ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G60289 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:89 m. fl. Vissa åtgärder för att förbättra skatteuppbörden (prop. 1982/83:53) I proposition 1982/83:53 föreslås en uppräkning av den preliminära Bskatten. Denna skall tillgå så att preliminär skatt debiteras av föregående års slutliga skatt. I propositionen redovisas farhågor för att en ökning av antalet preliminärdeklarationer kan bli fallet. a. anförs följande: Det säger sig självt att en regel av detta slag i det särskilda fallet ibland kan medföra att den skattskyldige kommer att uppfatta den preliminära skatten som för stor och att detta i sin tur leder till en ökning av jämkningsansökningarna. Den av mig föreslagna uppräkningen bör dock för det helt övervägande antalet skattskyldiga komma att ganska väl svara mot inkomstutvecklingen och därför accepteras. De olägenheter som en ökning av jämkningsansökningarna eventuellt kan komma att innebära kommer enligt min mening att mer än väl uppvägas av den förbättring av uppbörden som den föreslagna metoden kommer att medföra. Vår uppfattning är att risken för att antalet preliminärdeklarationer ökar drastiskt blir mycket stor med det i propositionen utformade förslaget. Detta kan, förutom konsekvenserna för de lokala skattemyndigheternas arbetsbelastning, också väntas leda till att många får en lägre preliminär skatt än med nuvarande regler Detta skulle tvärtemot avsikten med förslaget leda till att den preliminära debiteringen minskar i stället för att öka. Enligt vår uppfattning är det således bättre både av administrativa och av statsfinansiella skäl att endast uppräkna slutskatten . Med hänvisning till det anförda hemställs att i fråga om 13 § uppbördslagen (1953:272) beslutar att första stycket skall ha nedan såsom Motionärernas förslag angivna lydelse: Preliminär B-skatt skall, om inte annat sägs nedan eller föranleds av särskilda omständigheter, utgå med belopp motsvarande av den slutliga skatt, som har påförts den skattskyldige året före inkomståret, till den del sistnämnda skatt avser annat än utskiftningsskatt, ersättningsskatt, skattetillägg eller förseningsavgift enligt taxeringslagen (1956:623) eller sådan i Preliminär B-skatt skall, om inte annat sägs nedan eller föranleds av särskilda omständigheter, utgå med belopp motsvarande av den slutliga skatt, som har påförts den skattskyldige året före inkomståret, till den del sistnämnda skatt avser annat än utskiftningsskatt, ersättningsskatt, skattetillägg eller förseningsavgift enligt taxeringslagen (1956:623) eller sådan i Regeringens förslag denna lag inte omnämnd skatt eller avgift, vilken har påförts enligt bestämmelse i annan författning. Vid beräkning av preliminär B-skatt skall, om möjligt, hänsyn tagas till preliminär A-skatt som den skattskyldige kan ha att betala på grund av förordnande enligt 3 § 3 mom. andra stycket. Motionärernas förslag denna lag inte omnämnd skatt eller avgift, vilken har påförts enligt bestämmelse i annan författning. Vid beräkning av preliminär B-skatt skall, om möjligt, hänsyn tagas till preliminär A-skatt som den skattskyldige kan ha att betala på grund av förordnande enligt 3 § 3 mom. andra stycket. () () () ()
mot · G60291 · 1982-11-25 00:00:00 — Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 (prop. 1982/83:25) I proposition 1982/83:25 bil. 3 behandlas bl. a. frågan om hamnars rätt att ta avgift för mottagande av oljeavfall från fartygs maskinrum m. m. Det föreslås att hamnarnas nuvarande rätt att utta särskild avgift för oljeavfall m.m. . De kommunala hamnarna får kompensera sig genom allmänna uttag dvs. För att inte någon hamn skall drabbas av orimliga kostnader föreslås införandet av ett högkostnadsskydd. Detta skall fungera på så sätt att om den årliga kostnaden överstiger av vederbörande hamns intäkter på fartygs- och varuhamnsavgift skall denna merkostnad, dvs. den som ligger , utgå genom statsbidrag som i sin tur finansieras genom intäkter från den statliga farledsvaruavgiften. har anfört att man i första hand önskar behålla nuvarande system, dvs. att man skall kunna ta ut särskild avgift för oljeavfallet och i andra hand om nya regler införs att statens garanti till hamnarna skulle komma vid . Vad hamnarna anfört i denna del har således föga beaktats. De flesta hamnar i går med förlust. Varje procents höjning av generella hamntaxor som drabbar sjöfarten försämrar konkurrensen gentemot andra transportmedel. Förlusttäckning får ske genom kommunala skattemedel. Det är därför av flera skäl viktigt att hamnverksamheten ej belastas med höga kostnader som exempelvis för åtgärder mot oljeutsläpp i andra farvatten och öppet hav långt bortom hamnens område, åtgärder som starkt kan ifrågasättas vara en angelägenhet. Det nämns inget i propositionen om villkor för det fria avlämnandet av oljeresterna. Det är dock angeläget att vissa regler utformas för att hålla kostnaderna för mottagaren nere. Exempelvis bör fartyg som önskar bli av med avfall åläggas att före ankomst till hamn lämna meddelande härom. Vidare bör avlämnande utan särskild avgift endast ske under den i hamnen normala arbetstiden. Extrakostnader i samband med destruktion av avfallet bör också regleras osv. Innan den föreslagna förordningen träder i kraft bör följdföreskrifter utformas. Det är då angeläget att företrädare för de svenska hamnägarna får medverka och att regler i likhet med vad som ovan nämnts beaktas. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avgifter för och reglering av hamnars mottagande av oljeavfall från fartyg.
