mot · G5022529 · 1982-04-30 00:00:00 — Vi finansierar dessutom marginalskattereformen genom besparingar i de offentliga utgifterna och genom hänsynstagande till tillkommande effekter av den särskilda skattereduktionens slopande. En sådan finansiering försämrar inte näringslivets konkurrenskraft och försvårar heller inte avtalsrörelsen. Slutligen bibehåller vi rätten till normala underskottsavdrag. Därmed försvåras inte nyföretagandet och småföretagandet. Även för bostadsmarknaden är ett avvisande av avdragsbegränsningen viktig. Stötande effekter av avdragssystemet skall kartläggas och åtgärder mot otillbörliga underskottsavdrag skall utredas av den kommitté som tillsatts för detta ändamål. Skatteskalans utseende, statsfinansiell kostnad och avdragsförändringar Tabell 3 visar vårt förslag till skatteskala för och för slutåret. Även skillnaden mellan vår skatteskala och skattepropositionens skatteskala framgår. innebär vårt skatteförslag ett steg motsvarande en tredjedel av vägen fram emot slutårets skatteskala. I vissa inkomstskikt innebär vår skatteskala för att marginalskatterna blir någon eller ett par procentenheter lägre än mittenpartiernas och socialdemokraternas förslag. I tabell 4 lämnas en redogörelse för den statsfinansiella kostnaden för sänkta marginalskatter och för hela skatteomläggningen. För att underlätta en jämförelse och på grund av att en sådan kostnadsredovisning saknas i skattepropositionen redovisas även motsvarande uppgifter för mittenpartiernas och socialdemokraternas skatteförslag. De statsfinansiella kostnaderna för de båda alternativen har beräknats pris- och lönenivåer. Kalkylen är helt statisk. Det betyder att omläggningens inverkan på löneökningarnas storlek och fördelning inte har vägts in. Det har heller inte gjorts några försök att uppskatta skatteomläggningarnas påverkan på inkomsttagarnas beteende, på arbete, sparande och investeringar m. m. och därmed på skatteunderlagets storlek. Med all sannolikhet kommer det moderata skat Tabell 3: Förslag till statliga skattesatser Beskattningsbar Inkomstskikt Skatte- För slutåret inkomst i bas- skala år (m) (s + c + fp) (m) (s + c + fp) Tabell 4: Statsfinansiel! pris- och lönenivå, milj. kr. (s + c + fp) (s + c +1 Sänkta skattesatser under 9 b.e. (-62 100) Sänkta skattesatser för att uppnå högst statlig skatt mellan (därav emllan 910 b.e.) Sänkta skattesatser över 16 b.e. rens nivå (från till Schablonavdrag (, högst Schablonavdrag (, högst 500 Okat skatteuttag 1 4 b.e. Slopat avdrag för periodiskt un Borttagandet av den särskilda teförslaget att ge större stimulans till arbete och företagande. Effekterna av detta är dock svåra att beräkna. Nettoeffekten för hela skatteomläggningen i enlighet med vårt alternativ blir ett beräknat skattebortfall om ca att jämföras med ca 9,6 miljarder i det i propositionen framlagda förslaget. Den statsfinansiella kostnaden för själva marginalskattesänkningen uppgår i vårt förslag till . Genom avdragsbegränsningen och något lägre marginalskattesänkningar över 16 basenheter kostar socialdemokraternas och mittenpartiernas förslag ca mindre än vårt. I propositionen föreslås vissa förenklingar i syfte att underlätta taxeringsförfarandet. Ett schablonavdrag om . från intäkt av tjänst föreslås för löntagare. Avdraget skall dock inte få överstiga av intäkten. Vidare föreslås att avdragsrätten för frivilligt periodiskt understöd samt för på kapitalförsäkringar slopas. Att medge avdrag för kostnader som de skattskyldiga inte har haft är principiellt felaktigt. Liksom avdragsbegränsningen strider ett sådant avdrag mot skatteförmågeprincipen. Denna princip måste emellertid vägas mot sakligt motiverade önskemål om förenklingar av skattesystemet. I förvärvskällan inkomst av tjänst förekommer