ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5022536 · 1982-05-03 00:00:00 — Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av ett från utskottskommitté inkommet betänkande om utskott (förs. 1981/82:22) Beredningen av arbetsmiljöfrågorna är splittrad. bereder ärenden rörande arbetarskydd, arbetstid och semester. Övriga arbetsmiljöfrågor bereds av arbetsmarknadsutskottet. Behandlingen av näraliggande frågor inom samma ämnesområde bör av effektivitetsskäl och från samordningssynpunkt behandlas i samma utskott. Då arbetsmiljöfrågorna är en viktig del av arbetsmarknadspolitiken, bör dessa frågor föras samman till ett utskott, nämligen arbetsmarknadsutskottet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att till arbetsmarknadsutskottet överföra de arbetsmiljöärenden som f. n. bereds av socialutskottet.
mot · G5022537 · 1982-05-03 00:00:00 — m. fl. Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av ett från utskottskommitté inkommet betänkande om utskott (förs. 1981/82:22) har behandlat funktionen hos utskott. Därvid har man också behandlat partigruppernas arbete i . Hur detta bedrivs hänger bl. a. ihop med utskottens arbete. När, som fallet är , fyra av fem partier frångår uttalade huvudprinciper och stänger möjligheterna för ett parti att delta i utskottsarbetet, skapar detta problem. Det gäller för såväl det utestängda partiets arbete som arbetet i kammare. Den enda hållbara grundprincipen för utskottsrepresentation är att alla partier som ingår i , genom att de fått mera än av rösterna i närmast föregående val, är representerade i utskotten. Alla väljarnas representanter borde ha samma möjligheter att delta i parlamentets arbete. Detta är en viktig demokratisk principfråga, som i sin förlängning handlar om rösträttens lika värde för väljarna. konstitutionsutskott har gått denna princip till mötes så till vida att man uttalat sig för att det bör ske en proportionell fördelning av samtliga utskottsplatser mellan partierna. Huvudprincipen i detta uttalande har inte följts under de två senaste mandatperioderna. Man har för att frångå proportionalitetsprincipen anfört argumentet att regeringspartierna bör ha majoritet i samtliga utskott. Detta argument väger inte särskilt tungt. Under mer än en tredjedel av de senaste båda mandatperioderna har vi haft minoritetsregeringar, som också varit i minoritet i utskotten. Man kan ju också, med minst samma rätt, hävda att kontrollmakt blir större om regeringen inte har majoritet i utskotten. framlägger inget förslag som gör att frågan om utskottsrepresentation för samtliga i representerade partier kommer närmare sin lösning. Detta är en allvarlig brist. bör därför ge i uppdrag att utforma förslag till bestämmelser i riksdagsordningen som gör rätten till proportionell utskottsrepresentation tvingande. Med hänvisning till ovanstående föreslås att uppdrar åt att utarbeta förslag till bestämmelser i riksdagsordningen som gör rätten till proportionell utskottsrepresentation tvingande. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G5022538 · 1982-05-04 00:00:00 — m. fl. Reglering av priserna på fisk, m. m. 1981/82:205) I propositionen föreslås godkänna prisregering på fisk m. m. för /83. Regeringens förslag grundar sig på det förslag som statens jordbruksnämnd upprättat. Vi har i detta sammanhang ingen särskild erinran mot godtagande av propositionens förslag i de delar som direkt tas upp i propositionen. Utifrån skatte- och livsmedelspolitiska synpunkter har vi emellertid synpunkter att framföra, utöver dem som anförs i propositionen. De är likartade med dem vi framförde i en motsvarande motion till föregående års proposition i ärendet. Vi anser sålunda att mervärdesskatten på mat skall avskaffas. Vi inser dock att detta av statsfinansiella skäl svårligen kan ske i ett enda steg. Vi förordar därför att mervärdeskatten på livsmedel avvecklas stegvis . Detta kan ske genom att livsmedelssubventionerna stegvis trappas upp till en nivå där samma summa återgår till konsumenterna som den summa som flyter in i livsmedelsmoms. I det sammanhanget måste fastläggas dels vilka varor som skall anses som livsmedel, dels vilken storlek subventionen skall få för de olika livsmedlen. Utgångspunkten skall härvid vara den näringsmässiga nyttan hos varje subventionerat livsmedel. En sådan differentiering sker redan inom ramen för nu utgående livsmedelssubventioner. Sålunda