mot · G60292 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:92 m. fl. Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 (prop. 1982/83:25) I proposition 1982/83:25 hemställer regeringen om ytterligare bidrag till med 55 milj. kr., varav 30 milj. kr. avser täckande av underskott från /82 och 25 milj. kr. förväntat underskott i verksamheten under innevarande budgetår. Driftbidraget till har av för och hela innevarande budgetår fastställts till av lönekostnaderna. Detta innebär en besparing i förhållande till tidigare utgående . Enligt uttalade uppfattning bör Samhällsföretag ha goda förutsättningar att nå det uppsatta sparmålet genom effektivitetsförbättringar av stiftelseorganisationen. Vi finner för vår del inga skäl för att skall frångå sitt tidigare ställningstagande. bör målsättningen vara att minska bidragsbehovet till /87 genom en omstrukturering av produktion och marknadsföring samt därtill anpassade organisatoriska förändringar och skärpta krav på rationaliseringar. Det är härvid angeläget att besparingsarbetet bedrivs på ett sådant sätt att möjligheterna för de i verklig mening arbetshandikappade att få ett avlönat arbete inte försämras. Möjliga besparingar bör i första hand kunna återfinnas inom den centrala och regionala administrationen. Vidare bör man aktivt pröva och utveckla nya former för verksamheten, exempelvis i samverkan med enskilda företag. Därmed skapas bättre förutsättningar för att integrera fler arbetshandikappade med den reguljära arbetsmarknaden. Enligt vår mening bör systemet med lönebidrag utvecklas ytterligare. 1 anslutning härtill vill vi erinra om den parlamentariska utredning om de arbetshandikappades möjligheter på arbetsmarknaden i stort som beslutades av med anledning av arbetsmarknadsutskottets betänkande 1981/82:21. Utredningen förutsågs bl. a. ta upp frågor rörande en differentiering av lönebidragens storlek med hänsyn till handikappets art och svårighet samt åtgärder som syftar till att underlätta utslussningen av arbetshandikappade från Samhällsföretag. Vi utgår från att den av utskottet föreslagna parlamentariska utredningen om handikappsysselsättningen ser det som en viktig uppgift att granska formerna och kostnaderna för handikappsysselsättningen i stort utifrån såväl sociala som statsfinansiella utgångspunkter. I det sammanhanget är det av en avgörande betydelse att även verksamheten inom Samhällsföretag ses över. Under utredningsarbetet kommer därmed även konkurrensoch prissättningsfrågor att behandlas. I avvaktan på detta arbete bör åtgärder vidtas vid i syfte att uppfylla de mål som har uttalat. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att avslår proposition 1982/83:25 vad avser bidrag till . () () ()
mot · G60293 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:93 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) 1 proposition 1982/83:50 under industridepartementets avsnitt föreslås en rad viktiga insatser för att öka investeringarna inom energiområdet. Det konstateras att merparten av investeringarna kommer att ligga i kommunerna och främst avse förbränningsanläggningar för fast bränsle, distributionssystem för värme; värmepumpar och annan liknande utrustning. Insatserna för att öka investeringarna i distributionsnät för fjärrvärme motiveras med, vilket är viktigt, att de är en förutsättning för avveckling av kärnkraften eftersom värmefallet i fjärrvärmenäten då skall användas som underlag för elproduktion i kraftvärmeverk. I propositionen föreslås också att en statlig upphandiingsdelegation tillsätts. Delegationens uppgift blir främst att samordna investeringsplaner och tillverkningskapacitet inom energiområdet. Till sitt förfogande föreslås delegationen få 700 milj. kr. att användas till stöd vid upphandlingar inom energisektorn. Åtgärderna inom upphandlingsområdet väntas få till följd att ett 25-tal koleldade förbränningsanläggningar uppförs i landet. Det sägs dock inget om vilken typ av anläggningar som avses, hetvattencentraler för enbart värmeproduktion elier kraftvärmeverk för kombinerad el- och värmeproduktion. Avgörandet för sådana beslut kan inte helt lämnas åt kommunerna eftersom elsituationen i landet, med ett antaget elöverskott under 1980talet, inte ger kommunerna motiv för investeringar i kraftvärmeverk. Risken är därför stor att fjärrvärmekommuner låser sig med investeringar i enbart värmeproducerande anläggningar eller att samtliga framöver erforderliga kraftvärmeverk inplaneras för uppförande i början eller mitten av . Särskilda statliga insatser måste därför göras så att ett antal kraftvärmeverkbeslut kommer . Den i propositionen föreslagna upphandlingsdelegationen bör här ha en viktig uppgift att rikta speciellt stöd till blivande kraftvärmeverkskommuner så att vi får ett planerat uppförande av de kraftvärmeverk som behövs för att kärnkraften skall kunna avvecklas. Med anledning härav föreslår jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utbyggnaden av kraftvärme verk m. m.
