående förbättring av undervisningen i alkoholfrågor inom sjukvårdsutbildningen. () ()
mot · G5021596 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1596 I vårt land sysselsätts omkring 230 000 personer inom olika hantverksyrken. I en del fall gäller det yrken med flera tiotusental anställda, i andra fall kanske några tiotal, i enstaka yrken ännu färre. Sammanlagt spelar hantverksyrkena stor roll för sysselsättningen men också för att bevara ett kunnande, för möjlighet att reparera, ta till vara, spara resurser och förvalta kultur. Som bekant hotar en del hantverksyrken att helt försvinna trots att efterfrågan på deras tjänster finns. Hantverkaren, mästaren, har inte råd att ha en lärling. Inom andra yrkesgrenar, exempelvis på ombyggnads- och restaureringssidan med omkring 110 000 årsarbeten, är det kunskapen om äldre material och äldre byggnadsteknik som brister. Oavsett vilket hantverksyrke det gäller ges den bästa utbildningen, i varje fall beträffande den rent praktiska delen, på arbetsplatsen. Regeringen har också genom den gymnasiala lärlingsutbildningen öppnat en bra väg till praktisk yrkesutbildning. Utbildningsformen är inne i sitt andra av tre försöksår, och det är alltså för tidigt att göra några långtgående bedömningar. Initiativet är emellertid bra och den direkta anknytningen till arbetsplatsen riktig. Lärlingsutbildningens individuella utformning och möjligheten till geografisk spridning är andra viktiga förutsättningar för ett resultat som gagnar både eleverna och de olika hantverksyrkenas fortsatta bestånd. Av de 3 000 utbildningsplatser som står till förfogande för gymnasieskolans lärlingsutbildning är knappt hälften besatta. Anledningarna kan vara flera, bl. a. att rådgivningen till eleverna har varit bristfällig. Men det råder och det torde ha stor betydelse - oklarhet om elevens ställning på arbetsplatsen under utbildningen. Det är nödvändigt att klarhet på det området skyndsamt skapas, i annat fall kan en mycket god satsning förfelas. Enligt min mening bör en elev under utbildning icke betraktas som anställd - han är elev om än på annan plats än i skolan. Att detta slås fast har en avgörande betydelse för hantverksmästarens möjlighet att ta emot en lärling och därmed för yrkets fortbestånd. I de små hantverksyrkena kan det för en duktig gesäll öppnas möjligheter att bli delägare i eller överta en hantverksfirma. Finansieringen är då ofta ett problem, och här borde länens utvecklingsfonder på olika sätt kunna vara till hjälp. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att elev i den gymnasiala lärlingsutbildningen skall betraktas som elev och ej som anställd. * Se även motion 1981/82:1597.
mot · G5021597 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1597 Stöd till hantverkare ur de regionala utvecklingsfonderna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1596 hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att de regionala utvecklingsfonderna i sin verksamhet uppmärksammar hantverkarnas situation.
