ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502724 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. medverkar i ett arbete till förmån för de politiska fångarna i . till politiska fångar i har tagit initiativ till ett delegationsbesök i för att studera de politiska fångarnas situation. I delegationen ingick bl. a. en representant för . F. n. finns omkring 1 500 politiska fångar i . I sin rapport säger delegationen bl. Situationen i kvinnofängelset de Rieles är enligt samstämmiga uppgifter från anhöriga och advokater fruktansvärd. Ett exempel på det är det återinförda straffarbetet/tvångsarbetet, som enligt flera av dem vi talade med kommer att leda till att kvinnorna arbetar sig till döds eller förlorar förståndet. Ett annat exempel är den totala avsaknaden av medicinsk vård i Punta de Rieles. Fångarna förvägras att ta emot medicin, och t. o. m. vitaminer, från de anhöriga. Den enda tandvård som existerar är att kvinnorna drar ut tänderna på varandra. Psykisk tortyr används för att bryta ner de fångar som inte knäcks av den fysiska tortyren. Ett sätt är att låta dem leva i ovisshet om när de ska friges, även om de för länge sedan avtjänat sina straff. Ett annat är godtyckliga bestraffningar för brott mot regler som kan ändras från den ena dagen till den andra. Ofta får fången veta, att hon ska bestraffas, men inte vad straffet består i eller när det ska verkställas. En advokat berättade att han vid ett besök på Punta de Rieles mött ett par vakter som släpade en till synes medvetslös fånge mellan sig. Benen bar henne inte, troligen på grund av tortyr. De andra fångarna såg henne också föras tillbaka i det tillståndet och visste att det nästa gång kunde vara deras tur. För de manliga fångarna är isolering i olika former, bl. a. på La Islå, ön, både fysisk och psykisk tortyr. De anhöriga lever ofta under små omständigheter. Deras möjligheter att arbeta försvåras . Bara det faktum att man har en anhörig i fängelse leder inte sällan till tvångsarbetslöshet eller påtvingad förtidspension. Det är angeläget att medverkar till att bilda internationell opinion för frigivning av de politiska fångarna och för stöd till deras anhöriga. Påtryckningar bör ske från svensk sida på myndigheterna i och genom FN och i andra internationella sammanhang. bör verka för att en FN-delegation reser till för att undersöka och diskutera mänskliga rättigheter med myndigheterna. En annan möjlighet är att en svensk parlamentarisk delegation reser till . Vi förutsätter att är berett att ta emot politiska fångar från . Det är viktigt att - även om svenska ambassaden i läggs ner har någon form av representation på plats bl. a. som stöd för arbetet för de mänskliga rättigheterna. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär åtgärder för att bilda internationell opinion för frigivning av de politiska fångarna i och för stöd till deras anhöriga, 2. att hos regeringen begär att verkar för att en FN-delegation sänds till för undersökning och diskussion om mänskliga rättigheter samt att ger regeringen till känna vad som i övrigt anförs i motionen. () ()
mot · G502727 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Allt flera uppgifter har berättat om den ökande aktiviteten inom BC-stridsmedlens område. Det gäller både användning och produktion. Stormakterna beskyller varandra ömsesidigt för insatser med dessa vapen i de krig som de för. anklagar för insatser eller hjälp till insatser i och . Från andra håll kommer uppgifter om att använder dessa vapen mot gerillarörelserna i och mot , ett land som inte är invecklat i några öppna konflikter med. kommer så beskedet att president fattat beslut om att på nytt skall ta upp tillverkning av nervgas för att ersätta och förnya de lager som funnits sedan . Det motiveras som vanligt med att påstås har kommit på efterkälken jämfört med också på detta område. Det är ett ödesdigert beslut, eftersom det innebär upprustning på ett område där det funnits en viss återhållsamhet och där det finns internationella överenskommelser om förbud mot användning. Det finns inga effektiva skydd mot BC-stridsmedel. Verkan av de nervgaser som omfattas av president beslut är välkända sedan 1940och 1950-talen. De hör till de mest effektiva och ohyggliga massförintelsevapen som är kända och kan väl jämföras med atomvapen. Till skillnad från dem är de också oerhört billiga och kan spridas