är subventionen på konsumtionsmjölk väsentligt högre än för andra baslivsmedel. Vid den av oss föreslagna utvidgningen av livsmedelssubventionerna anser vi att fisk också skall ingå och att fisk ges en förhållandevis hög subvention. Med stöd av det här anförda och den utförligare motiveringen i motionen 1981/82:317 om en samlad svensk livsmedelspolitik föreslås att hos regeringen hemställer om en plan för en stegvis höjning av livsmedelssubventionerna och dessa subventioners differentiering efter livsmedlens näringsmässiga nytta, varvid fisk och fiskprodukter skall omfattas av subventionerna i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · G5022542 · 1982-05-11 00:00:00 — 1981/82:2542 m. fl. Förbättringar av vårdbidraget till föräldrar med handikappade barn, m. m. 1981/82:216) Förslagen i proposition 1981/82:216 innebär vissa förbättringar av vårdbidraget till föräldrar med handikappade barn. Det finns emellertid anledning att påpeka att även om antar propositionen så kommer föräldrar till handikappade barn alltjämt att ha stora svårigheter att dras med, inte minst av ekonomisk natur. Det finns också anledning att peka på att andra åtgärder som har vidtagits av regeringen och borgerliga majoritet har försvårat situationen för denna grupp föräldrar i betydelsefulla avseenden. a. har indragningen av medel från kommunerna inneburit att inte ens elementär vård och tillsynsbehov blir tillgodosedda. I anslutning till propositionen vill vpk föreslå en förändring. har det funnits ett stort behov av att utvidga kretsen av dem som skall vara berättigade till vårdbidrag. Det finns grupper av barn, främst allergiker och diabetiker, vilkas handikapp inte är av sådan art att det berättigar till vårdbidrag enligt nuvarande regler, eftersom merkostnaderna som förorsakas av dessa handikapp inte är så stora som anses erforderligt. Icke desto mindre har det i olika sammanhang visats hur olika slag av allergier leder till stora kostnader, liksom diabetes, men kostnader som kan vara svåra att belägga. För att i någon mån råda bot på dessa förhållanden föreslår vpk att ytterligare en bidragsnivå införs, nämligen motsvarande av förtidspension. Vpk anser också att det föreligger en alltför stor restriktivitet från försäkringskassornas sida när det gäller att bevilja vårdbidrag till förälder med små barn med handikapp. Detta motiveras med att små barn ändå behöver mycket vård och tillsyn oavsett sitt handikapp. Vi menar att detta synsätt grundar sig på dålig kännedom om de faktiska förhållandena. Inte minst från handikapporganisationernas sida har man vid upprepade tillfällen visat på de avsevärda merkostnader som även föräldrar med handikappade småbarn har. Vpk anser därför att bör uttala sig för en större generositet i förhållande till denna föräldragrupp. Under hänvisning till det anförda och med anledning av proposition 1981/82:216 föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag om ny ersättningsnivå, innebärande att även av förtidspension skall kunna utgå som vårdbidrag, 2. att uttalar att en större generositet bör tillämpas vad gäller vårdbidrag till föräldrar med handikappade småbarn och hemställer hos regeringen om åtgärder i enlighet härmed. (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5022543 · 1982-05-12 00:00:00 — Motion 1981/82:2543 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /83, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1981/82:150) har en betydande försämring uppkommit på arbetsmarknaden i län, vilket framgår av nedanstående tabell. Antal arbetslösa i län Relativ arbetslöshet i län Den relativa arbetslösheten har i länet ökat medan den för ett genomsnitt av riket har ökat . Enligt länsarbetsnämndens i län bedömning om byggarbetsmarknaden kommer sysselsättningen för byggnadsarbetarna att ligga på en betydligt lägre nivå än under föregående år. var ca 300 BÖTM-arbetare registrerade som arbetslösa vid länets arbetsförmedlingar. Detta är ca så många som . Därtill kommer att ca 100 BÖTM-arbetare är placerade i kortvariga beredskapsarbeten eller AMU. I regeringens proposition (1981/82:100 bil. 5 ) framhålls: Regeringen har lämnat projekteringsuppdrag för nya lokalanstalter i och . Dessa anstalter skall enligt regeringens beslut ingå i investeringsreserv. Regeringen kan om sysselsättningsläget i dessa regioner påkallar det aktualisera frågan om genomförande av de presenterade