mot · G5021598 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1598 m. fl. Anslaget till forskningsorganisationen inom arkitekturområdet Utbildningsministern föreslår att forskningsorganisationen inom arkitekturområdet skall minskas med ca 4 milj. kr. Det innebär att ca 7 av nu existerande 27 professurer skall försvinna från de tre arkitektskolorna. En ungefär lika stor summa sparas genom tidigare och föreslagna nedskärningar av grundutbildningen från 210 till 150 platser (trots att nästan alla andra linjer inom teknisk fakultet får ökat antal platser på grund av den s. k. ungdomspuckeln). Den nu föreslagna nedskärningen av grundutbildningen bygger på en utredning inom UHÄ. Förslaget om besparingar inom grundutbildningen har godtagits av remissinstanserna (för att därmed kunna rädda skolan i ), medan det icke närmare utredda förslaget att minska forskningsorganisationen med drygt 4 milj. kr. bemötts övervägande negativt. Trots detta - och trots att ingen utredning gjorts om huruvida denna drastiska nedskärning är möjlig utan allvarliga konsekvenser - föreslår alltså utbildningsministern att nedskärningen skall genomdrivas. Att regeringen vill minska arkitekturforskningen, medan andra forskningsområden bevaras eller förstärks, torde bl. a. bero på att den forskning som bedrivs vid arkitektskolorna av regeringen anses vara alltför samhällskritisk. Halvofficiellt anges att den inte är exportbefrämjande eller tillräckligt användbar inom byggnadsindustrin. Bakom skymtar också synen att arkitektur är en lyx som man kan dra in på i kärva tider. Den forskningsorganisation på arkitekturskolorna som med stor möda byggts upp från nästan ingenting riskerar att skadas allvarligt om utbildningsministerns sparplaner genomförs. Vissa mindre besparingar kan eventuellt göras som resultat av den minskade grundutbildningen, men inte så drastiska nedskärningar som av den fasta forskningsorganisationen. Den energiforskning som bedrivs har en starkt ensidig inriktning mot tekniska och ekonomiska aspekter. De medel för energiforskning som går genom statens råd för byggnadsforskning används t. ex. inte för att utröna hur kollektiva bostadsformer skulle kunna bidra till minskat resursslöseri. Inte heller ägnas mycken uppmärksamhet åt sambandet mellan energianvändning och en utveckling mot större brukarinflytande på stadsplanering, arbetsmiljöutformning och förvaltning av bostadsområden. kvenser av genomförda och planerade tekniska förändringar utforskas också alltför sällan. Forskning om livsstil och energianvändning behöver också utvecklas. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar avslå proposition 1981/82:100 vad gäller minskat anslag till forskningsorganisationen inom arkitekturområdet med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) * Se även motion 1981/82:1599.
mot · G5021599 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1599 m. fl. Användningen av anslagen för energiforskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1598 föreslås att uttalar att en större andel av anslagen för energiforskning bör användas till forskning om samhälleliga förutsättningar för en minskad energianvändning, om sociala konsekvenser av energibesparande åtgärder, om minskat resursslöseri genom kollektiva bostadsformer, brukarinflytande m. m. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021601 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att främja turismen i fjällvärlden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1600 hemställer 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingsinsatser för turism och rekreation i fjällvärlden, 2. att beslutar att från anslaget till Rekreationsstöd m. m. anvisas för bidrag till driften av . () ()
mot · G5021602 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1602 m. fl. Bevakningen av naturvårdsintressen inom domänverket Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1600 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande domänverkets hänsynstagande till riksdagsbeslut om den fysiska riksplaneringen och till naturvårdens intressen i övrigt. () ()
mot · G5021604 · 1982-01-25 00:00:00 — m. fl. Utvecklande av svensk teknik för återvinning och sophantering Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1603 föreslår vi att uttalar att Svenska Varv bör ges möjlighet att utveckla en inhemsk teknik för återvinning och sophantering varvid utvecklingskostnaderna bör bestridas av staten. (vpk) C.- H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · G5021605 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1605 Tekniska högskolan har i en forskarrapport analyserat läget och utvecklingen i när det gäller industri- och sysselsättningsfrågorna. Man konstaterar där att ett stort antal arbetstillfällen har försvunnit . Man kommer fram till slutsatsen att om ingenting radikalt görs så försvinner ytterligare 2 000 arbetstillfällen inom kommunen . En sådan utveckling måste till varje pris förhindras. Det finns ett stort industriellt och tekniskt kunnande inom skogs- och träindustrin i som måste tillvaratas och vidareutvecklas. Utvecklingen inom skogsindustrin bör, enligt vpk:s mening, i fortsättningen i ökad utsträckning ske i form av en satsning på träkemiska produkter. Men detta förutsätter bl. a. att staten satsar mer pengar på träkemisk forskning. En sådan forskning bör naturligtvis ske i en region där det redan finns träkemisk industri, så att teori och praktik kan förenas på ett fruktbart sätt. I finns redan ett hartsdestillationsverk i . Ett statligt institut skall ha till uppgift att utveckla sådana träkemiska produkter att det skall vara möjligt att i stor utsträckning ersätta nuvarande importbaserade petrokemiska med träkemiska produkter, baserade på inhemsk råvara. a. bör det vara möjligt att vid forskningsinstitutet utveckla ligninbaserade limkvaliteter, träprotein av olika slag samt att vidareförädla produkter av metanol, butanol o. d. I sammanhanget vore det också av stort värde att den planerade försöksanläggningen för framställning av metanol förlädes i anslutning till ett träkemiskt forskningsinstitut. En tredje åtgärd som kan ha en viss betydelse för näringslivet och sysselsättningen i kommunen är en uppfattning av till stödområde 5. En fjärde åtgärd är att Söderhamnsregionen bör ifrågakomma vid utlokalisering eller nylokalisering av statlig industri- eller förvaltningsverksamhet. Med det anförda föreslås* 1. att begär att regeringen inför redovisar ett förslag om att förlägga ett träkemiskt forskningsinstitut till Söderhamnsregionen, 2. att uttalar att försöksverksamheten med framställning av metanol bör förläggas till . -i . i * Se även motion 1981/82:1606.
