bet · G601SoU10 · 1982-12-31 00:00:00 — munerna och kommunerna som inte ingår i enlandstirtgskommun (sjukvårdshuvudmännen) i förhållande fill nuläget eft vidgatansvar för befolkningens hälsa. Sjukvårdshuvudmännen åläggs sålunda förutomaft erbjuda sjukvård även att förebygga ohälsa genom miljöinriktade ochindividinriktade förebyggande åtgärder. Sjukvårdshuvudmännen skall planerahälso-och sjukvården med utgångspunkt i befolkningens behov av hälso- ochsjukvård. I planeringen av hälso- och sjukvården skall sjukvårdshuvudmännensamverka med samhällsorgan, organisationer och enskilda. På grund av bl. a.kostnadsutvecklingen för sjukhusorganisationen började i slutet av 1960-taletden sjukvårdspolitiska målsättningen inriktas på att man skulle få till stånden ändrad struktur av sjukvården. Den öppna vården utanför sjukhus ställdesdärvid i förgrunden på eft helt annat sätt . En rad reformer harhärefter genomförts för att förstärka denna vård. Grundläggande för den pågående utvecklingen inom hälso-och sjukvården är ett principprogram för hälso- och sjukvården inför1980-falet (HS 80), som presenterade (Socialstyrelsenredovisar 1976:1). I HS 80 ges ett konkret förslag fill vårdstruktur med uppdelningav verksamheten på primärvård, där vårdresurserna tillhandahålls i första handvid vårdcentraler och sjukhem, på länssjukvård vid länssjukhus ochlänsdelssjukhus samt pä regionsjukvård vid regionsjukhus. Den övervägandedelen av vården skall lämnas inom primärvården, som vid behov skall kunnarepliera på länssjukvården och regionsjukvården. Hälsovården skall bli heltintegrerad med sjukvården. I uppgifterna för primärvården skall det bl. a. ingåatt aktivt medverka i skyddet mot miljöfaktorer som hotar hälsan. Primärvårdenskall nära samarbeta med . Inom ramen för HS 80-arbetet har redovisatstrukturprogram inom olika delsektorer av hälso- och sjukvården - t. ex. förhälsovård för mödrar och barn inom primärvården - samt sammanställtplaneringsunderlag i form av sektorprogram. Underlag för den närmare planeringen av primärvården m. m.presenterades i ett antal skrifter inom ramen.för ett samarbete mellansocialstyrelsen. godkände /riktiinjerför den framtida regionsjukvården (prop. 1980/81:9, SoU 1980/81:6, rskr 1980/81:123). Frågor om bl. a. omfattningen av länssjukvården behandlasinom ramen för HS 90-arbetet, vilket redovisas nedan. Den öppna vården utanför sjukhus, långtidssjukvården ochden psykiatriska vården har under en rad år prioriterats i fråga ombyggnadsinvesteringar och i fråga om fördelning av läkare. sjukvårdsdelegationbeslutade att ett nytt principprogram för den framtida hälso- ochsjukvården med sikte SoU1982/83:10 21 1990-2000 (HS 90) skall upprättas. Principprogrammet skallbelysa hälso-och sjukvårdens lämpliga framtida omfattning, inriktning, strukturoch resurskrav. I en första etapp av utredningsarbetet, i vilketsocialstyrelsen medverkar, har man tagit fram en rad underlagsstudier, av vilkaflertalet redovisades , bl. a. betänkandena (SOU 1981:1) Hälsorisker -en kunskapssammanställning och (SOU 1981:2) Ohälsa och vårdutnyttjande.Generella utgångspunkter för den andra etappen i utredningsarbetet, vilkenberäknas komma att redovisas , skall vara (1) att hälso- och sjukvårdensverksamhet måste utgå från ett offensivt hälsopolitiskt synsätt, (2) attbefolkningens behov av vård skall vara av avgörande betydelse för fördelningenav hälso- och sjukvårdens resurser samt (3) att hälso- och sjukvårdensresursinsatser härutöver måste relateras fill såväl samhällsekonomiska somsysselsättningspolitiska mål och restriktioner. Underlag för dimensionering av primärvården I motion 1981/82:2070 av GöstaBohman m. fl. (m) begärs, såvitt nu är i fråga (yrkande 4), att somsin mening skall ge regeringen till känna att ett säkrare underlag bör skapasför den fortsatta dimensioneringen av primärvården. Motionärerna anför att dettal för antalet öppenvårdsbesök per invånare, som enligtmotionärerna använder för planeringen av primärvården, ansetts ligga för högti förhållande till behovet. Syftet med den planering av hälso- och sjukvården som dennya hälso- och sjukvårdslagen lägger på sjukvårdshuvudmännen skall vara attbehovet av hälso- och sjukvård inom