ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021665 · 1982-01-25 00:00:00 — 1981/82 1665-1672 Motion 1981/82:1665 Rationalisering av statlig verksamhet med hjälp av ADB, m. m. I en partimotion till årets utvecklas moderata samlingspartiets syn på datorerna i samhället. I motion 1980/81:1525 diskuterade jag vissa frågeställningar inom detta område mera i detalj. I motionen påvisades att de i motionen behandlade frågorna, speciellt vad avser rationaliserings- och ADB-verksamhetens inom den statliga sektorn återverkan på övriga sektorer inom samhället, ej behandlats eller behandlas av någon offentlig utredning eller av datadelegationen. fann i betänkandet FiU 1980/81:23 inte skäl att vid sidan av alla pågående utredningar och vid sidan av datadelegationen begära att ytterligare utredningsarbete påbörjas. I sammanhanget nämndes även att en datapolitisk proposition har aviserats . Därmed avslogs motionens hemställan. I årets budgetproposition föreslås ADB-system för bl. a. kronofogdemyndigheterna samt ett nytt system för informationsutbyte mellan mervärdeskatt och inkomstskatt och ett nytt ADB-system för mervärdeskatt. Inte heller i underlagen till dessa nya och omfattande ADB-system har, såvitt jag kan se, de problemställningar jag påtalade i motion 1980/81:1525 beaktats. Angelägenheten att få dem belysta har därför ökat bl. a. av dessa skäl sedan föregående . Enligt min mening föreligger en uppenbar risk att den datapolitiska proposition som aviserats kan komma att utgå från ofullständiga grunder och att även i övrigt kan nödgas ta ställning till datafrågor utan att ha tillräckliga underlag. Mot bakgrund av det här och i motion 1980/81:1525 anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionerna anförs om möjligheterna att åstadkomma kostnadssänkningar inom den statliga sektorn genom ökad användning av ADB och hemställer om ett åtgärdsprogram på detta område, 2. att hos regeringen begär en sammanställning, med förslag till prioriteringar, av resursbehovet för omläggningar o. d. av statliga ADB-system , 3. att hos regeringen begär att de i motionen behandlade frågeställningarna om hur ADB-system påverkar näringsliv, företag och enskilda medborgare utreds.
mot · G5021668 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1668 SCB:s partisympatiundersökningar fyller en så viktig funktion att de borde återupplivas. Genom det stora urvalet ger dessa analyser en värdefull bild av åsiktsutvecklingen inom skilda medborgargrupper. Den osäkerhet som alltid vidlåder opinionsmätningar gör det angeläget att flera olika metoder prövas och flera undersökningsserier publiceras. Mitt förslag är att partisympatiundersökningarna bereds utrymme inom det anslag som beviljar för central statistikproduktion. Den största av SCB:s statistikgrenar är f. n. jordbruksstatistiken, som till vissa delar finansieras över ekonomidepartementets huvudtitel och till andra delar över . bör ge regeringen till känna att utrymme för partisympatiundersökning bör beredas under /83 och att medel härför bör åstadkommas genom besparingar i jordbruksstatistiken. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med bifall till regeringens förslag om anslag till (Ekonomidepartementet B 1) och administration av det permanenta skördeskadeskyddet m. m. (C 8) ger regeringen till känna att det bör beredas utrymme för partisympatiundersökning genom besparingar i SCB:s delprogram 2, 2. att bemyndigar regeringen att om så erfordras företa nödvändiga överföringar mellan de sjunde och tionde huvudtitlarna.