mot · G5021606 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1606 stödområdesplacering m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1605 föreslås 1. att uttalar att bör inplaceras i stödområde 2. att uttalar att skall prioriteras vid utlokalisering av statlig industri- och förvaltningsverksamhet.
mot · G5021607 · 1982-01-25 00:00:00 — a. att en YTFl-linje för utbildning på tekoområdet skulle inrättas vid högskolan i . UHÄ har föreslagit att en tvåårig allmän utbildningslinje, textil- och konfektionstekniklinjen, jämte påbyggnadsutbildning, inrättas. Tekodelegationen och UHÄ har också föreslagit att , som har landstingskommunalt huvudmannaskap, förstatligas och inordnas i högskolan i . Delegationen anser att detta skall ske fr. o. m. . Från socialdemokratiskt håll krävde vi att en YTH-linje inom tekoområdet skulle startas i . I budgetpropositionen framhålls det angelägna i att en utbildning av hög kvalitet inrättas för tekoområdet. Där föreslås att det inrättas två allmänna utbildningslinjer förlagda till , dels en textil- och konfektionstekniklinje omfattande 80 poäng, dels en textil- och konfektionsindustrilinje (YTH) omfattande 60 poäng. I propositionen föreslås att de båda utbildningslinjerna av planeringsskäl inrättas först /84. Förslaget om en överföring av från till staten avvisas däremot i budgetpropositionen. I dagens ansträngda statsfinansiella läge finns, enligt vad som sägs i budgetpropositionen, inget utrymme för ett förstatligande av . Från socialdemokratiskt håll vidhåller vi uppfattningen att bör förstatligas. En hänvisning till statsfinansiella skäl är enligt vår uppfattning inte rimlig om man anser att institutet bör finnas kvar, vilket förordats av såväl Tekodelegationen som UHÄ, och vilket också förefaller vara regeringens uppfattning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs * 1. att som som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens ansvar för att förslag till åtgärder presenteras till , 2. att till Lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin (industridepartementet) för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag som bör tas upp i det fortsatta utrednings- och planeringsarbetet på tekoområdet, 4. att hos regeringen begär att kommerskollegium får i uppdrag att under innevarande år utarbeta ett konkret förslag till ett rent globalarrangemang exkl. EG- och EFTAområdet, 5. att hos regeringen begär att förslag till regler för ursprungsmärkning av kläder presenteras för under innevarande , *Se även motion 1981/82:1608. 6. att begär att regeringen framlägger förslag till effektivisering av begränsningssystemet för tekoimport i enlighet med vad i motionen anförts, 7. att från regeringen begär förslag till lagstiftning i fråga om prissättningsmetoder inom beklädnadshandeln, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett system för importreglering med långtgående krav på importörerna. () () HANS () () () () () () () () () () () () ()
mot · G5021608 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1608 m. fl. Förstatligande av textilinstitutet, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1981/82:1607 hemställs 1. att beslutar uttala sig för att överförs från läns landstingskommun till staten (högskolan i ), 2. att till Förstatligande av () för /83 anvisar ett reservationsanslag av . () () () () () () ()
mot · G5021610 · 1982-01-25 00:00:00 — 1981/82 1610-1616 Motion 1981/82:1610 m. fl. Beskattning av övervinster i vattenkraftsproduktion, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1609 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av de internationella oljebolagens skatteförhållanden, 2. att hos regeringen hemställer om skyndsamma åtgärder, så att ett förslag om beskattning av övervinster i vattenkraftsproduktionen i enlighet med tidigare riksdagsbeslut kan föreläggas , 3. att hemställer att, i väntan på de förslag som anges under 2., förslag om provisorisk produktionsavgift på all elkraft läggs fram enligt de riktlinjer som anförs i motionen, 4. att beslutar att skatten på eldningsolja och andra skattepliktiga oljor höjs med /m3, 5. att beslutar att regeringens förslag om en höjning av skatten på eldningsolja och andra skattepliktiga oljor med /m3 avslås. () () HANS () () () () () () () () () () () () ()