på en mängd olika sätt. Som vanligt har det också skett en utveckling på området. Det finns nu binära gaser, dvs. kemiska sammansättningar som var för sig är ofarliga men som tillsammans bildar den erforderliga dödliga substansen. Projektiler och vapenbärare av olika slag kan laddas med ämnena åtskilda och kan därigenom hanteras, transporteras och lagras utan större besvär. I användningsögonblicket utlöses sammansmältningen och den önskade effekten mot motståndaren erhålls. Användningsområden som nämnts, bl. a. vid ett seminarium i , är kryssningsrobotar, som i stället för atomstridsspetsar skulle kunna förses med dessa binära gaser. Ända sedan har gasgranater för vanligt fältartilleri eller motsvarande funnits. Också ubåtar kan bestyckas med sådana. Det är av största vikt för alla slags nedrustningssträvanden att den förnyade upprustningen inom BC-området hejdas. bör ta direkta initiativ i detta sammanhang. Frågan bör så snabbt som möjligt, och helst , tas upp i och av svenska representanter i alla sammanhang där det är möjligt. Inom landet bör information och upplysning om BC-stridsmedlens karaktär och verkan intensifieras. Det räcker inte med de vaga antydningar om förbättrad information som återfinns i försvarskommitténs betänkande. En mycket kraftigare satsning är nödvändig. Mot bakgrund av det ovan framförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om att omedelbara och kraftiga åtgärder vidtas på det internationella planet mot den ökande produktionen och användningen av BC-stridsmedel, 2. att hos regeringen begär omedelbara åtgärder för information och upplysning om dessa vapen inom . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502730 · 1982-01-22 00:00:00 — Motion 1981/82:730 m. fl. Sänkta anslag till det militära försvaret I avvaktan på regeringsförslaget om totalförsvarets utformning under nästa programplaneperiod, måste bedömningen av försvarskostnaderna i årets budget bli summariska. Vpk vidhåller den linje som partiet drivit när det gäller totalförsvaret. Den innebär att utgifterna för det militära försvaret måste minskas. Men minskningen får inte ses och inte ske i enbart kvantitativa termer. Det måste ske en kvalitativ förändring av den militära sektorn, en förändring som kan ge militära försvar en annan struktur än den nuvarande. måste en upprustning och en förbättring ske inom de civila delarna av totalförsvaret. Detta kostar och kommer att kosta pengar och totalförsvaret kommer också att bli en tung post i statens budget. När det gäller den militära sektorn har de årliga prutningarna från vpk:s sida på inte motsvarat i den militärbudget på ca 18 miljarder som gällt . Jämfört med andra områden i samhället framstår detta som en mycket rimlig besparing. Högre procentuella nedskärningar kan säkert hittas inom statsförvaltningen när de borgerliga regeringarnas sparplaner skall genomföras. Vpk kommer att fortsätta sitt arbete för en förändring av det svenska totalförsvaret på samma sätt och med samma mål som . När det gäller årets budgetförslag yrkas avslag på begärda 1 900 000 000 i priskompensation till det militära försvaret. Utöver detta föreslås en direkt minskning av anslaget D 4, Flygvapenförband: Forskning och utveckling. Detta mot bakgrund av det bestämda motstånd mot utvecklingen av det nya militärflygplanet , som vpk företräder. Nämnda anslag uppgår i årets budget till . En del av dessa forskningspengar har tidigare använts och kommer i fortsättningen att användas just för utveckling av JAS. Anslaget bör halveras och sättas till . Med hänvisning till det ovan framförda föreslås 1. att beslutar att anslaget i proposition 1981/82:100 bil. Reglering av prisstegringar för det militära försvaret minskas med 1 , 2. att beslutar att anslaget D 4. Flygvapenförband: Forskning och utveckling minskas med . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502731 · 1982-01-21 00:00:00 — och rättigheter i föräldraförsäkringen Adoptivpappor har till skillnad från andra pappor inte rätt till tio dagars ledighet i samband med barnets ankomst. Adoptivbarn behöver sina pappor lika väl som andra barn. Av det skälet bör den kommitté som ser över föräldraförsäkringen se över adoptivpapornas rätt till pappaledighet i syfte att jämställa reglerna med andra pappor. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om adoptivpappors rättigheter i föräldraförsäkringen.