projekten. Enligt projektplan () är lokalanstalten i upptagen till en total byggkostnad av 26,8 milj. kr. Tidigaste byggstart är angiven till och tidpunkt för byggstart till . Enligt senare uppgift från är lokalanstalten redan färdigprojekterad och kan påbörjas från det beslut om byggande fattats. i län har i skrivelse () hemställt att AMS tar upp överläggningar med och i syfte att få byggstart för lokalanstalten I en senare skrivelse till AMS () har länsarbetsnämnden åter aktualiserat frågan om lokalanstalten. I skrivelsen konstaterar länsarbetsnämnden med stor oro att någon tidigareläggning av lokalanstalten ej synes komma till stånd men vidhåller att det är av yttersta vikt att lokalanstalten i igångsätts /83. Även i har påtalat betydelsen av en tidigareläggning av byggstarten för lokalanstalten. Redan i länsrapport framhöll att det med tanke på den dåliga byggkonjunkturen bör igångsättas vissa byggnadsobjekt. Bland de objekt som nämndes fanns lokalanstalten i med. I skrivelse till statsråden för arbetsmarknadsindustri- och budgetdepartementen () påtalade det kraftigt försämrade arbetsmarknadsläget i länet och föreslog som en åtgärd av flera att lokalanstalten i skulle byggas möjligt. Enligt regeringens proposition 1981/82:150 kommer regeringen att fö- * reslå att 600 milj. kr. avsätts för tidigareläggning av statliga investeringar. Regeringen har sedermera beslutat om arbetsmarknadspolitiska satsningar inför kommande höst och vinter, som offentliggjordes den 27 april 1982.1 detta beslut fanns inte upptaget ett tidigareläggande av lokalanstalten i . Det är enligt vår mening av stor betydelse för sysselsättningsläget på byggarbetsmarknaden i län att en tidigareläggning av lokalanstalten i kommer till stånd. Som ytterligare skäl för att bygga lokalanstalten i tidigare vill vi framhålla den lokalbrist som f. n. finns. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att byggnadsarbetena för lokalanstalter i påbörjas . (s) ()
mot · G5022545 · 1982-05-13 00:00:00 — Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /83, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1981/82:150) beslöt godkänna regeringsförslag om bidrag för vissa ombyggnader av flerbostadshus. Bidrag lämnas till ägare av flerfamiljshus om husen byggs om med stöd av bostadslån enligt bostadsfinansieringsförordningen under förutsättning bl. a. av att ombyggnaden påbörjas undertiden den 1 augusti 1981den och i huvudsak avslutas . Någon närmare ledning för när ombyggnaden skall anses i huvudsak avslutad ges varken i de propositioner som låg till grund för de ovannämnda riksdagsbesluten eller i tillämpningsföreskrifter. Sedermera har i brev lämnat länsbostadsdirektörerna synpunkter på när ombyggaden skall anses i huvudsak avslutad. I brevet anförs bl. a. att föreskrifterna under 54 § i bostadsfinansieringsförordningen bör vara vägledande. Detta anges innebära att samtliga arbeten av betydelse skall vara slutförda. I proposition 1981/82:150 bilaga 5 föreslås i allt väsentligt förlänga möjligheterna att erhålla bidrag för vissa ombyggnader av flerbostadshus. Som förutsättning bör bl. a. gälla att arbetena påbörjas tidigast och är i huvudsak avslutade . Inte heller i denna proposition lämnas någon vägledning avseende begreppet i huvudsak avslutade. De synpunkter på begreppet som lämnas i ovannämnda brev innebär svårigheter i den praktiska hanteringen, bl. a. därför att projekteringen m. m. samt behandlingstiden hos det kommunala förmedlingsorganet och länsbostadsnämnden ofta är så lång att tiden för de egentliga byggnadsarbetena blir mycket knapp. Även om jag har förståelse för att byggnadsarbetena i allt väsentligt bör utföras finns det goda motiv för att i vissa fall förlänga den tid inom vilken de nu pågående arbetena skall vara i huvudsak avslutade. Detta innebär att ett projekt som tidigare fått beslut om ombyggnadsbidrag kan fortsättas även efter . Detta måste vara i linje med bl. a. de arbetsmarknadspolitiska överväganden som varit en av utgångspunkterna för förslaget i propositionen. Det bör uppdras åt regeringen att närmare bestämma omfattningen av den förordade förlängningen. Vad i denna motion anförts om när nu pågående ombyggnadsarbeten som utförs med bidrag skall anses i huvud 1 1981/82. sak avslutade bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om när nu pågående ombyggnadsarbeten skall anses i huvudsak avslutade.
