mot · G5022220 · 1982-03-23 00:00:00 — Utildningsbidragen tillförsäkrar inte de forskarstuderande samma sociala förmåner som doktorandtjänst berättigar till vad avser sjukersätt 1981/82: 2220 ning, ATP-poäng etc. Regeringen bör därför föranstalta om regelförändringar i syfte att i detta hänseende jämställa innehavare av utbildningsbidrag med innehavare av statligt reglerad tjänst. Studiefinansieringssystemet inom forskarutbildningen tillämpas olika vid skilda högskolor och fakulteter. Regeringen har i stor utsträckning försökt ta hänsyn till detta vid utformandet av föreliggande förslag, vilket vi hälsar med tillfredsställelse. Högskolans verksamhet måste kunna variera med hänsyn till olika förutsättningar på skilda orter och för skilda ämnesområden. a. teknisk, medicinsk och juridisk fakultet förekommer att studerande inom den grundläggande högskoleutbildningen utför institutionsarbete och undervisar inom ramen för amanuens- och assistenttjänster. Med det föreslagna systemet, vilket inkluderar särskilda amanuenstjänster helt frikopplade från forskarutbildningen och studiestödet till doktorander, skapas förutsättningar för att denna ordning skall kunna fortsätta att gälla. Däremot kommer det inte att finnas någon möjlighet att inom ramen för de nya arvodestjänsterna som assistent engagera forskarstuderande utan utbildningsbidrag. Antagna forskarstuderande utan utbildningsbidrag eller doktorandtjänst kommer för sin försörjning att vara hänvisade till studiemedel, timarvoderad undervisning, tjänst som lärare eller projektstöd av olika slag. Inom vissa fakulteter och då kanske framför allt medicinsk och teknisk fakultet kan det dock finnas anledning att knyta till sig vissa av dessa doktorander för institutionsarbete och/eller undervisning på en fastare bas än genom timarvoderad undervisning. Enligt vår mening bör det därför finnas möjlighet, om särskilda skäl föreligger, att på arvodestjänst som assistent förordna även antagna forskarstuderande med doktorandtjänst samt forskarstuderande utan vare sig utbildningsbidrag eller doktorandtjänst. Meritvärdet av en doktorsexamen står oftast inte i relation till det arbete och den tid som krävs för att erhålla examen. Lönesättningen för disputerade kompenserar sällan eller aldrig de uppoffringar som de forskarstuderande måste göra . Regeringen har i propositionen tagit de första stegen när det gäller att förbättra forskarutbildningens meritvärde inom den statligt reglerade arbetsmarknaden. Det finns all anledning att fortsätta detta arbete. Ökat samarbete mellan näringsliv och högskola tillsammans med förbättrad information om olika forskarutbildningars innehåll, uppläggning och syften torde dessutom behövas för att förbättra utbildningens meritvärde inom den icke statligt reglerade sektorn av arbetsmarknaden. Det finns också anledning att se över antalet lektorstjänster inom gymnasieskolan. Det är av vikt att ämneskunnandet och systematiken i kunskapsuppbyggnaden hålls på en hög nivå liksom att förståelsen för ett 1981/82: 2220 vetenskapligt synsätt finns i gymnasieskolan. Därför måste dessa lektorstjänster besättas med kompetenta sökande. Med hänvisning till vad som anförts i denna motion hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fleråriga medelsramar för utbildning och forskning inom högskolan, 2. att godkänner vad som i motionen anförts om övergripande prioriteringar inom forskningsområdet, 3. att godkänner vad som i motionen anförts om riktlinjerna för den fortsatta långsiktiga utvecklingen av högskolans forskning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om regional forskning, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskningssamverkan, 6. att beslutar att den s. k. garantin för direktövergång från gymnasieskolan till högskolan höjs till fr. o. m. , 7. att godkänner vad som i motionen anförts om riktlinjer för omfattningen av självständigt arbete inom högskoleutbildning, 8. att godkänner vad som i motionen anförts om examina samt villkoren för sådana, 9. att beslutar ändra reglerna för allmän och särskild behörighet för forskarutbildning i enlighet med vad som i motionen anförts, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om handledning under forskarutbildningen, 11. att godkänner vad som i motionen anförts om bedömning av doktorsavhandling, 12. att godkänner de riktlinjer för och benämning av mellanexamen/specialistexamen som anges i motionen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sociala förmåner vid utbildningsbidrag för doktorander, 14. att godkänner vad som i motionen förordats rörande arvodestjänst som assistent, 15. att godkänner vad som i motionen anförts om forskarutbildningens meritvärde och om lektorstjänster inom gymnasieskolan. 1981/82: 2220 () () H. () () () PER () L. () i ( () () () ()