mot · G5021669 · 1982-01-26 00:00:00 — Statens kostnadsansvar vid delning av Regeringen beslutade att skall upplösas och ersättas av två nya kommuner. Regeringens motiv för delning är enligt uppgift av kommunaldemokratisk art. Man hänvisar till den inställning som medborgarna demonstrerade i en folkomröstning. Samtliga remissorgan har emellertid påtalat att kommunen befinner sig i en besvärande ekonomisk situation. Man har också understrukit att en eventuell delning ytterligare förvärrar ekonomin genom delningen. Nuvarande har haft svårt att tillfredsställa behovet av service. Detta beror bl. a. på såväl den förändrade befolkningsstrukturen som den snabba expansionen av kommunen. har en kraftig utbyggnad av service skett genom statsmakternas beslut på exempelvis skolområdet och barnomsorgen. Kommunens utbyggnad har dessutom genomförts med den utgångspunkten att de båda kommundelarna även skulle utgöra en kommun. Kommunens ekonomi försämrades ytterligare . Finansieringskapitalet minskade med ca 7,8 milj. kr. uppgick det till minus 33 milj. kr. Med andra ord saknas därmed resurser för att möta en ekonomiskt osäker framtid. I kommunens ansökan om extra skatteutjämningsbidrag till regeringen framhålls bl. a. orsakerna till svårigheterna: - den tärande delen av befolkningsstrukturen ökar avsevärt - allt större krav på kostnadskrävande samhällsservice - det lilla antalet arbetsplatser i kommunen orsakar hög utpendling (lägre skatteintäkter på grund av reseavdragen) - låg förvärvsintensitet för kvinnor (låg skatteintäkt) - litet antal företag (låg skatteintäkt) - mycket hög andel småhus av bostadsbeståndet (låg skatteintäkt på grund av underskott i förvärvskälla) - höga kapitalkostnader. Man framhåller också från kommunens sida att bidragssystemet fått helt motsatt effekt mot den avsedda. I stället för att utjämna skillnaderna i bärkraft har effekten blivit att skillnaderna ökat. har beräknat kostnaderna för delningen till 2,9 milj, kr. Här skall inte diskuteras om delningsbeslutet var klokt eller inte. skall ifrågasättas om både landets och kommunernas ekonomiska svårigheter borde föranleda att verkställigheten flyttades fram . Däremot finns det fog för åsikt att sammanläggningen 1974 var en följd av en beslutad kommunindelningsreform. Att invånarna i den nuvarande och de nybildade kommunerna ensamma skall bära kostnaderna för delningen är inte rimligt. Regeringen bör ge uttryck för ett statligt övergripande ansvar genom att lämna bidrag till delningskostnadema. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen.
mot · G5021672 · 1982-01-26 00:00:00 — Utnyttjande av prisinstrumentet för att begränsa alkoholkonsumtionen Skatteinstrumentet har under en lång rad av år varit en av de mest verksamma åtgärderna för att begränsa alkoholkonsumtionen. Det har rått en bred politisk enighet om värdet av att alkoholdryckerna har ett förhållandevis högt pris. Det bör dock noteras att prisinstrumentet inte använts på det sätt och med den effektivitet som man borde ha kunnat förvänta utifrån prisets allmänt dämpande effekt. De prishöjningar som genomfördes och 1980 var utomordentligt verkningsfulla och har kompletterats med massiva informationsinsatser samt andra restriktiva åtgärder för att begränsa tillgängligheten. Den nedgång i den registrerade alkoholkonsumtionen som pågått torde dock till allra största del kunna hänföras till prisinstrumentet. Det är dock olyckligt att regeringen avstått från att utnyttja prisinstrumentet, trots SAMO:s kommentar i sin första rapport, Ds S 1980:10, där man framhåller: Alkoholpriserna har ofta släpat efter den allmänna prisutvecklingen, till följd av att det som regel har gått mellan varje prishöjning. Från alkoholpolitisk synpunkt är detta enligt SAMO:s mening inte försvarligt. SAMO ser det därför som önskvärt att framtida prishöjningar genomförs med väsentligt kortare mellanrum än . För att undvika att prishöjningarnas alkoholpolitiska effekt urholkas av inflationen är det vidare enligt SAMO:s uppfattning nödvändigt att man vid framtida skatteskärpningar temporärt höjer alkoholpriserna över den allmänna prisnivån. Den modell som tillämpades vid den senaste prishöjningen bör alltså följas även . Om man räknar fram realprisutvecklingen för alkoholdrycker (1981 är ungefärliga tal) finner man följande: Tabellen utvisar en alltför låg realprisutveckling, varför det kan anses