sjukvårdshuvudmännens områden tillgodoses.Sjukvårdshuvudmännen avgör själva hur detaljerade planer som skall upprättasm.m. Med hänsyn fill att förhållanden som påverkar behovet av primärvård -såsom befolkningens ålderssammansättning - samt geografiska förhållanden m. m.skiftar mellan de olika sjukvårdshuvudmännens områden, torde schablontal avden art som nämns i motionen ha begränsat värde som grund för dimensioneringenav primärvården. Av vikt för utformningen av primärvården blir emellertidett utvecklingsarbete beträffande avvägningen mellan länssjukvård ochprimärvård som skall göras inom ramen för HS 90-arbetet. Detta kan skapa bättreförutsättningar för planeringen av primärvården och därigenom delvis tillgodosemofionärernas önskemål. Med hänsyn till det anförda bör motion 1981/82:2070 (m)yrkande 4 inte föranleda någon åtgärd av . Motionen avstyrks således idenna del. Koncentration av viss regionsjukvård De av godkändariktlinjerna för den framtida regionsjukvården innebär i huvudsak att landetför högspecialiserad vård och för vård som SoU1982/83:10 22 kräver samverkan mellan flera sjukvårdshuvudmän skall varaindelat i sex sjukvårdsregioner med vanligen eft sjukhus i varjesjukvårdsregion som regionsjukhus. Regionsjukvården beräknas omfatta ca2 750-ca 3 150 vårdplatser inom närmare 30 medicinska verksamhetsområden. I motion 1981/82:2070 (m) begärs även att möjligheternaatt ytterligare, koncentrera regionsjukvården utreds (yrkande 2). För attutnyttja högt kvalificerade resurser på ett rationellt sätt och för aft erhållakompetens och skicklighet inom "smala" medicinska specialiteter(verksamhetsområden) bör man enligt motionärerna överväga koncentration av små regionsjukvårdsspecialitetertill eventuellt endast två eller tre sjukhus i landet. Sådana överväganden börenligt motionärerna göras beträffande t. ex. thoraxkirurgi,brännskadebehandling och transplantationskirurgi. Enligt ovannämnda riktlinjer har en koncentration avregionenheterna för vissa medicinska verksamhetsområden förutsatts, beträffandebl. a. thoraxkirurgi till fyra platser i landet och beträffandehögspecialiserad brännskadevård till två platser. Enligt riktlinjerna ankommer det på sjukvårdshuvudmännenatt överenskomma om samverkan inom och mellan sjukvårdsregionerna. Frågor omplaneringen av den högspecialiserade vården behandlades av Landstingsförbundetskongress , och har tagit på sig uppgiften att samordnaden flerregionala planeringen för aft få till stånd ett effektivtresursutnyttjande. En utveckling som ligger i linje med mofionärernasönskemål har således redan inletts. Enligt utskottets mening finns f. n. inteanledning till ytterligare åtgärder från sida. Mofion 1981/82:2070yrkande 2 avstyrks därför. Utskottet vill i detta sammanhang peka på vikten av attsjukvårdshuvudmännen genom olika överenskommelser söker minska de olägenheterför enskilda som lätt blir en följd av atf vissa specialiteter koncentrerastill vissa platser i landet. Utskottet förutsätter emellertid attsjukvårdshuvudmännen i sin planering beaktar sådana krav på flexibilitet och påatt det i enskilda fall måste gå att komma fram fill snabba och enklalösningar. Inriktningen av forsknings- och utvecklingsarbetet hosSpri m. m. Spri, för vilket staten ochLandsfingsförbundet är huvudmän, har till. uppgift att främja, samordna ochmedverka i huvudmännens planerings- och rafionaliseringsverksamhef inom hälso-och sjukvården samt socialvården. I motion 1981/82:2070 (m) begärs också att somsin mening skall ge regeringen fill känna att forskningsarbetet inom främstSpri i större utsträckning bör syfta fill rationalisering och"produktionskontroll" (yrkande 3). Mofionärerna framhåller bl. a.att stagnerande samhällsresurser nu framtvingar en bättre uppföljningbeträffande resursanvändningen inom SoU1982/83:10 23 En förskjutning från planering tillrationalisering bör enligt motionärerna ske. Spri har i sitt arbetsprogram för angivit atthuvuduppgiften för Spri är att utifrån den nya hälso- och sjukvårdslagensintentioner hjälpa sjukvårdshuvumännen att förbättra vården inom ramen för, somdet sägs, befintliga eller för vissa delar av vården krympande resurser. Iarbetsprogrammet ingår projekt med