mot · G5021611 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1611 m. fl. Energisparmål för kommuner, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1609 hemställs 1. att hos regeringen hemställer att förslag till lagstiftning om statlig prövning av kommunala energisparplaner enligt riktlinjer som förordas i motionen framläggs, 2. att hos regeringen begär att förslag framläggs om energisparmål för kommuner, obligatorisk besiktning, rätt till föreläggande samt förändring av energisparstödet i enlighet med vad som förordas i motionen, 3. att hos regeringen hemställer att förslag läggs fram som ger kommunerna rätt till byggnadslovsprövning för nya uppvärmningssystem eller vid väsentlig förändring av äldre system. () () HANS () () () () () () () () () () () () ()
mot · G5021613 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1613 Lokaliseringsstödet m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1612 hemställer 1. att begär att regeringen förändrar reglerna för lokaliseringsstöd så att stöd till turistnäringarna kan utgå även i stödområdena 1-3, 2. att begär att regeringen förändrar handläggningsrutinerna för lokaliseringsärenden så att fler dylika ärenden kan slutbehandlas på regional nivå.
mot · G5021615 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1615 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1614 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som allmänt anförs i motionen beträffande åtgärder inom trafiken och hemställer om förslag härom, 2. att hos regeringen hemställer om förslag till dubbelspår sträckan samt , i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att hos regeringen hemställer om förslag till nytt spår mellan och S i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringen hemställer om förslag till direkt järnvägsförbindelse mellan och i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021616 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Åtgärder inom energiområdet i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1981/82:1614 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som allmänt anförs i motionen beträffande åtgärder inom energiområdet och hemställer om förslag härom, 2. att uttalar att projektering av ett energikombinat bör startas med syfte att tas i bruk 1987/88 och att utbyggnad och drift bör ske i statlig och/eller regional samhällelig regi, 3. att uttalar att planering av metanolanvändning till drivmedel bör påbörjas, 4. att uttalar att Forsmarksledningen ej bör projekteras. (vpk) C.-H. (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) GOTAB 7040; 1982
mot · G5021617 · 1982-01-26 00:00:00 — 1981/82 1617-1624 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1614 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande åtgärder inom bostadssektorn och hemställer om förslag härom. (vpk) C.-H. (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021619 · 1982-01-26 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1618 hemställs att till för /83 anvisar ett förslagsanslag om . () () PER () () () () () () () . HÖGMARK (m) ()
mot · G502162 · 1982-01-11 00:00:00 — Motion 1981/82:162 Händelserna i , då en rysk ubåt grovt kränkte svenskt territorialvatten och gick på grund inne i svenskt skyddsområde visar att vår beredskap för att möta gränskränkningar är otillfredsställande. Det var först genom iakttagelser från en fiskare som ubåten kunde inrapporteras och tas under bevakning. Den hade då befunnit sig på svenskt vatten i övervattensläge. Det inträffade har resulterat i att inom försvarsmakten flera åtgärder planeras för att förstärka incidentberedskapen. Höjd beredskap vid förband och flygförband, fler övervakningshelikoptrar, förstärkt elektronisk bevakning är några av de åtgärder som diskuterats. Det är viktigt att sådana förstärkningar kan genomföras. En ytterligare åtgärd som bör kunna bidra till ökad