sannolikt att konsumtionen varit än lägre med en mera konsekvent användning av prisinstrumentet. för alkoholfrågor har gjort beräkningar som talar för att om man vill uppnå en minskning av alkoholkonsumtionen bör en prisökning ske med /år. Detta gäller under förutsättning att realinkomsterna blir oförändrade. Ökas dessa måste realpriset ökas med samma procentsats som realinkomsterna. Alkoholkostnaderna bör inte ingå i konsumentprisindex. Skattedelen av alkoholdryckernas utförsäljningspris är så dominerande att en förhöjd beskattning på alkoholen kan få icke avsedda konsekvenser på andra områden. En ganska ringa höjning av alkoholbeskattningen skulle t. ex. kunna utlösa indexklausulen så att hela lönemarknaden skulle gå ut i nya förhandlingar. Det finns kanske ett par miljoner människor i som inte använder alkohol, och detta förrycker också beräkningar om sådana poster skall ingå. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att begär att regeringen framlägger förslag om att alkoholpriserna lyfts ur index, 2. att begär att regeringen lägger fram förslag om ett alkoholbeskattningssystem som bidrar till att alkoholdryckerna ökar kraftigare i pris än andra konsumtionsvaror. () HANS ()
mot · G5021673 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1673 Effektivare taxeringskontroll av rörelseidkare Jag har vid många tillfällen känt mig som sparv i tranedansen beroende på svårigheter att förstå de utomordentligt invecklade bokslut som ligger till grund för taxeringen. är måttet rågat, årets taxering tenderar att urarta i flera avseenden. Man kan nästan tala om anarki på det sätt som bolagen redovisar eller snarare underlåter att redovisa sin verksamhet för skattemyndigheten. (Ledamot i .) Situationen inom taxeringsorganisationen är utomordentligt allvarlig. Vi har en internationellt sett närmast minutiös granskning av 6 miljoner löntagardeklarationer. Men kontrollen av rörelseidkare och en del andra svårkontrollerade skattskyldiga är ytterst bristfällig och ligger långt efter vad som gäller i t. ex. eller . presenterade regeringen en proposition med förslag för att långsiktigt åstadkomma effektivare taxeringskontroll och ökad rättvisa och likformighet i taxeringen. I skatteutskottets betänkande formulerades syftet på bl. a. följande sätt: Utskottet anser det angeläget att särskilt understryka vad departementschefen på flera ställen framhållit i propositionen, nämligen att ett av de väsentligaste syftemålen med reformerna är att intensifiera och koncentrera gransknings- och kontrollinsatserna till rörelseidkare och andra svårkontrollerade skattskyldiga. ansåg det också viktigt att förena en generellt genomförd tjänstemannagranskning av deklarationerna med ett utvidgat lekmannainflytande vid beslutsfattandet. Den nya taxeringsorganisationen som började genomföras fr. o. m. taxering har inte givit de resultat som statsmakterna hade hoppats på. Orsakerna till detta har behandlats av , , datadelegationen och många andra som är berörda av frågan. Det finns nu underlag för regeringen att upprätta ett samlat program för att effektivisera taxeringskontrollen och genomföra ökad rättvisa i beskattningen. Särskild vikt bör därvid ges åt kontrollen av rörelseidkare. Som ett konkret exempel på en åtgärd som kan genomföras som en liten 1 1981/82. 1981/82 1673-1683 del av ett samlat program kan nämnas följande: En rörelsedeklaration består av någon av blanketterna J2, J3, R1, R5 eller 2 av en mängd bilageblanketter plus ett räkenskapsutdrag. I många fall är det närmast omöjligt för en ledamot i taxeringsnämnd att på grundval av dessa uppgifter bilda sig en klar uppfattning om förutsättningarna för en riktig beskattning. Räkenskapsutdragen har en mycket varierande utformning och kvalitet, alltifrån komplicerade databokslut, med hundratals uppgifter, till slarvigt handskrivna A4-papper med mindre än tio uppgifter på. Taxeringstjänstemän i har till datadelegationen lämnat förslag till hur alla dessa blanketter liksom räkenskapsutdragen skulle kunna ersättas av en ny enhetlig blankett med så gott som all för granskningen väsentlig information. Det finns mängder av andra förslag som kan tas till vara för att förbättra arbetet med taxeringen. Med stöd av vad som ovan anförts yrkar jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av att effektivisera taxeringsorganisationen för kontroll av rörelseidkare.
