mot · G5022408 · 1982-04-01 00:00:00 — skall anvisas utöver regeringens förslag. Detta möjliggör en förbättrad utbildning för personalen hos . Det möjliggör också att arbetarskyddsstyrelsens arbete med att ge föreskrifter om datatekniken kan påskyndas. Vad vi nu har anfört om arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionens uppgifter inom det datatekniska området bör av ges regeringen till känna. Fackliga medel för forskningsinitiering De kunskaper som finns om risker i arbetsmiljön utgör ett tillräckligt beslutsunderlag för mycket omfattande förbättringar av arbetsmiljöerna. behövs forskning för att upptäcka okända miljörisker, för att närmare studera karaktären hos de nu kända riskerna och för att finna metoder att komma till rätta med dem. En nödvändig förutsättning för en väl fungerande forskningsverksamhet är en hög vetenskaplig kompetens på berörda områden inom högskolan. En lika viktig förutsättning är att de fackliga organisationerna har praktiska möjligheter att initiera forskning inom arbetsmiljöområdet. För att de fackliga organisationerna skall kunna utveckla sin kompetens som forskningsbeställare har arbetarskyddsfonden fördelat 5 milj. kr. till löntagarorganisationerna för forskningsinitierande verksamhet. Stödet är avsett bl. a. för utarbetande av forskningsprogram, kunskapsöversikter och remissarbete inom områden som berör vetenskapliga frågor. Medlen kan användas för ändamål inom arbetsmiljö- och medbestämmandeområdet, men också inom andra områden. Enligt beslut av (prop. 1980/81:100, SoU 1980/81:24) skall detta stöd till forskningsinitiering avvecklas. Organisationerna skall fr. o. m. innevarande budgetår klara finansieringen på egen hand. Vi socialdemokrater anser att bidraget till forskningsinitierande verksamhet är ett värdefullt sätt att öka de fackliga organisationernas kompetens som forskningsbeställlare vad bl. a. avser arbetsmiljöforskning. Vi har därför i motioner till fjolårets och årets riksdag krävt att arbetarskyddsfonden skall ge permanent stöd till löntagarorganisationerna för forskningsinitierande verksamhet (jfr motion 1980/81:1059 och 1981/82:1589). Om stödet upphör finns det enligt vår mening stor risk för att de fackliga organisationernas aktiviteter på området kommer att begränsas eller helt upphöra. Därför bör uttala att medel från arbetarskyddsfonden till löntagarorganisationerna för forskningsinitiering skall utgå även i fortsättningen. De fackliga organisationernas inflytande över datateknikens användning En förbättring av arbetsmiljön är till stor del en fråga om inflytandet på arbetsplatserna. Det är de anställda som bäst känner problemen, och det är deras intressen som skall komma i första hand i arbetsmiljöarbetet. Därför kan frågan om arbetsmiljön inte ses isolerad från arbetslivets reformering i övrigt. Under den borgerliga regeringstiden har reformarbetet för att ge de anställda ett ökat inflytande avstannat och i en del fall rent av ersatts med strävanden i motsatt riktning. Detta är allvarligt också ur arbetsmiljösynpunkt. Beslutsprocessen i samband med utveckling och introduktion av datasys tern måste enligt vår mening utformas så att alla berörda parter får en reell möjlighet till påverkan. Detta innebär bi. a. att medbestämmandeprocessen måste komma i gång i ett tidigt skede i datasystemutvecklingen. Vidare är det viktigt att medbestämmandemöjligheterna i koncernföretag säkerställs. Utvecklingen av datorsystem sker oftast i företag av koncerntyp, och de fackliga organisationernas medbestämmandemöjligheter i den typen av företag är bristfälliga. Nya arbetsrättskommitténs (NARK) förslag är av särskild vikt för att förbättra möjligheterna till fackligt arbete i små företag. Samtliga dessa åtgärder för att stärka arbetstagarnas medinflytande bör åstadkommas genom förändringar och förstärkningar av arbetsrätten. Arbetsmarknadsministern diskuterar i sin del av datapropositionen medbestämmandefrågorna, bl. a. vad gäller regionala förtroendemän, koncernföretag och möjligheterna att påbörja medbestämmandeprocessen i ett tidigt utvecklingsskede. Han förordar att nya arbetsrättskommitténs slutbetänkande skall avvaktas, så att behovet av ändringar i arbetsrätten kan prövas i ett sammanhang. Vi har i motion 1981/82:1623 krävt omfattande ändringar i