inriktning på utvärdering ocheffekfivisering inom hälso- och sjukvården. På grundval av förslag i proposition 1981/82:106behandlade (UbU 1981/82:37, rskr 1981/82:397) under förra riksmötetfrågor om den långsiktiga inriktningen av den statligt finansieradeforskningsverksamheten. Bland forskningsområden som enligt beslutskall prioriteras ingår forskning om sjukvården som sysfem. Ansvaret förforskning om strukturella förhållanden inom hälso- och sjukvårdsområdet skallenligt beslut ligga hos delegationen för social forskning, som f. n.bl. a. stöder projekt som avser sjukvårdens planering, organisation och/ellerpersonalfrågor. Med hänsyn fill det anförda är något inifiativmed anledning av motion 1981/82:2070 (m) yrkande 3 inte erforderligt. Mofionenavstyrks således även i denna del. Ett åtgärdsprogram för ögonskadade diabetiker I motion 1981/82:554 av MargotHåkansson (fp) och () anförs bl. a. atf vitrektomi - operationi ögats glaskropp - har blivit svårt synskadade och blinda diabetikers sistahopp men att resurserna inom ögonsjukvården inte räcker fill för att alla, sombehöver opereras, skall få genomgå behandling . Om våra resurser,specialapparater och utbildade läkare infe räcker till för denna viktigaoperationsverksamhet är det enligt motionärerna av humanitära ochsamhällsekonomiska skäl nödvändigt att och socialstyrelsentillsammans med sjukvårdshuvudmännen gör en insats inom detta område. Motdenna bakgrund begär motionärerna ett åtgärdsprogram för ögonskadadediabetiker. Frågor om synvårdens innehåll och organisafion har varitföremål för närmare utredning inom , och socialstyrelsenberäknas komma att presentera sina överväganden beträffande ett sekforprogramför synvården . Den operationsverksamhet som avses i motionen äremellertid föremål för en särskild utredning. uppdrog nämligeni juni åt två experter att beskriva indikationer för och resultat avglaskroppskirurgi vid diabetes samt ge synpunkter för denna kirurgitypsorganisafion, dimensionering och utbildningskonsekvenser, m. m. Rapporter avexperterna beräknas kunna sändas ut till sjukvårdshuvudmännen inom kort.Utskottet förutsätter atf rapporterna ger underlag för beslut hos resp.sjukvårdshu- SoU1982/83:10 24 vudman som förkortar väntetiderna för vitrektomi. Med hänsyn till det anförda är något initiativmed anledning av motion 1981/82:554 (fp) inte erforderligt. I motion 1981/82:1743 av MargaretaAndrén (fp) och () begärs en förstärkning av reumatikervården,främst genom en utökad utbildning av läkare i reumatologi. I motion 1981/82:1755 av m. fl. (c) begärsatt skall uttala att man vid uppgörandet av de regionalasjukvårdsplanerna skall fa hänsyn till behovet av en ökning av antaletvårdplatser för barnreumatiker. Motionärerna påpekar att det f. n. finns endast18-20 vårdplatser i landet för barnreumatiker, nämligen vid denbarnreumatologiska enheten vid i , men att det behövsytterligare 8-10 vårdplatser i landet och aft vården bör decentraliseras.Motionärerna anser att och bör ifrågakomma vid endecentralisering och utbyggnad. Utskottet framhöll (SoU 1978/79:6) vidbehandlingen av mofioner om utbyggnad av reumatikervården - bl. a. om ökning avantalet vårdplatser för reumatologisk specialistvård för barn - att det fannsstarka skäl för atf den reumatologiska vården ägnades särskild uppmärksamhetvid den fortsatta strukturomvandlingen och utbyggnaden av hälso- och sjukvården,att särskilda resurser i olika delar av landet för behandling och vård avreumatiska barn tedde sig mycket angelägna och att det var angeläget att ettförutskickaf utredningsarbete av om rörelseorganens sjukdomarsattes i gång utari dröjsmål och bedrevs med största skyndsamhet. Utskottets uttalanden, som beslutade geregeringen till känna (rskr 1978/79:7), ledde bl. a. till att regeringen gavsocialstyrelsen i uppdrag atf skyndsamt utarbeta ett sektorprogram förvårdsektorn rörelseorganens sjukdomar och att därvid överväga bl. a. vilkaåtgärder som bör vidtas för atf förbättra rekryteringen av läkare och annanvårdpersonal till ifrågavarande vårdområden. Resultat från det utredningsarbete om vårdsektorn rörelseorganenssjukdomar som därefter igångsatte beräknas komma atf redovisasinom kort i en skrift om sektorprogram för rörelseorganens sjukdomar. Därefter beräknas komma att under våren1983 ta ställning till ett sektorprogram. 