mot · G5021675 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1675 Vidgade möjligheter till skattefondsparande i det egna företaget Det råder bred politisk enighet om värdet av att näringslivet - då främst industrin - tillförs nytt riskvilligt kapital för att denna viktiga sektor av samhället skall kunna byggas ut och bidra till positiv samhällsutveckling. Enligt den senaste långtidsutredningen kommer industrins externa riskkapitalbehov att uppgå till ca . Sedan regeringsskiftet har olika stimulansåtgärder vidtagits för att stimulera allmänhetens intresse för aktiesparande. Ett skattefondsparande har införts som genom sin konstruktion av skattereduktion av ett begränsat månadsbelopp har vunnit stor framgång bland spararna och ger f. n. ett betydande tillskott till utbudet av riskkapital för näringslivets utbyggnad. Anställda i börsnoterade företag har fått möjlighet att spara i det egna företagets aktier med samma skatteförmåner som för det vanliga skattefondsparandet. Ett system med andel i vinst tillämpas i olika företag i landet och uppskattas av de anställda i företagen. Systemet tillämpas främst av mindre och medelstora företag, som genom sin ägarstruktur inte omfattas av skattefondsparandet. Ett system med rätt till motsvarande skattesparande av begränsad del av andel i vinsten skulle av många uppfattas om rättvist och skulle dessutom ge företagen som tillämpar andel i vinstsystemet ett värdefullt kapitaltillskott . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående vidgade möjligheter för skattefondsparande i det egna företaget.
mot · G5021676 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1676 Skattefondsparande för kooperativa företag Skattefondsparandet via bankanknutna aktiesparfonder har under föregående år marknadsförts intensivt och vunnit stor anslutning. Möjligheter har också tillskapats för en stor del av enskilda börsnoterade företag och företag som är med på fondhandlarlistan att starta företagsanknutna fonder, där de anställda kan spara i aktier. Med detta sparande följer att av det sparade beloppet, enligt vissa inbetalningsregler, är skattemässigt avdragsgillt samt att värdestegring och utdelning inte är föremål för beskattning. De sparade medlen skall bindas . F. n. diskuteras möjligheter att utöka skattefondsparandet även till företag utanför börsen. Denna fråga är aktuell för behandling antingen i samband med väntad proposition om småföretagen eller genom särskild proposition med avsikt att tilltänkt reform för småföretagen skall kunna träda i kraft snabbt. huvudbetänkande, Kooperationen i samhället (SOU 1961:60), överlämnade sitt betänkande till industriministern i oktober 1981.1 utredningen diskuteras frågan om skattefondsparande inom kooperativa föreningar. Några konkreta förslag lämnas emellertid inte av utredningen utan denna förutsätter att frågan får en fortsatt behandling inom . Utredningen har emellertid lämnat förslag om en ny form av insatskapital, som skall knytas till de kooperativa företagen, s. k. B-insatser. Genom införandet av B-insatser möjliggörs även att andra än medlemmar kan bidra med kapital till de kooperativa företagen. Denna möjlighet till uppbyggnad av eget kapital, för bl. a. de kooperativa företagens anställda, bör stimuleras genom en koppling till skattefondsparande. Organisatoriskt bör man lösa frågan för de kooperativa företagen enligt modeller som gäller för börsföretagen. Således kan t. ex. en eller flera bankanslutna fonder sköta placeringen av medel i de kooperativa företagen i utbyte mot B-insatser. Principiella skillnader föreligger mellan sparande i insatser och aktier, men väsentligt är att de skilda företagsformer vi har i landet bör ha möjligheter till kapitalanskaffning på lika villkor. Det är också en fråga om att anställda i olika företagsformer skall ges likvärdig rätt att med skattestimulans kunna medverka till kapitaluppbyggnaden i de företag man är anställd i till ömsesidig fördel. att beslutar begära att regeringen skyndsamt utreder hur ett skattefondsparande skall administreras för de kooperativa företagen i syfte att få ett ställningstagande, då denna fråga behandlas i samband med den aviserade propositionen med anledning av kooperationsutredningens betänkande.