arbetsrättslagstiftningen. Vår grundsyn är att den bästa garantin för att morgondagens produktionsteknik och produktionsprocesser utformas med utgångspunkt i människors behov och förutsättningar består i att ge de arbetande ett reellt inflytande över de beslut som föregår utveckling, introduktion och tillämpning av ny teknik i företagen. Vi upprepar här de förslag som har störst betydelse för de fackliga organisationernas medbestämmandemöjligheter vid införande av ny teknik. Medbestämmandereformen förutsätter dels arbetsmarknadsparternas aktiva avtalsmedverkan, dels starkt förbättrade villkor för det fackliga arbetet. Av många skäl är ett avtal om medbestämmande klart att föredra framför reglering i lag. Men ännu efter beslut saknas medbestämmandeavtal på de ojämförligt största kollektivavtalsområdena av den privata sektorn. har en ny förhandlingsrunda startats för tredje gången. Lyckas parterna inte heller den här gången sluta medbestämmandeavtal anser vi det nödvändigt att regering och riksdag närmare överväger den nuvarande tekniken för att vidga arbetstagarnas medbestämmande. I en sådan situation får olika framgångsvägar prövas. En möjlighet kan vara att skapa regler som ökar arbetsgivarsidans avtalsbenägenhet. En annan att ytterligare bestämmelser för materiell reglering tillförs. Det går även att tänka sig en kombination av sådana åtgärder. Vad vi här anfört om initiativ från regeringen i syfte att förverkliga medbestämmandeavtal på den privata arbetsmarknaden m. m. bör av ges regeringen till känna. uttalade, i anslutning till medbestämmandereformen, en klar uppfattning om att förutsättningarna för det fackliga arbetet skall förändras. () fick i uppdrag att med förtur utreda och avge förslag i dessa frågor. Kommittén överlämnade till den dåvarande regeringen ett delbetänkande (Ds A 1977:4), som innehåller en rad olika förslag. Flera av NARK:s förslag motiverades utifrån de vitt skilda villkor som gäller för fackligt arbete på stora och små arbetsplatser. Syftet med förslagen var att motverka uppkommande skillnader. Den specialisering och fördelning av fackliga arbetsuppgifter, som sker på större arbetsplatser görs inte på små. Antalet aktivt arbetande medlemmar räcker inte till. Detta ställer stora krav på den eller dem som arbetar fackligt på små arbetsplatser. Någon proposition med anledning av kommitténs betänkande har ännu inte förelagts . Tiden är nu mogen för att ta upp till prövning de förslag, som NARK lagt fram. Genomförandet måste dock ske i etapper. I en inledande etapp är det viktigt att i första hand regler skapas om tillträdesrätt för fackliga förtroendemän till arbetsplatserna. Flärutöver handlar det om att pröva NARK:s förslag om att ett system med s. k. regionala förtroendemän med permanent finansiering införs, att reglering av facklig verksamhet i koncerner och koncernförhållanden sker och att rätt till arbetstagarkonsult på arbetsgivarens bekostnad införs. Med hänvisning till vad som anförts bör hos regeringen begära att förslag framläggs utan ytterligare dröjsmål. - Information och förhandlingar Alla var vid beslut om medbestämmandelag 1976 medvetna om att det efter en tämligen begränsad tid skulle uppkomma behov av vissa tillägg och förändringar. Vi behöver bl. a. komma till rätta med brister i informationen till de anställda, dvs. både omfattningen av och tidpunkten för informationen. Dessa problem hänger nära samman med ordningen för s. k. primära förhandlingar, där de anställda ofta upplever att dessa förhandlingar sker på ett för sent stadium i beslutsprocessen. Särskilt vid introduktion och utveckling av datateknik är det viktigt att medbestämmandeprocessen kommer i gång i ett tidigt skede. Ett annat viktigt skäl för att kräva information är att de fackliga organisationerna skall ha möjlighet att få assistans av konsulter. I nu angivna frågor bör hos regeringen begära att förslag framläggs. Utvecklingen mot allt fler koncernbildningar medför att många beslut som berör ett stort antal människor läggs mycket högt upp i beslutshierarkin. Möjligheterna till medbestämmande blir starkt reducerade. Här krävs att förhandlingar kan föras med dem som ytterst fattar besluten. Vi anser att rätten till insyn, information, förhandling och förstärkt förhandlingsrätt bör utvidgas till att gälla