mot · G502732 · 1982-01-21 00:00:00 — Rätten till ersättning vid vård av sjukt barn Vid tillämpningen av bestämmelserna om ersättning för vård av sjukt barn tycks ersättningen för deltidsarbetande, t. ex. inom sjukvården där man ofta arbetar långa dagpass men under ett kortare antal dagar än normalt, icke vara principiellt riktig. Vid fastställandet av ersättningen som är identisk med sjukpenningen utgår man från månadslönen delad med antal kalenderdagar. Vid sjukersättning för egen sjukdom utgår sjukpenning under den i läkarintyget fastställda sjukperioden. Vid ersättning för vård av sjukt barn utgår ersättning endast för den tid (de dagar) då vederbörande måste vara borta från sitt arbete. För deltidsanställd av full arbetstid görs löneavdrag med 1/15 av månadslönen per dag med vissa avtalsawikelser. Däremot är ersättningen från beräknad med utgångspunkt i 1/30 av månadslönen per dag. Försäkringstagaren får alltså vid vård av sjukt barn i denna situation endast halva den ersättning som skulle ha utgått om vederbörande själv sjukskrivit sig. För att förhindra ett utbrett systematiskt bidragsfusk bör enligt vår mening bestämmelserna ändras så att rättvisa i systemet uppstår. I båda fallen förutsätts att sjukintyg föreligger. Om samma princip används vid fastställelse av ersättningens storlek bör också samma princip användas vid tillämpningen av ersättningsgrunderna. I annat fall bör i det senare fallet dagersättningens storlek vara baserad . Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning för vård av sjukt barn i vissa fall.
mot · G502733 · 1982-01-21 00:00:00 — Enligt AFL 4:8 första stycket är förutsättningen för att erhålla ersättning för tillfällig vård av barn att förälder måst avstå från förvärvsarbete. Tolkningen av denna bestämmelse är, enligt uppgift, olika hos de lokala försäkringskassorna. Ett förtydligande av lagtexten synes nödvändig för att skapa enhetlighet i tillämpningen. Ett i pressen omskrivet fall handlar om en nattarbetande förälder, som nekats ersättning då barnet blivit sjukt. Han förutsätts kunna sköta barnet då makan arbetar om natten. När hon därefter kommer hem från sitt arbete, förutsätts hon kunna ta över vården. Hennes behov av vila blir härigenom eftersatt. Enligt kassan är ingen av föräldrarna berättigad till föräldrapenning. Man förutsätter tydligen att båda föräldrarna kan ställa upp dygnet runt under barnets sjukdom. Ett annat exempel handlar om vårdpersonal som deltar i av anordnad utbildning med bibehållna löneförmåner och som måste stanna hemma från kursen för att ta hand om sjukt barn. Inte heller här anser att man är berättigad till ersättning, eftersom man inte nödgas avhålla sig från förvärvsarbete utan från studier. Vid kontakter med kassan i har man där medgivit, att det kan tyckas vara en snäv tolkning av lagen och att man kan tänka sig att betala ersättning vid kortare utbildning men inte vid längre. Var gränsen går mellan kort och lång utbildning har man dock inte närmare angivit. Ovanstående typexempel har behandlats olika i skilda delar av landet och ibland lett till att ersättning utbetalats, ibland inte. En sådan ordning är naturligtvis inte godtagbar. Enligt mitt förmenande bör föräldrapenning för tillfällig vård av sjukt barn utgå till den som måste avstå från inkomst för att vårda barnet. Jag förutsätter att utskottet utarbetar erforderlig lagtext. Under hänvisning till ovanstående hemställer jag att beslutar att AFL 4:8 får en sådan utformning att klarhet skapas om rätten till föräldrapenning för tillfällig vård av sjukt barn i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G502734 · 1982-01-20 00:00:00 — Motion 1981/82:734 ATP-avgifter för vissa utlandsanställda Den nya lagen om socialförsäkringsavgifter som trädde i kraft innebär bl. a. att ATP-avgiften i fortsättningen skall beräknas på hela lönesumman. Det tidigare taket för avgiftsuttag har således tagits bort. I gengäld har det procentuella utgiftsuttaget reducerats, varigenom det totala avgiftsuttaget beräknas bli i stort