mot · G5021677 · 1982-01-26 00:00:00 — Skattelättnad vid vårdnad av barn Hem och familj är av central betydelse för individ och samhälle. Ansvaret för att barnen skall kunna växa upp under trygga och harmoniska förhållanden vilar i första hand på föräldrarna, men vi har alla ett gemensamt ansvar att se till att barnfamiljerna ges ekonomisk trygghet och att föräldrarna får stöd i sitt fostrararbete. Barnfamiljerna bör ges valfrihet att fördela sin tid mellan förvärvsarbete och vården av barn på det sätt som bäst passar den egna situationen. I valfriheten ligger också att de som av olika skäl väljer att själva vårda sina barn och därmed gör en för samhället nyttig arbetsinsats bör få ersättning för sitt arbete. Vård av barn skall anses vara en samhällsnyttig insats. Det förhållandet att en familj fritt väljer eller är tvingad till andra vårdformer än kommunalt daghem får inte leda till att familjen ekonomiskt diskrimineras i jämförelse med andra familjer. De familjer som vill eller måste leva på en förälders inkomst bör ges ekonomiskt stöd i sitt fostrararbete, vilket man helt enkelt kunde göra genom en skattereduktion så att den i familjen som förvärsvarbetar skulle kunna göra avdrag på sin skatt på förslagsvis ca . De som inte kan omfattas av den här skattereduktionen -1, ex. ensamföräldrar - får behandlas med hänsyn till sin speciella situation. Om man i stället för att betala ut en viss vårdnadsersättning införde en skattereduktion för den förvärsarbetande förälders del, skulle man dessutom slippa en hel del administrativt och byråkratiskt krångel. Det är bättre att inte betala ut en ersättning utan via en skattereduktion ge familjerna det ekonomiska bidrag de behöver. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattereduktion vid vårdnad av barn.
mot · G5021678 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1678 Avdrag vid inkomsttaxeringen för kostnader för privat barntillsyn Småbarnsföräldrar som förvärsarbetar måste ha någon form av barntillsyn. De flesta försöker ordna sin barntillsyn genom den kommunala servicen, dvs. att få plats på daghem. I många kommuner är emellertid daghemsköerna så långa att åtskilliga föräldrar inte får någon daghemsplats. En del föräldrar som inte får daghemsplatser föredrar då att inte förvärsarbeta och att själva ta hand om sina barn. Detta gäller i hög grad människor som arbetar inom yrken där det saknas folk ute på arbetsmarknaden, t. ex. sjuksköterskor och lärare. Andra föräldrar som inte får daghemsplatser önskar ändå eller är tvungna att förvärvsarbeta. För dem återstår att på privat väg ordna barntillsynen. De kan då dels försöka få in barnen på privat daghem, dels lämna barnen hemma och själva anställa en hemhjälp. Att anlita privat daghem eller att ha barnen hemma med en anställd hemhjälp medför betydligt högre kostnader för en familj än om familjen hade möjlighet att utnyttja den kommunala servicen. Detta förhållande innebär en stor orättvisa mot dem som inte lyckas få daghemsplatser - de drabbas av mycket större utgifter. Mot denna bakgrund vore det rimligt att föräldrar som ordnar sin barntillsyn på privat väg hade rätt att göra avdrag i deklarationen för kostnader i samband med denna tillsyn. finns det många som saknar sysselsättning och gärna skulle ställa upp för sådan här barntillsyn, men då är det nödvändigt att den som anställer vederbörande får göra avdrag åtminstone för en del av kostnaderna. Om denna rätt fanns skulle situationen underlättas mycket för dem som inte kunnat får daghemsplats. Därmed skulle säkerligen också många fler föräldrar utnyttja möjligheten att privat ordna sin barntillsyn. Detta skulle innebära att daghemsköerna minskade, med den följden att det inte behövdes så många daghemsplatser. Det betyder alltså att stora besparingar skulle kunna göras för samhället - en daghemsplats kostar så mycket som ca . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om regler som medger rätt att göra avdrag vid inkomstskattetaxeringen för kostnader för privat barntillsyn.