ett stort antal avdragsyrkan den och då i de flesta fall på mindre belopp. Ett schablonavdrag på högst . torde dock vara tillräckligt för att fånga upp. Moderata samlingspartiet godtar därutöver förslaget att slopa avdragsrätten för det frivilliga periodiska understödet och för kapitalförsäkringsavdraget. Dessa förenklingar står dock inte i någon som helst proportion till de ytterst svårhanterliga komplikationer och det merarbete som begränsningen av underskottsavdrag orsakar skattemyndigheter och enskilda. Skattebortfallet uppgår, med hänsyn tagen till de nämnda avdragsförändringarna samt det ökade skatteuttaget mellan 1 och 4 basenheter, till ca i vårt förslag. Ett schablonavdrag på . kostar stat och kommun ca 1983 att jämföra med propositionsförslaget som kostar . I det statsfinansiella läge som kan förutses råda kommer det inte att vara möjligt att finansiera skattesänkningar med en ytterligare upplåning. Det inkomstbortfall som den av oss förordade sänkningen av inkomstskatten leder till för staten bör därför i princip kompenseras genom en motsvarande neddragning av statens utgifter. I propositionen har regeringen föreslagit att skatteomläggningen för skall finansieras genom införandet av en allmän löneavgift på . gör regeringen ett uttalande om att finansieringen även då skall ske genom höjning av skatter på produktion och sysselsättning men anser att de konkreta ställningstagandena kan vänta. Det är dock inte möjligt att, på det sätt regeringen och f. ö. även socialdemokraterna förordar, vältra över skatten på produktion och sysselsättning utan att detta får allvarliga negativa effekter på möjligheterna att lösa de samhällsekonomiska problemen. En skattesänkning kan bara finansieras ansvarsfullt genom utgiftssänkningar för staten. Det är den huvudväg som moderata samlingspartiet anvisar. Den avstämning av långtidsutredning som redovisats av ekonomidepartementet visar att en finansiering genom utgiftsneddragningar kan ske, om takten i de offentliga utgiftsökningarna nedbringas till . Företrädare för regeringen har förklarat att en sådan neddragning är såväl möjlig som önskvärd. visar att en sådan finansiering på ett avgörande sätt ökar möjligheterna att förbättra näringslivets konkurrenskraft och att sluta avtal på arbetsmarknaden som innebär en rimlig löneutveckling. En stor del av finansieringsbehovet på 1983 för den av oss föreslagna marginalskattesänkningen täcks genom det beslutade slopandet av den särskilda skattereduktionen. Reduktionen var indexanknuten och skulle vid oförändrade regler ha uppgått till . höjdes det kommunala grundavdraget från . Höjningen motsvarade en sänkning av den särskilda skattereduk Dessutom sänktes skattesatsen i det första skiktet från , vilket innebar en skattelättnad med . för samtliga inkomsttagare. Effekten av dessa åtgärder innebar en skatteskärpning med ca . Denna förändring skärper skatteuttaget även 1983. Om inflationen överstiger 7,mellan , skulle basenheten vid nuvarande system bli . Detta innebär att den särskilda skattereduktionen skulle ha ökat med ca 1983. Blir inflationen kommer skatteuttaget att öka med nästan 1982 på grund av borttagandet av skattereduktionen. Syftet med den särskilda skattereduktionen var att kompensera den successiva skärpning av det kommunala skatteuttaget som uppstår när inflationen urholkar grundavdraget. Ett borttagande av skattereduktionen föreslogs av trepartiregeringen utgöra en väsentlig del av finansieringen av första etappen i dess marginalskattereform. Sedan hänsyn tagits till detta kvarstår ett finansieringsbehov 1983 på , som bör täckas med ytterligare besparingar. Härav faller ungefär halva beloppet på /83 och halva beloppet på /84. För /83 har moderata samlingspartiet i motion 1981/ 82:2018 