beredskap vid våra kuster är införandet av ett marint hemvärn. Det bör rekryteras från skärgårds- och fiskarbefolkningen och (som extra hemvärnsmän) från värnpliktiga ur marinen som är krigsplacerade vid enheter för olika former av kuppförsvar. Det hemvärnet bör operativt lyda under marinen men administration, utrustning m. m. bör ske genom rikshemvärnschefen (armén). Tillhörigheten till marinen kan utmärkas genom särskilt emblem eller armbindel. Ett marint hemvärn som utbildas och övas för kuppförsvarsuppgifter och för rapportering av incidenter bör kunna verksamt bidra till en höjd beredskap bl. a. mot incidenter av den karaktär som inträffade i . Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att ett marint hemvärn organiseras i enlighet med vad i motionen anförs. () ()
mot · G5021621 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1621 m. fl. Förbättring av kommunikationerna över , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1620 hemställs 1. att uttalar sig för att inomregionala kommunikationer förstärks och att därvid prövas möjligheten att återuppta järnvägstrafik på sträckan , 2. att uttalar sig för att båt- och färjeförbindelserna över förbättras, 3. att uttalar sig för att planeringen för en fast förbindelse påskyndas. () ()
mot · G5021622 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1622 m. fl. Lokalisering till av statens energiverk Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1620 hemställs 1. att uttalar sig för att de positiva möjligheter som finns i till nya satsningar inom energiområdet beaktas, 2. att begär att regeringen skyndsamt låter utreda frågan om lokalisering av statens energiverk till . () ()
mot · G5021624 · 1982-01-25 00:00:00 — Motion 1981/82:1624 m. fl. Beskattningen av vissa arbetsrättsliga skadestånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1623 hemställer att antar följande förslag till ändrad lydelse av kommunalskattelagen: Vid beräkningen 43 § 3 mom. (1978:268), förlust, som är att hänföra till kapitalförlust m. m. i vidare mån än som får ske enligt 36 §, allmänna skadestånd enligt lagen (1939:727) om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare med anledning av värnplikttjänstgöring m. m., lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt, lagen (1970:943) om arbetstid m. m. i husligt arbete, lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare, lagen (1974:12) om anställningsskydd, lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, lagen (1974:981) om arbetstagarens rätt till ledighet för utbildning, lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, semesterlagen (1977:480) arbetsmiljölagen (1977:1160), lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn m. m., lagen (1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan m. m. () () () () () () ()
mot · G5021626 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1626 m. fl. Ändrade regler för kommunalt bostadstillägg till folkpension Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1981/82:1625 föreslår vi 1. att beträffande statsbidragsandelen inom KBTsystemet beslutar i enlighet med vad i denna motion förordats, 2. att till Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension för /83 anvisar ett förslagsanslag av 1 . (+ 600 milj. 3. att beträffande nedre hyresgräns i KBT-systemet beslutar att någon sådan inte skall införas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1981/82 1626-1632 1 1981/82.
mot · G5021627 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:1627 m. fl. Prisstopp på byggnadsmateriel, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1981/82:1625 föreslår vi 1. att beslutar att hos regeringen begära att prisstopp införs på byggnadsmateriel, 2. att beslutar att hos regeringen begära att överväganden och förslag föreläggs rörande åtgärder som leder till sänkning av priserna på byggmateriel, 3. att beslutar att hos regeringen begära att förslag föreläggs om ett förstatligande av byggnadsmaterielindustrin, i första hand de monopoliserade tunga delarna. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)