mot · G502471 · 1982-01-20 00:00:00 — En utvecklingsplan för industrin i är i kris. Arbetslösheten ökar och slår nya rekord. Framför allt minskar industrisysselsättningen . Vänerskog gjorde konkurs med att länets dominerande skogsindustriföretag, , planmässigt minskar antalet produkter och lägger ner tillverkningar. Regeringens s. k. sparpolitik tvingar landsting och kommuner till åtgärder som medför anställningsstopp. Ingen positiv vändning är skönjbar när det gäller . ser arbetsmarknadsutsikterna som mycket mörka. Den ytterligare ökning av antalet beredskapsarbeten som bedöms möjlig kommer inte att kunna hålla tillbaka en fortsatt höjning av arbetslöshetsnivån . Tillgången på lediga platser är marginell - inom hela tillverkningsindustrin i fanns endast 16 lediga platser. Ungdomen drabbas speciellt hårt. räknar inte heller med att ungdomarnas situation kommer att förbättras. Nämnden säger själv att de olika åtgärdstyper, som tillkommit för att hålla nere ungdomsarbetslösheten, inte förväntas få någon större effekt utöver vad de har. Basindustrin har varit ryggraden i den värmländska delen av det svenska folkhushållet. Därutöver skulle en betydligt större tillverkningsindustri och ökad förädling inom länet ha kunnat säkra möjligheterna för värmlänningarna att arbeta och försörja sig på sina hemorter. Tillverkningsindustri, i nära anknytning till de råvaror och halvfabrikat, som tillverkas på de värmländska bruksorterna, skulle ha kunnat bidra till minskad konjunkturkänslighet och ge bruksorterna ett mångsidigare näringsliv. Uppgiften att bygga upp en sådan kompletterande industri har med rådande makt- och ägandeförhållanden helt legat hos den s. k. fria företagsamheten. Privatkapitalet har uppenbarligen misslyckats med denna sin uppgift. Storbolagen har i stället föredragit att investera i andra länder och flytta jobben utomlands. Bolagen har även tillåtits brandskatta skogar, vilket bidragit till den nu akuta virkesbristen. Den snabbt genomförda mekaniseringen av skogsbruket har också ryckt undan grunden för modernäringarna i - jordbruket och boskapsskötseln. Glesbygden har utarmats. En övergripande planering krävs därför för att styra utvecklingen i länet mot industriell förnyelse, ökad sysselsättning och bättre hushållning med råvaror, energi och tillverkningsresurser. veckling är viktiga delar i en ny industriell utveckling. Företagen har i huvudsak handlat efter en defensiv strategi, som krymper i stället för att bredda den industriella basen. Svensk industri skulle kunna hävda sig bättre internationellt genom att satsa på områden där den tekniska utvecklingen går snabbt. På hemmamarknaden finns stora bristområden, t. ex. bostadsbyggande, äldreomsorg, barnomsorg, sjukvård, kollektivtrafik, miljövård och alternativ energi. Rätt inriktad skulle därför även en expansion inom s. k. offentlig sektor kunna indirekt öka industriproduktionen. I en medveten samhällelig styrning av den industriella utvecklingen baserad på en övergripande planering skulle fackliga studiegrupper i samverkan med forskare och konsulter kunna göra en oumbärlig insats. Studierna skulle kunna bedrivas inom folkrörelsernas studieförbund och finansieras med statliga bidrag. Den fria företagsamheten under storfinansens och bolagens ledning har misslyckats med att ge värmländsk industri en allsidig sammansättning och utvecklingsmöjligheter. Det enda maktägarna kunnat åstadkomma är awecklingsmöjligheter. Produkterna från värmländsk industri exporteras i för hög grad eller transporteras långa sträckor inom landet. I stället skulle de kunna vidareförädlas inom länets bruksorter. Samhället måste därför nu ta över uppgiften att starta sådan tillverkningsindustri i , som har en framtid. Här måste arbetarna och tjänstemännen själva få ett avgörande och ledande inflytande inom en samhällsägd industrisektor. Med stöd av det anförda föreslås* 1. att hos regeringen hemställer om en utvecklingsplan för förädlings- och tillverkningsindustri i samhällelig ägo inom , 2. att hos regeringen hemställer om tillsättande av en arbetsgrupp med företrädare för fackföreningar, politiska partier och forskare med uppgift att upprätta en sådan utvecklingsplan för industri i , 3. att hos regeringen begär initiativ till statligt stöd till lokala fackliga studiecirklar om industriell utveckling inom nedläggningshotad värmländsk industri. *Se även motion 1981/82:470.