föreslagit utgiftsnedskämingar i statsbudgeten som sammantaget med ca överskrider vad regeringen klarat av att föreslå. Ett bifall till dessa moderata samlingspartiets förslag skulle innebära en avsevärt bättre statsfinansiell utveckling under det kommande budgetåret. De utgiftsnedskämingar vi tidigare förordat har emellertid i första hand syftat till att förbättra den statsfinansiella situationen. Ytterligare utgiftsnedskärningar är nu nödvändiga för att kunna finansiera marginalskattesänkningen 1983. Förslagen till ytterligare besparingar /83, som kan minska statsutgifterna , kommer att läggas fram i anslutning dels till ställningstagandet till kompletteringspropositionen, dels till behandlingen av det fortsatta industristödet under höstriksdagen. Möjligheter till besparingar föreligger särskilt vad gäller de delar av regeringens nu framlagda sysselsättningspaket som syftar till att kompensera den nedgång inom byggsektorn som följer av regeringens förslag till skatteomläggning. Vidare avser moderata samlingspartiet att föreslå en snabb neddragning av det omfattande industristöd som f. n. utgår och som utgör ett hot såväl mot statsfinanserna som mot den önskvärda strukturomvandlingen i näringslivet. 1982 beräknas de direkta transfereringarna till olika krisföretag uppgå till rekordnivån 8 430 milj. kr., och läggs därtill lån och aktieteckningar är det totala beloppet 10 090 milj. kr. I samband med höstriksdagens behandling av bl. a. ökat medelsbehov för Statsföretag avser moderata samlingspartiet att framlägga de kompletterande förslag till utgifts nedskärningar som möjliggör en fullständig finansiering av det återstående finansieringsutrymmet . Vad gäller den hälft av 1983 som faller på /84 saknas möjlighet att ta ställning till vilka ytterligare utgiftsnedskärningar som är möjliga och lämpliga att vidta för att uppnå en ansvarsfull finansiering. Moderata samlingspartiet kommer att presentera förslag till sådan finansiering i samband med sitt ställningstagande till budgetproposition. Det kan anföras att delar av den av oss förordade finansieringen med utgiftsnedskärningar utgör besparingar av engångskaraktär. Dessa neddragningar av engångsanslag ingår dock i en medveten strävan att bringa ner utgifterna för denna typ av verksamhet . Det framgår av såväl avstämningen av långtidsutredningen som av den av regeringen presenterade långtidsbudgeten att en neddragning av industrisubventionerna utgör en alldeles avgörande komponent i en strategi för att bringa ner de offentliga utgifternas ökningstakt till . I ett längre perspektiv är det alldeles uppenbart, att den av oss förordade marginalskattereformen kommer att leda till att statsinkomsterna utvecklas på ett mer gynnsamt sätt än vad som annars skulle ha blivit fallet. En marginalskattesänkning verkar stimulerande på arbete och produktion, och möjliggör därmed en högre tillväxt i samhällsekonomin. Dessa ökade statsinkomster medför att möjligheterna att avvärja den hotande krisen i statsfinanserna minskar, och innebär också att möjligheterna att på finansiera erforderliga skattesänkningar ökar. Med sambeskattning avses i allmänhet det förhållandet att familjemedlemmars ekonomiska förhållanden beaktas samfällt vid den statliga taxeringen, varvid beskattningen blir hårdare än vad som annars skulle ha blivit fallet. Nuvarande skatteregler innebär att B-inkomst inkomst av annan fastighet, kapital och tillfällig förvärvsverksamhet vid beräkningen av den statliga inkomstskatten skall läggas på toppen hos den make som har den högsta A-inkomsten. Uppgår makarnas sammanlagda B-inkomst till högst . räknas den som A-inkomst. I propositionen föreslås att detta gränsbelopp på . ändras till ett grundavdrag på . fr. o. m. 1983.1 propositionen