mot · G60294 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:94 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) I regeringens proposition 1982/83:50 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. föreslås under bilaga 3, , bl. a. ett förhöjt stimulansbidrag till nyinrättade platser inom gymnasieskolans industri- och hantverksutbildningar. Det förhöjda bidraget föreslås utgå med . per elev och utbildningsplats som anordnas genom beslut eller . Bidraget bör, enligt propositionen, av kommunen kunna användas till kostnader för lokaler, utrustning eller utbildning av handledare i företag som tillhandahåller utbildningsplatser. Inom det ovannämnda utbildningsområdet finns det enligt vår mening också ett behov av att stimulera utbyggnaden av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Antalet platser i sådan utbildning är fortfarande relativt få, och som främsta orsak därtill anges oftast de höga kostnader i form av löner och lönebikostnader som drabbar de hantverkare och småföretagare som erbjuder lärlingsplatser. Vi föreslår därför att det förhöjda stimulansbidraget, av kommunen, jämväl kan användas som ett särskilt bidrag till sådana arbetsgivare som erbjuder utbildningsplatser i gymnasial lärlingsutbildning. Denna mening bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stimulansbidrag till gymnasial lärlingsutbildning. () () () () () (), () () ()
mot · G60296 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:96 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) I proposition 1982/83:50 refereras en undersökning om fastbränsleeldade värmeverk som vattenfallsverket gjort mot bakgrund av den besvärliga sysselsättningssituationen i östra . har särskilt undersökt möjligheterna att i samarbete med fem kommuner uppföra mindre fastbränsleeldade värmeverk. finnér förutsättningar föreligga att uppföra sådana anläggningar i , , , och kommuner. Pannor med en kapacitet mellan 1 och 10 MW kan tillverkas och eldas med i första hand torv. Förhandlingar mellan vattenfallsverket och berörda kommuner pågår och väntas ge positivt resultat redan före årsskiftet, vad avser värmeverk. Det är i och för sig ett stort framsteg när det gäller att ersätta olja med fasta bränslen. ser dock inte som sin uppgift att anvisa varifrån fast bränsle kan tillföras de planerade kommunala värmeverken. Ungefär i geografiskt centrum av de berörda kommunerna finns rika torvtäkter, nämligen väster om by i kommun. Torvtäkterna har varit föremål för särskild undersökning och befunnits av hög kvalitet och tillräckliga för brytning i stor omfattning . Förädlat biobränsle är en framåtsyftande energisatsning, som genom ny teknik kan ytterligare utvecklas. Tillverkning av pellets av torv kan även prövas i kombination med bl. a. skogsavfall och träflis från virkesterminal. Ju längre förädlingen av biobränsle kan drivas, desto fler nödvändiga och långsiktiga arbeten 40-50-tal i själva produktionen och många fler i hopsamling av skogsavfall, transporter m. m. - kan skapas i en region som f. n. hotas till sin existens. Genom vidareförädling blir produkten lätthanterlig och tål - ekonomiskt - längre transporter. är största markägare inom närområdet. har också i samverkan med ett privatbolag undersökt förutsättningar för produktionsanläggning. Det privata bolaget har emellertid dragit sig ur och flyttat sina intressen söderut. Det synes rimligt då nu kommunala värmeverk planeras att utredningen om de rika torvtäkternas snara utvinning fullföljs. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening uttala att initiativ skall tas för att utredningen om produktion av pellets på torv- och skogsavfall förlagd till , kommun, fullföljs. () ()