även i koncerner och koncernliknande förhållanden. Samma sak bör gälla när systemutvecklingsarbetet bedrivs i särskilda företag. Vi föreslår att i dessa hänseenden hos regeringen bör begära förslag, som får behandla. - B r an s ch f o r s kn i ngsin s t i t u t I motion 1981/82:1589 om arbetsmiljön har vi tagit upp frågan om det fackliga inflytandet i branschforskningsinstituten. Inom ett flertal branscher finns branschforskningsinstitut, vars verksamhet till hälften finansieras med samhällsmedel. Exempel är , och . Branschforskningsinstituten är viktiga samarbetsorgan för företagen när det gäller att finna och utveckla nya produkter och produktionsmetoder. De skulle också kunna vara viktiga organ dels för arbetsmiljöforskningen, dels också för att inom ramen för allmänt tekniskt utvecklingsarbete ge både de fysiska och psykiska arbetsmiljöfrågorna ökad betydelse. Samhällsfinansieringen borde ge samhället möjlighet att tillse att så sker. Med något undantag har emellertid arbetsmiljöfrågorna inte kommit att nämnvärt behandlas i branschforskningsinstitutens arbete. De undantag som finns förefaller att gälla sådana institut där det finns facklig representation i styrelsen. Mot denna bakgrund anser vi det rimligt att fortsättningsvis kräva som villkor för statsbidrag till branschforskningsinstitut att de har facklig representation i styrelsen. Denna princip bör kunna införas fr. o. m. de bidrag som beviljas för /84. Det bör av ges regeringen till känna. Facklig utbildning på dataområdet De fackliga organisationerna har spelat en marginell roll vid införandet av ny tillverkningsteknik. Detta beror till en del på att den rätt som medbestämmande- och arbetsmiljölagen ger de anställda är för svag. Till en del beror det också på att medbestämmandet från de fackliga förtroendemännens sida förutsätter kunskaper som dessa i stort sett saknar. Kunskap om systemplanering och systemutveckling och om datateknik är av strategisk betydelse för att de anställda skall kunna utöva sin rätt till medbestämmande. har de fackliga organisationerna prioriterat kurser i datoranvändning av orienterande karaktär i sin studieverksamhet. Vi anser att det är önskvärt att den utbildningsverksamheten byggs ut ytterligare så att de fackliga representanterna får sådana kunskaper att de kan utöva sitt rättmätiga inflytande på företagens och organisationernas produktions- och verksamhetsplanering. Innehållet i och uppläggningen av utbildningen samt avgörandet om vilka som skall delta i sådan utbildning bör de fackliga organisationerna själva svara för. I den datapolitiska propositionen har regeringen inte tagit fasta på DEK:s förslag på detta område utan förordat att denna utbildning av förtroendemän och anställda i ny teknik bör bekostas av varje arbetsgivare själv och att kostnaderna inräknas i övriga investeringskostnader i samband med införande av ny teknik. Vi anser att dessa utbildningskostnader bör täckas av statliga medel och att utbildningsinsatserna bör ske . För /83 föreslår vi att arbetarskyddsfonden för detta ändamål får disponera 10 milj. kr. Datoriseringen och kvinnorna på arbetsmarknaden I propositionens arbetsmarknadsavsnitt lämnas en balanserad redogörelse för hur datoriseringen på olika sätt påverkar kvinnorna på arbetsmarknaden. Vi vill komplettera detta avsnitt med ett förslag som tar sikte på de akuta arbetsmarknadsproblemen. Det är av strategisk betydelse att arbetslösheten ej tillåts stiga till höga nivåer. Allt måste göras för att undvika en ytterligare stegring av arbetslösheten. Utöver de förslag om ytterligare medel till beredskapsarbeten som vi förordat i vår arbetsmarknadspolitiska motion 1981/82:1081 bör därför omgående skapas möjligheter att återuppta verksamheten med bidrag till lönekostnader för beredskapsarbetare i statlig och som tillfälligt ersätter ordinarie personal som undergår yrkesutbildning. Stödformen, allmänt förkortad BAMU, avskaffades bl. a. med hänvisning till tidsödande hanteringsrutiner inom arbetsmarknadsmyndigheten och verksamheternas begränsade volym. Det nu allt sämre sysselsättningsläget inom den offentliga sektorn skapar ett särskilt svårt läge för kvinnorna på arbetsmarknaden. För att bl. a. möta dessa problem förordar vi att verksamheten med BAMU återupptas enligt tidigare bidragsnormer. Dock