föreslås också att sambeskattning endast skall gälla efter det att brytpunkten passerats, dvs. över 16 basenheter. Moderata samlingspartiet anser att sambeskattningens orättvisor bör avskaffas inom inkomst- och förmögenhetsbeskattningen. Regeringen bör framlägga förslag om detta. Marginalskattespärren är under 30 basenheter (. skatteskala) och över 30 basenheter. I propositionen föreslås att marginalskattespärren successivt sänks till högst . Det förslås också att skattesatsen i den kommun där inkomsten är störst skall tillämpas, dvs. en enda skattesats. gäller särskilda regler, om inkomster finns i flera kommuner. Vi föreslår att marginalskattespärren successivt nedjusteras i takt med marginalskattesänkningen så att den slutåret blir i enlighet med den högsta marginalskatten i vårt förslag. Vid tillämpningen av marginalskattespärren godkänner vi att spärren i enlighet med propositionen skall grundas på en enda skattesats för hela inkomsten. Detta torde innebära en administrativ lättnad. I propositionen föreslås också att den nuvarande begränsningsregeln skall ändras. Spärrbeloppet är av underlaget upp till 30 basenheter och av den överskjutande delen. Underlaget utgörs av den statligt beskattningsbara inkomsten minskad med . och ökad med bl. a. investeringsavdrag och avdrag för egenavgifter. Det skattebelopp som begränsningsregeln gäller utgörs av summan av statlig inkomstskatt och kommunalskatt, förmögenhetsskatt, egenavgifter samt sjömansskatt. I propositionen föreslås dels att av den statliga beskattningsbara inkomsten skall inräknas i spärrbeloppet, dels att en viss andel av underlaget till tilläggsbelopp skall inräknas. Denna andel är under 45 basenheter och av överskjutande del. Detta innebär att spärrbeloppsgränserna sänks till resp. . Moderata samlingspartiet föreslår att spärrbeloppet över lag sänks till . Den beskattningsbara inkomsten, som är en del av underlaget för spärrbelopp, kan minskas med . I förenklingssyfte föreslås att 4 500-kronorsregeln slopas, vilket vi accepterar. Vid tillämpningen av begränsningsregeln behandlas makar som en enda skattskyldig, och följden kan bli en hårdare beskattning än om makarna beskattas individuellt. Ingen förändring föreslås på denna punkt i propositionen. Vi föreslår att sambeskattningen vid tillämpningen av begränsningsregeln slopas. I propositionen föreslås vidare att egenavgifterna inte längre skall få påverka skattenedsättningen. Detta innebär en skatteskärpning jämfört med dagens system. Vi godtar inte propositionen i denna del. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att godkänner det i tabell 3 intagna förslaget till skatteskala, 2. att avslår förslaget i propositionen om begränsning i rätten till underskottsavdrag, 3. att avslår förslaget i propositionen om begränsning av inflationsskyddet i inkomstbeskattningen, 4. att avslår förslaget i propositionen om införande av en allmän löneavgift på , 5. att beslutar att schablonavdraget från inkomst av tjänst bestäms till , högst , 6. att beslutar att spärrbeloppet vid tillämpningen av begränsningsregeln bestäms till , 7. att beslutar att sambeskattningen vid tillämpning av begränsningsregeln slopas, 8. att beslutar att vid tillämpning av begränsningsregeln egenavgifterna skall påverka skattenedsättningen, 9. att hos regeringen begär förslag om att marginalskattespärren successivt nedjusteras till i takt med marginalskattesänkningen. ()() H. () () PER () . () i , (m) () () () 1981/82:2529 27 Skatterna och samhällsekonomin 2 Svagheter i skatteomläggningen 8 Effekter av finansieringen och den Effekterna av avdragsbegränsningen 11 Rättssäkerhet och byråkrati 17 Moderata samlingspartiets förslag till Skatteskalans utseende, statsfinansiell kostnad och avdragsförändringar 20