sett oförändrat. Då det gäller utlandsanställd personal för vilken ATP-förbindelser med tecknats har emellertid de nya reglerna inneburit avsevärda merkostnader för arbetsgivaren. Således redovisar ett företag med 46 berörda anställda en årlig merkostnad på ca . Denna effekt torde inte ha varit förutsedd, då beslut fattades om beräkningsgrunderna för uttag av ATP-avgift. Det borde vara rimligt att för utlandsanställd personal för vilken ATP-förbindelse tecknats vid beräkning av pensionsgrundande inkomst bortse från sådan del av lönen som betingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet. Hit räknas exempelvis ersättning för hållande av representationsbostad, ersättning för skolavgifter för medföljande barn etc. I stället kan en pensionsgrundande inkomst fastställas. Detta borde inte stöta på några särskilda svårigheter, eftersom det redan nu är vanligt att anställningsavtal mellan arbetsgivaren och den utlandsplacerade löntagaren innehåller överenskommelser om pensionsgrundande inkomst. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i bestämmelserna om arbetsgivares ATP-avgift att, då fråga är om en arbetstagare som av en arbetsgivare med verksamhet här i riket utsänds till annat land för arbete för arbetsgivarens räkning eller i fråga om arbetstagare som omfattas av s. k. ATP-förbindelse, bortses från sådan del av ersättningen som betingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet.
mot · G502735 · 1982-01-22 00:00:00 — Studiestöd till svenska ungdomar som studerar i utlandet Ungdomsutbyte över nationsgränserna är någonting som alla säger sig värna om. Främst är det ungdomar i gymnasieskolan som får tillfälle att tillbringa vid något eller College i framför allt . Det har också blivit allt vanligare att högskolestuderande skaffat sig en utbildning i något annat land. Många ungdomar studerar i och andra föredrar länder som , eller . På samma sätt kommer ungdomar från andra länder till , för att bedriva studier här. Att denna verksamhet är positiv råder troligen inga delade meningar om. I en orosfylld värld är utbyte över nationsgränserna enbart av godo. Man lär känna andra folk, hur de lever, hur de reagerar inför olika situationer. Man lär sig ett språk, praktiskt taget perfekt. Och sist, men inte minst, man lär sig förstå ett annat lands kultur. Allt detta är någonting som inte enbart ungdomarna själva har nytta av, utan som förhoppningsvis kommer vårt land till godo. Att få möjlighet att bedriva studier i ett annat land är emellertid en förmån som tillkommer ett litet fåtal. Antingen lyckas man få ett stipendium eller också har man föräldrar med förutsättningar att stötta ekonomiskt. Det är nämligen svårt att få studiestöd för en utlandsutbildning. har snäva regler. Man ställer i stort sett bara upp på bristutbildningar (t. ex. läkare) och utbildningar det är svårt att komma in på. Ekonomiskt skulle vi inte förlora något på en förändring av detta system. För utlandsstuderande utgör studiestödet den enda kostnad som vi skulle behöva betala. Med tanke på att denna utgör endast en mindre del av den totala utbildningskostnaden för en högskolestuderande, är det sannolikt så att på många sätt drar fördel av att ungdomar skaffar sig en utbildning i utlandet. Med stöd av det ovanstående hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag som innebär att svenska ungdomar, som antas till utländska universitetseller högskoleutbildningar, erbjuds samma studiestödsförmåner som vid studier i . PER STENMARCK (m)
mot · G502737 · 1982-01-21 00:00:00 — Receptfri försäljning av nikotintuggummi S. k. nikotintuggummin, som används som ett medel för rökavvänjning, får inte säljas receptfritt på apotek eftersom de innehåller nikotin. Cigarretter och annan tobak som också innehåller nikotin får däremot säljas receptfritt och var som helst. Detta rimmar dåligt med det intresse som finns för minskad tobakskonsumtion. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att beslutar att nikotintuggummi får säljas receptfritt på apotek.