mot · G5022551 · 1982-05-13 00:00:00 — Motion 1981/82:2551 m.fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /83, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1981/82:150) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:2550 av m. fl. 1. att till sysselsättningsskapande åtgärder för /83 utöver vad som beslutas med anledning av proposition 1981/82:100, bil. 15, under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag om , 2. att uttalar att regeringen noga följer konjunkturutvecklingen samt vid behov snabbt via finansfullmakten ställer tillräckliga resurser till förfogande för ytterligare beredskapsåtgärder /83, 3. att avslår regeringens förslag att till särskilda sysselsättningsskapande åtgärder i för /83 anvisa ett reservationsanslag om , 4. att beslutar differentiera arbetsgivaravgifterna och sänka energibeskattningen vad avser i enlighet med vad som förordas i motion 1981/82: 2283. () H. () () () ()() () ()
mot · G5022552 · 1982-05-13 00:00:00 — Motion 1981/82:2552 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /83, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1981/82:150) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:2550 av m. fl. att avslår punkterna 1, 3 och 4 i regeringens förslag såvitt avser sysselsättningsskapande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. (bilaga 5). H. () () () ()
mot · G5022553 · 1982-05-13 00:00:00 — Motion 1981/82:2153 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /83, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1981/82:150) Regeringen har i kompletteringspropositionen föreslagit att skall anslås för att bekämpa arbetslösheten. Ungefär hälften av dessa pengar är avsedda för beredskapsarbeten varvid det tillkommer AMS att göra fördelningen mellan de olika länen. Beträffande övriga åtgärder föreslås att ca 600 milj. kr. skall användas till att tidigarelägga en lång rad projekt i 14 olika län. Finansieringen skulle ske genom finansfullmakten. Moderata samlingspartiet har framlagt delvis andra förslag för att komma till rätta med de omfattande sysselsättningsproblemen. Sysselsättningsläget i är utomordentligt dystert. var 14750 personer öppet arbetslösa som antalet lediga platser begränsades till 1750. Utöver de öppet arbetslösa var 11250 personer placerade i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sammanlagt saknade alltså ca 26 000 personer reguljär sysselsättning, vilket motsvarar av arbetskraften i länet. Inga tecken tyder på en ökad ekonomisk aktivitet i länet, och väntas antalet öppet arbetslösa ha stigit till 18100. De arbetsmarknadspolitiska resurser som tillförts länet har varit lägre än riksgenomsnittet om man ser till förhållandena på länens arbetsmarknad. Om fått förhållandevis lika stor tilldelning som andra län hade minst ytterligare 2 000 öppet arbetslösa kunnat beredas sysselsättning genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. , som tillhör de län som har det allra svårast med sysselsättningen, har i propositionen inte föreslagits få något tidigarelagt projekt som i stället riktats till 14 andra län till en ovan angiven kostnad på ca 600 milj. kr. Vi förutsätter nu att av de medel som genom riksdagsbeslut eller genom finansfullmakten kommer att ställas till förfogande för sysselsättningsskapande åtgärder, en speciell satsning görs på för att i någon mån kompensera länet för vad som tidigare brustit i fråga om tilldelade arbetsmarknadspolitiska resurser. Detta bör ge regeringen till känna. Med stöd av vad som ovan framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts om sysselsättningsskapande åtgärder i . () () PER STENMARCK (m) () () ()
mot · G5022556 · 1982-05-13 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /83, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1981/82:150) De mycket kraftiga ökningarna av byggnadskostnaderna, framför allt på byggnadsmateriel, har bidragit till att man kan notera en viss ökning av investeringar på bostadssektorn . Vidare har, som framgår av propositionen, en stor del av byggnadsverksamheten bestått i ombyggnader och åtgärder i energisparande syfte. Till detta kommer att andelen lägenheter i småhus varit helt dominerande i nyproduktionen. En viss ökning av de samlade investeringarna på bostadssektorn betyder ändå i sak en fortsatt försämring, en minskning av bostadsbyggandet. En nedgång har skett från tidigare beräknade 55 00060 000 lägenheter till ca 43 1981 och troligen bara till omkring 36 1982. Vpk har i en motion under den allmänna motionstiden föreslagit att skulle godkänna en bostadsbyggnadsplan som omfattade igångsättning av 60 000 lägenheter genom nybyggnad, huvudsakligen av hyresbostäder under de allmännyttiga bostadsföretagens förvaltning, och 25 000 lägenheter genom ombyggnad. Nedgången i byggandet