mot · G60297 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83:97 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) Regeringen föreslår i proposition 1982/83: 50 att en särskild skatt uttas på viss vattenkraft. Skatten kommer, om den införs, att få svåra konsekvenser för investeringsvilja och sysselsättning i redan hårt utsatta delar av vårt land. Dessutom riskerar den föreslagna skatten att verka direkt avhållande på den vattenkraftsutbyggnad som krävs för att klara energiförsörjningen och minska vårt lands beroende av energiimport. bör enligt vår mening avslå förslaget i dess helhet. Skulle trots de starka sakliga invändningar som kan riktas mot själva tanken på en särskild vattenkraftsskatt ändå besluta införa en sådan, måste ett av de mest iögonfallande felgreppen i den föreslagna konstruktionen under alla omständigheter rättas till. Såsom skatten i regeringens förslag är utformad slår den särskilt hårt mot de mindre vattenkraftverk som enligt de av fastlagda energipolitiska riktlinjerna tvärtom skall främjas. Om den i propositionen angivna nedre gränsen 100 kW höjs till 1500 kW, skulle den skada skatten kommer att åstadkomma kunna något begränsas. Med hänvisning till vad som ovan framhållits hemställs 1. att avslår förslaget om en särskild skatt på vattenkraft, 2. att , om yrkande 1 inte vinner bifall, beslutar att gränsen för skattebefrielse höjs från 100 kW till 1 500 kW installerad generatoreffekt. PER () ()
mot · G60298 · 1982-11-25 00:00:00 — Motion 1982/83: 98 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) I proposition 1982/83:50, bilaga 1, föreslår chefen för ett antal särskilda väginvesteringar till ett beräknat belopp om 268 milj. kr. Ett projekt som väl skulle kvalificera sig för att ingå i denna speciella grupp av väginvesteringar är en bro över Vallsundet vid i . Detta projekt har av vägmyndigheterna bedömts medföra stora fördelar. Det skulle stärka investeringseffekterna av den byggda . Ett sekellångt transportproblem i skulle lösas. Samhällsutvecklingen skulle stimuleras på ömse sidor och ge spridningseffekter även i kringliggande bygder. Rekreationsområdena väster om skulle bli lättare tillgängliga för befolkningen i . Befolkningen söder och väster om skulle få bättre kontakt med det primära centrumet och det interregionala kommunikationssystemet. skulle en bro öppna nya utvecklingsmöjligheter för tätortsutbyggnaden i kommun. Sysselsättningseffekterna kan rätt infasade bli av stor betydelse för den lokala arbetsmarknaden. Med nuvarande medelstilldelning finns det inte utrymme för inom ramen för det ordinarie väganslaget till . Det är nämligen inte möjligt att tolerera att övriga väginvesteringar i detta vidsträckta län eftersätts i sådan omfattning att nu genomförs. Med tanke på broprojektets höga angelägenhetsgrad vore det därför naturligt att projektet finge påbörjas med utnyttjande av det anslag till särskilda väginvesteringar som kommunikationsministern föreslår. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att i samband med behandlingen av proposition 1982/ 83:50, B 11, beslutar att till de föreslagna investeringsobjekten också hänföra i och att av den anvisade medelsramen i första hand 10 milj. kr. reserveras för projektets påbörjande. N. ÅSLING (c)
mot · G602138 · 1982-12-03 00:00:00 — Motion 1982/83:138 m. fl. Ändring i byggnadsstadgan (1959:612) (prop. 1982/83:45) beslöt att direktverkande elvärme bara skall få installeras i energisnåla hus. Uppvärmningssystemet skall göras flexibelt med förberedelser för skorsten och uppvärmningskomponenter. Nya vattenburna uppvärmningssystem skall dimensioneras för lågtemperatur etc. Dessa bestämmelser avses träda i kraft genom en ändring i 44 a § byggnadsstadgan. Enligt propositionen har planverket inte hunnit ta fram tillämpningsföreskrifter för att tidsschemat skall kunna hållas. Regeringen föreslår därför att ikraftträdandet uppskjuts . En del byggnadsfirmor har för länge sedan börjat tillämpa de kommande bestämmelserna. Det är önskvärt att ett sådant förutseende agerande uppmuntras, därför att dessa firmor kommer att ligga före med godkända hus att leverera när bestämmelserna enligt riksdagsbeslutet skall börja tillämpas. Risken är annars att de straffas därför att konkurrenterna kan sälja hus av sämre kvalitet som kortsiktigt verkar billigare. Det är av stor vikt att installation av direktverkande elvärme i nya konventionellt byggda hus upphör. Annars måste man dels bygga upp en orimligt stor eleffekt som bara används vid toppbelastning, dels överdimensionera elnätet för att klara topparna. Detta innebär slöseri och en låsning till en alltför stor elkapacitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1982/83:45. () () () () 1 1982/83.