mot · G502738 · 1982-01-20 00:00:00 — i m. fl. Anslaget till forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet, m. m. I budgetpropositionens bil. 8 föreslås för /83 under p. för forsknings- och utredningsarbete samt försöksverksamhet. Detta belopp överskrider med närmare 10 milj. kr. de faktiska utgifterna under denna punkt för /81, från vilket också en reservation på över 18 milj. kr. Den forskning, som bedrivs under ledning av den s. k. delegationen för social forskning, äger uppenbarligen rum utanför den normala ramen för vetenskaplig verksamhet, med avseende på såväl granskningen av forskningsprojekt som redovisningen av desamma. Det kan med skäl ifrågasättas, om statliga myndigheter skall bedriva forskningsverksamhet av denna omfattning utanför universitets- och högskoleorganisationens ram. I enlighet med de ganska enstämmiga synpunkter, som framförts från landets forskningsråd och högskolor, bör tillgängliga medel främst tillföras den kvalificerade forskningsorganisationen. Med hänsyn till vad som här anförts synes det skäligt att dels nedsätta anslaget under A 3 till förslagsvis 5 milj. kr., dels fördela 5 milj. kr. till vartdera av de medicinska resp. humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsråden, dels tillföra (E. 11), som saknar medel för sin egentliga verksamhet, , dels slutligen inbespara återstående 10 milj. kr. Åberopande det anförda hemställs 1. att till Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att till för /83 anvisar ett förslagsanslag av . G. () i () () () () ()
mot · G502739 · 1982-01-21 00:00:00 — m. fl. Ett stort och för litet uppmärksammat problem är sjukhussvälten. Larmrapporter har kommit som visar att undernäring är vanligare bland sjukhuspatienter än fetma. På vissa kirurgavdelningar är så många som en tredjedel av alla nyinkomna patienter undernärda. De har redan vid intagningen brist på nödvändiga näringsämnen. Kostvaneundersökningar visar att många människor i vårt land äter fel. Får vi inte den näring vi behöver, får vi sämre motståndskraft, blir trötta, får huvudvärk, samarbetssvårigheter m. m. Därför är det viktigt att alla människor tidigt, redan som barn och sedan i all utbildning, får en grundläggande kunskap om att maten har en avgörande betydelse och att det finns ett viktigt samband mellan kost och hälsa. Tyvärr saknas ofta tillräcklig kunskap bland sjukhuspersonal om undernäring. En förklaring är att problemet inte getts tillräcklig plats inom olika vårdutbildningar. Alltför ofta känner därför de som vårdar patienter inte till kostens betydelse för att man skall kunna bekämpa sjukdomen riktigt. Många genomgår behandlingar för att bli bättre, men ingen ser till att de får tillräcklig näring för att orka tillfriskna. Förekomsten av undernäring (sjukhussvält) är ett så stort problem för sjukvården att det borde bli föremål för särskild utredning för att finna förebyggande åtgärder. Inom långvården är också undernäringen ett stort problem. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning för att komma till rätta med undernäring (sjukhussvält). () () () MAJ ()