har bl. a. medfört en hög arbetslöshet bland byggnadsarbetarna. räder bostadsbrist, brist på barnstugor, skolor, vårdinstitutioner och andra offentliga inrättningar på flera av de orter och områden där många byggnadsarbetare går arbetslösa. Den faktiska bostadsbrist som finns i många kommuner och som drabbar framför allt ungdomar som inte kan få egen bostad måste byggas bort genom en ökning av nyproduktionen med inriktning på hyresbostäder i allmännyttig regi. Skall detta vara möjligt måste särskilda åtgärder sättas in för att förbilliga nyproduktionen. kommunisterna anser liksom tidigare att stimulansåtgärder måste sättas in både i befintligt bostadsbestånd för sanering, ombyggnad och förbättringar, och i nyproduktionen men att sådant stöd i huvudsak skall riktas till de allmännyttiga bostadsföretagen. För det befintliga bostadsbeståndet bör, utöver vad som föreslås i propositionen, som stimulansåtgärder för allmännyttiga bostadsföretag följande genomföras på sätt som föreslagits i bl. a. vpk-motionen 1981/ 82:1625. Ränte- och amorteringsfria lån för att stoppa kostnadsökningar i såväl nyproducerade som befintliga lägenheter. Underhållslån och hyresförlustlån återinförs. Bostadslånen undantas från årlig upptrappning av räntenivån. Ett riktat stöd till allmännyttan kommer alla hyresgäster till godo genom bruksvärdessystemet. Hyreshöjningarna kan stoppas i avvaktan på hyressänkande åtgärder. Det är nödvändigt att slå vakt om allmännyttan som kommunernas och samhällets viktigaste instrument för en bra bostadsförsörjning utan privata vinstintressen. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att uttala att de ytterligare stimulansåtgärder som föreslås i motionen bör genomföras och hos regeringen begära erforderliga åtgärder i enlighet därmed. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5022557 · 1982-05-13 00:00:00 — Förberedelser måste vidtas för en nationalisering av de stora privata affärbankerna, försäkringsbolagen, investmentbolagen och stiftelserna. Ett genomförande av en sådan nationalisering banar vägen för att bryta storfinansens makt också över de avgörande viktiga storföretagen. De riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som här sammanfattats utgör en kombination av kort- och långsiktiga åtgärder, som dels skulle lindra de akuta ekonomiska problemen och utgöra ett brott med den skadliga borgerliga politiken, dels skulle innebära väsentliga strukturella ingrepp för att öka planmässigheten och den samhälleliga styrningen och därmed förutsättningarna för att dra landet ur stagnationens och krisernas system. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att beslutar att avslå vad som i proposition 1981/ 82:150 anförs om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och godkänner vad som härom anförs i motionen, 2. att beslutar att avslå vad som i proposition 1981/ 82:150 anförs om de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen och godkänna vad som härom anförs i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G5022559 · 1982-05-13 00:00:00 — m. fl. Grundgaranti för nybildade kommuner (prop. 1981/82:211) Regeringen har fattat beslut om delning av fem kommuner från , nämligen , , , och kommuner. I proposition 1981/82:211 föreslås att samma grundgaranti skall gälla för de nybildade kommunerna som för resp. upplösta kommuner. En kommundelning innebär ofta ekonomiskt svagare kommuner. Såväl omedelbara som långsiktiga ekonomiska verkningar blir följden. 1 motion 1981/82:1653 (vpk) har yrkats att staten tar på sig kostnadsansvaret för vissa kommundelningar. I propositionen hävdas att underlag saknas för att föreslå annan grundgaranti för de nybildade kommunerna än den som gäller för resp. upplösta kommuner. Vi kan inte godta denna ståndpunkt. Även om kommunalekonomiska utredningen (KEU) gjorde beräkningar för hela kommuner och inte delar av kommuner, bör det vara fullt möjligt att använda beräkningsgrunderna för de nybildade kommunerna. I flera fall kan man anta att vissa faktorer får ökad tyngd, enär kommundelningen medför att nybildad kommun får en annan struktur än den förutvarande kommunen. Vi kan inte heller godta att den aviserade översynen skulle vara skäl för att inte redan nu företa en prövning av de nybildade kommunernas inplacering i skatteutjämningssystemet. Vi föreslår därför att avslår regeringens proposition och uttalar att en prövning av de nybildade kommunernas inplacering i skatteutjämningssystemet företas med KEU:s beräkningsgrunder som utgångspunkt. Med hänvisning till det anförda föreslås att med avslag på proposition 1981/82:211 som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om prövning av nybildade kommuners inplacering i skatteutjämningssystemet. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) 1 * 1981/82.