bör verksamhetens regler i övrigt och därmed den administrativa hanteringen ges en klart enklare utformning. Därmed kan myndighetens merarbete begränsas och verksamhetens omfattning ökas. bör regeringen omgående uppdra åt utredningen om arbetsmarknadsutbildning och utbildning i företag att i nära kontakt med arbetsmarknadens parter undersöka möjligheterna att tillfälligt vidga verksamheten med BAMU även till den privata sektorn. Detta skulle ske i avvaktan på ett system med utbildningsfonder, och stödformen skulle tillfälligt ersätta nuvarande regler om bidrag med /t. till utbildning av den som redan är anställd som ersättare anställs. Med hänsyn till kvinnornas allt sämre sysselsättningsläge bör särskilt undersökas om BAMU-verksamheten kan omfatta t. ex. datautbildning av kvinnor inom kontors- och serviceyrken. De merkostnader för verksamheten med beredskapsarbeten under innevarande budgetår som följer av vårt förslag täcks genom det medelstillskott, som vi förordat i vår arbetsmarknadspolitiska motion 1981/82:1081. Det är enligt vår mening en självklar uppgift för jämställdhetsdelegationen att bevaka datoriseringens följder för kvinnornas arbetsmarknad. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om utveckling av givarteknologi, 2. att beslutar att av regeringen begära förslag till åtgärder för att stimulera utvecklingen inom optoelektroniken, 3. att beslutar att till Stöd till semicustomdesign (Industridepartementet) för /83 anvisa ett reservationsanslag av . att utnyttjas i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om uppbyggnad av decentraliserade CAD/CAM-enheter, 5. att beslutar att till Medel för tillämpad forskning (Industridepartementet) för /83 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 6. att beslutar att till Medel för informationskampanjer om datorstödd produktionsteknik (Industridepartementet) för /83 anvisa ett reservationsanslag av , 7. att beslutar att av regeringen begära förslag till regler för lån för investeringar i datorstödd produktionsteknik i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 8. att beslutar att till för företagsutveckling (Industridepartementet) för /83 anvisa ett reservationsanslag av . för det ändamål som anges i motionen, 9. att beslutar att av regeringen begära en översyn av samhällets organisation på teknikupphandlingsområdet i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om åtgärder för fysiskt och teknologiskt oberoende på halvledarområdet, 11. att beslutar att av regeringen begära ett sammanhållet program för forskning och utveckling inom data- och elektronikområdet, 12. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om särskilda medel till fortoch vidareutbildning på dataområdet, 13. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om mallar för intern fortbildning för olika yrkesgrupper, 14. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om ekonomiskt stöd till utbildning i mindre och medelstora företag, 15. att beslutar att till Utbildning för undervisningsyrken () för /83 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 16. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om bred utbildning i datafrågor, 17. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens uppgifter inom det datatekniska området, 18. att beslutar att uttala att medel från arbetarskyddsfonden till löntagarorganisationerna för forskningsinitiering skall utgå även i fortsättningen, 19. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om åtgärder för att stärka de anställdas medbestämmande på den del av arbetsmarknaden som omfattas av Svenska arbetsgivareföreningens avtalsområde, 20. att beslutar att av regeringen begära förslag om ny förtroendemannalagstiftning i enlighet med vad som anförts i motionen, 21. att beslutar att av regeringen begära förslag om ändringar i medbestämmandelagen i enlighet med vad som anförts i motionen, 22. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om facklig representation i branschforskningsinstitutens styrelser, 23. att beslutar att uttala att arbetarskyddsfonden för /83 får disponera 10 milj. kr. för facklig utbildning på dataområdet, 24. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om verksamhet med beredskapsarbeten i kombination med yrkesutbildning. () () () () () () ()