mot · G502740 · 1982-01-22 00:00:00 — m. fl. Tumörsjukdomar var 1977 den vanligaste dödsorsaken bland kvinnor i åldern . Den vanligaste tumörformen för kvinnor i åldern är bröstcancer. finns det en utmärkt undersökningsmetod, mammografi, som är ett snabbt och säkert hjälpmedel i diagnostiseringen av bröstcancer i ett tidigt skede. Förutom mammografi krävs även cytologprov och undersökning av läkare för att säkerställa diagnosen. För att underlätta de nödvändiga undersökningsmetoderna och läkarsamtalen är det en stor fördel om alla dessa kan ske i en samlad central, s. k. bröstmottagning. Av vikt är att resurser ställs till förfogande för att få diagnos ställd hos de kvinnor som på grund av oro för bröstcancer söker sig till sjukvården. Med utgångspunkt från att bröstcancer är den vanligaste cancerformen hos kvinnor i åldern finns det stora vinster att hämta när det gäller att stilla kvinnors oro, genom ett väl utbyggt och snabbt omhändertagande när de söker läkarvård. I detta sammanhang bör understrykas de värdefulla insatser som sker genom frivilligorganisationer. Det är kvinnor som själva genomgått bröstoperation som ställer upp och ger information, stöd och hjälp till de kvinnor som just fått diagnosen bröstcancer ställd. Dessa organisationer bör ges en naturlig plats i vården av bröstcancerpatienter. Bristen på röntgenläkare och bristen på röntgenläkare utbildade för tolkning av mammografiröntgen är till hinder för en snabb utbyggnad av mammografiverksamheten. Förändrade arbetsförhållanden och möjligheter till kontakter med kolleger kan ge ett annat innehåll i arbetet som lockar flera läkare till denna specialitet. Allmän hälsokontroll med mammografiundersökning kan ske först när utvärderingen skett av de nu pågående försök som sker i och . Utvärderingen av de ovan nämnda försöksprojekten innebär dock ej att inte bröstcancercentraler skall byggas ut. Uppmaning till kvinnor och undervisning samt information till dessa om självundersökning leder helt naturligt till att ett antal kvinnor söker läkare för tumörmisstanke. Dessa kvinnors behov av stöd och snabb diagnos måste också tillgodoses. Med stöd av detta hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om tidig diagnos och stöd till kvinnor med misstänkt bröstcancer. () () MAJ () () () ()
mot · G502741 · 1982-01-22 00:00:00 — och av lagstiftningen om läkemedel Läkemedelslagstiftningen har i allt väsentligt varit oförändrad då den nuvarande läkemedelsförordningen trädde i kraft. Något samlat politiskt grepp har inte tagits trots att läkemedelsområdet genomgått viktiga förändringar. En samlad översyn över läkemedelslagstiftningen bör kunna ta ställning till olika aktuella spörsmål inom området. Här skall endast nämnas svårigheterna att med nuvarande rutiner för förskrivning och kontroll komma till rätta med läkemedelsmissbruk och patienters rundvandring till läkare i syfte att komma över läkemedel i doser som överskrider vad som är medicinskt motiverat. Läkarnas förskrivningspraxis varierar mycket och bör studeras närmare. Upptagandet på de svenska narkotikaförteckningarna av vissa läkemedel som medel mot oro, ångest och sömnsvårigheter saknar motsvarigheter i andra länder och har skapat förvirring kring begrepp som narkotika och narkotikamissbruk. Uppdraget för en utredning inom läkemedelsområdet bör vara att åstadkomma en översyn av lagstiftningen och därvid beakta de senaste två decenniernas utveckling inom forskning, sjukvård och debatt samt att formulera en tydligare målsättning för samhällets läkemedelspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om översyn av läkemedelslagstiftningen. () ()