mot · G60220 · 1982-10-11 00:00:00 — m. fl. Blodundersökning i faderskapsmål (prop. 1982/83:8) Propositionen behandlar frågan om domstolsförordnande i vissa fall, där sådant tidigare inte kunnat göras. Förutom denna fråga tar vi i motionen upp några andra aktuella problem inom samma sakområde. Förslaget om utvidgade möjligheter till förordnande om blodundersökning är naturligtvis rimligt. Rättsligt faderskap medför omfattande juridiska och ekonomiska verkningar. Om någon, som på i sak felaktiga grunder ådömts ett faderskap, önskar befrias härifrån, skall detta givetvis inte i onödan försvåras genom procedurhinder. För denna typ av fall fyller möjligheten att förordna om blodundersökning en väsentlig rättssäkerhetsfunktion. Inte desto mindre aktualiserar propositionen direkt och indirekt andra aspekter på faderskapsproblematiken, vilka inte är lika enkla. Samhällsutvecklingen har i själva verket skapat växande komplikationer på området. Följderna härav har aldrig utretts eller ens i nämnvärd grad observerats på officiellt håll. Synen på faderskap utgår alltjämt från en traditionell äktenskapsuppfattnings värdesystem och baseras på ett biologiskt sammanhang. En allt större klyfta har uppstått mellan dessa synsätt och de faktiska samlevnadsformernas och samlevnadsvillkorens förändringar. Härur följer nya typer av situationer för barn och fäder, liksom också skärpta konflikter mellan de i faderskapssammanhang berörda intressena. Praxis på faderskapsområdet kännetecknas sålunda f. n. av att man har motstridiga principer, och av att man inte klart utrett vilken princip som i olika typer av fall bör vara den överordnade. Så kan t. ex. en klar konflikt uppstå mellan den biologiska principen som grundande för rättsligt faderskap samt den - något diffusa - princip om barnets bästa som brukar åberopas i familjerättsliga sammanhang. En annan typ av konflikt kommer mellan vårdnadshavarens intresse och barnets, utifrån vilken vårdnadshavarens roll som barnets rättsliga företrädare kan te sig helt olämplig och vara skadlig för barnets intresse. I det klimat av allmän förvirring och oklarhet som tillåts vara rådande, uppstår också andra typer av konflikter mellan de fyra tänkbara intressena: barn, fader, vårdnadshavare, myndigheter. I finns tusentals faderskap, som de facto inte är biologiskt grundade. De har uppstått därför att två vuxna varit överens om att mannen skall stå som fader. Dessa faderskap stämmer oftast med barnets bästa och grundar sig på ett frivilligt påtaget ansvar av en annan man än den biologiske fadern - normalt den med modern sammanlevande. Men hur skall man bedöma en situation, där denna samlevnad bryts och modern i egenintresse vill ha faderskapet upphävt? Sådana fall är kända från tingsrätterna. Med gällande rätt leder de obönhörligt till faderskapets upphävande, oavsett om det i alla avseenden fungerat och varit till fördel för barnet. Barnet kan alltså ha ett helt annat intresse än den som är dess rättsliga företrädare. Denna problematik har aldrig uppmärksammats. En annan situation uppstår i fall där två män är ifrågasatta som fäder och där den biologiske fadern är helt ointresserad av barnet medan den andre är villig att ta ansvar för det (och detta stämmer med moderns önskan). Skall man i sådant fall driva den biologiska principen - och skall man t. o. m. kunna förordna om blodundersökning mot två fungerande föräldrars vilja? Frågan har direkt relevans till det detaljproblem som berörs i propositionen. Slutligen bör i sammanhanget uppmärksammas den något märkliga praxis som förefaller råda, då det gäller bevisföring i faderskapsmål. Faderskap anses fastställt även i fall där vittnesbevisning och andra omständigheter är ytterst svaga och där sannolikhetsindex vid blodundersökningen inte medger något utslag. Faderskap har också ådömts, där index legat långt under 5, dvs. den gräns som anges för ett osannolikt faderskap. Vi har med ovan gjorda exemplifieringar velat fästa uppmärksamheten på den oklarhet och den rättsosäkerhet som råder på det berörda området. Samhället och myndigheterna kan enligt vår mening inte längre förhålla sig passiva till dessa problem - detta så mycket mera som de kan väntas växa som följd av vår tids förändrade samlevnadsvillkor och sociala beteenden. Det är angeläget att riksdag och regering observerar detta. Mot bakgrund av det anförda föreslås 1. att godkänner proposition 1982/83:8, 2. att uttalar att regeringen bör ta initiativ till att fördjupa regelsystemet i faderskapsfrågor, så att det bättre möter nya situationer och nya sociala behov. INGA (vpk) (vpk) MAJ (vpk) (vpk)