mot · G602140 · 1982-12-07 00:00:00 — Motion 1982/83:140 m. fl. Rekonstruktion av Statsföretagsgruppen (prop. 1982/83:68) I propositionen föreslås en organisatorisk uppdelning av Statsföretagsgruppen som bl. a. innebär att Statsföretags aktier i , och förvärvas av staten, samt att dessa företag bildar en separat företagsgrupp med NJA som moderbolag direkt under industridepartementet. Vidare föreslås att NJA:s likvida medel på ca 550 miljoner som härrör från bildandet av 1978 överförs till det nya stål- och gruvbolaget. har kraven på organisatoriska förändringar av Statsföretagsgruppen vuxit sig allt starkare, dels mot bakgrunden av de i propositionen angivna skälen, att företagsgruppens volym och sammansättning har ökat så att gruppen blivit för stor och svåröverskådlig, dels att de s.k. tunga företagen som , och har mycket stor industri, regional- och sysselsättningspolitisk betydelse, och måste därför utvecklas och styras på ett sätt som tjänar dessa syften. , och svarar dessutom för en mycket stor och viktig del av sysselsättningen i landets mest krisdrabbade län, , och en ineffektiv organisation inom Statsföretag försvårar möjligheterna att omstrukturera samt utveckla dessa företag. Den nya gruv- och stålkoncern som bildats, med NJA som moderbolag, bör genom förslaget i propositionen få bättre organisatoriska förutsättningar att fungera effektivare. I ett avseende har förslaget väckt oro, och det gäller överföringen av de ekonomiska resurserna som NJA förfogar över till den nya koncernen. När bildades fick ägarna i och behålla det kapital man fick för försäljningen av stålföretagen. Det borde därför vara rimligt att det kapital NJA erhöll vid bildandet av används för satsningar i det län där företaget verkat . Det katastrofala sysselsättningsläget i kräver snabba insatser bl. a. i form av industripolitiska satsningar. Medel av den storleksordningen, som tillskapades under det vilande bolaget tid, bör därför avsättas till länet för startande av nya företag, som kan bidra till att sätta fart på näringslivet i . Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av resurser för utvecklingsändamål i . () . HÄGGROTH (s)
mot · G602143 · 1982-12-06 00:00:00 — Motion 1982/83:143 revisorers förslag angående besparingsåtgärder i statsförvaltningen (förs. 1982/83:8) revisorer har på initiativ av finansutskottet genomfört en granskning rörande resultatet av vidtagna besparingsåtgärderna. har myndigheterna ålagts att som ett huvudförslag redovisa ett besparingsalternativ som motsvarar en 2-procentig real nedskärning av anslaget för närmast föregående budgetår. Vissa myndigheter har också avkrävts större besparingar. I revisorernas förslag anförs att den nuvarande generella besparingsmetoden skall ersättas av ett system med selektiva besparingsåtgärder i kombination med klara politiska ställningstaganden i prioriteringsfrågor. Detta är enligt vår uppfattning ett alltför onyanserat ställningstagande. har t. ex. i sitt remissvar pekat på en fördel med den generella metoden, nämligen att den tvingar myndigheterna att se över sin verksamhet och också framtvingar större aktivitet inom planering, budgetering och rationalisering. Även revisorerna menar att den generella metoden haft denna positiva effekt. Det finns ingen anledning att av de svårigheter andra myndigheter redovisar dra den långtgående slutsats som revisorerna gör, nämligen att flertalet myndigheter nu torde sakna möjligheter till rationaliseringar av denna storleksordning. Vi menar därför, med instämmande i den reservation som vissa av revisorerna gjort, att nuvarande generella besparingsmetod också bör kunna användas , självfallet kompletterad med selektiva besparingsåtgärder. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om besparingsarbetets inriktning. 1 1982/83.