mot · G502168 · 1982-01-11 00:00:00 — Motion 1981/82:168 Straffansvar för onykterhet vid framförande av tåg eller rälsbuss Det är klart oförsvarligt att framföra fordon i onyktert tillstånd. Risken för att allvarliga olyckor skall inträffa är uppenbar. Därför medför rattfylleri och rattonykterhet straffansvar i vår lagstiftning. Genom en inträffad händelse har det framkommit att lagen inte täcker in det förhållandet att fordonet varit spårbundet. Det måste vara ett förbiseende. Självfallet måste samma krav om nykterhet ställas på en förare av lok eller rälsbuss. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att trafikonykterhetsbrott faller under samma lagrum oavsett om det gäller vägtrafik eller spårbunden trafik. () ()
mot · G5021680 · 1982-01-21 00:00:00 — Motion 1981/82:1680 Rätt till investeringsavdrag för företag som inte är mervärdeskattepliktiga har med anledning av proposition 1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder beslutat om att ett särskilt investeringsavdrag vid redovisningen av mervärdesskatten skall införas för investeringar i maskiner och inventarier . Anknytningen till mervärdeskattesystemet har avgjorda fördelar. Den ekonomiska effekten av avdragen \ framkommer snabbt. Avdragen kan utnyttjas fullt ut oavsett om företagens verksamhet går med vinst eller med förlust. Konstruktionen är också förenad med nackdelar. Principiellt är det föga tilltalande att stora grupper näringsidkare avskärs från denna stimulansmöjlighet på grund av att de inte är med i mervärdeskattesystemet. För dem som är med i systemet endast till en del blir avdragets värde begränsat. Denna gränsdragning finner vi olycklig och den bör undanröjas. Det måste understrykas att i nuvarande samhällsekonomiska läge är det angeläget att få fart på hela näringslivets investeringar och inte bara på investeringarna för de företag som är mervärdeskattepliktiga. Regeringen bör därför komplettera reglerna med särskilda bestämmelser för investeringar inom rörelse och jordbruk, som inte omfattas eller endast delvis omfattas av mervärdeskattelagstiftningen. Det kan nämnas att gränsdragningen bl. a. leder till sådana egendomliga konsekvenser som att investeringar som görs av arkitekter helt omfattas av möjligheterna till investeringsavdrag medan däremot sådana yrkesgrupper som uppfinnare och liknande saknar dessa möjligheter. Att på detta sätt diskriminera en grupp som är av speciellt intresse för det svenska näringslivets utveckling finner vi helt förkastligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till komplettering av 1 § lagen om särskilt investeringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskatt så att även icke mervärdeskatteskyldiga och endast delvis mervärdeskatteskyldiga fullt ut kommer att omfattas av lagstiftningen. () ()
mot · G5021681 · 1982-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1681 Momsändring i anslutning till redovisningsperiod Momssänkningar och momshöjningar används alltmer som regulator och instrument i den ekonomiska politiken. Förändringar av momsen bör ske vid redovisningsperioderna. När förändringar sker innebär det onödigt merarbete och onödiga påfrestningar för företagare, handel, bokförings- och revisionsbyråer samt mervärdeskatteenheten vid länsstyrelserna. Ommärkning av varor innebär betydligt mindre arbete om det kan ske vid månadsinventeringarna inom handeln. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att förändringar av momsen bör ske vid redovisningsperioderna.