1 skriften kommer bl. a.utbildningsfrågor och frågorom vården av barnreumatiker att behandlas. I likhet med fidigare vill utskottet understrykaangelägenheten av att, när ett sektorprogram föreligger, kraftfulla åtgärdervidtas för att förstärka reumatikervården. Utskottet vill dessutom än en gångframhålla angelägenheten av atf det tillskapas särskilda resurser i olikadelar av landet för vård av reumatiska barn. Detta är bl. a. motiverat avhänsyn fill atf föräldrarna skall SoU1982/83:10 25 kunna upprätthålla en nära kontakt med sina barn under deofta långvariga sjukhusvistelserna. Med hänsyn till det pågående utrednings- ochplaneringsarbetet bör emellertid motionerna 1981/82:1743 (fp) och 1981/82:1755(c) inte föranleda någon åtgärd av . Utskottet avstyrker därförmotionerna. 1. beträffandedimensionering av primärvården attriksdagen avslår motion 1981/82:2070 yrkande 4, 2. beträffandekoncentration av viss regionsjukvård aftriksdagen avslår motion 1981/82:2070 yrkande 2, 3. beträffandeinriktningen av FoU hos Spri m. m. attriksdagen avslår motion 1981/82:2070 yrkande 3, 4. beträffande ettåtgärdsprogram för ögonskadade diabetiker att avslår mofion1981/82:554, 5. beträffandeutbyggnad av reumatikervården attriksdagen avslår motion 1981/82:1743 och motion 1981/ 82:1755. Närvarande: (), (),(), (), (), (). (), (), (), MariaLagergren (s), (), (), (vpk), GöranEricsson (m) och (). , , och (alla m) har avgivit tvåreservationer. Beträffande dimensionering av primärvården (mom. 1 ihemställan) anser reservanterna dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 21 sombörjar med "Syftet med" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Syftet med----- (= utskottet s. 21)-- upprättas m. m. SoU1982/83:10 26 som påverkar behovet av primärvård - såsom befolkningensålderssammansättning - samt geografiska förhållanden m. m. skiftar mellan deolika sjukvårdshuvudmännens områden. Med anledning av detta måste såvälcentrala som regionala underlagsberäkningar göras. Av vikt för utformningen av primärvården blir bl. a.utvecklingsarbetet beträffande avvägningen mellan länssjukvård och primärvårdsom skall göras inom ramen för HS 90-arbetet. Men detta är inte tillräckligt. Utskottet anser i likhetmed motionärerna att det vore värdefullt om liknande undersökningar som den imotionen påtalade Dalbyundersökningen kunde genomföras även i andra delar avlandet. Därmed skulle säkrare underlag skapas för sjukvårdshuvudmännens planering,så att denna inte inriktas på en onödigt resurskrävande nivå. Noggrannplanering med grundligt utredda förutsättningar måste enligt utskottet ansesväl motiverade i av ekonomisk stagnation. Särskilt den kommunalekonomiskautveckling som kommit aft förutspås, med signaler omkraftigt ökade utdebiteringar, ställer höga krav på underlagsberäkningen.Vidare anser utskottet mot denna bakgrund att det är nödvändigt att underlagetför dimensioneringen av den offentliga primärvården också omfattar den vårdsom tillhandahålls i enskild regi. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion1981/82:2070 (m) i här aktuell del (yrkande 4) bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande dimensionering avprimärvården attriksdagen med bifall till motion 1981/82:2070 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Beträffande inriktningen av FoU hos Spri m. m. (mom. 3i hemställan) anser reservanterna dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 23 som börjar med "På grundval" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att med hänsyn till det samhällsekonomiskaläget tonvikten måste förskjutas från planering till rationalisering. Spri hartagit initiativ till ett nytt samordningsorgan mellan , medicinskaforskningsrådet och för att få fram objektiv informafion kringolika medicinska teknologiers för- och nackdelar, kostnader, risker och nytta.Sådana inifiafiv är enligt utskottets mening angelägna i den mån de syftar tillbättre resursanvändning inom sjukvården. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion1981/82:2070 (m) i här aktuell del (yrkande 3) bör som sin mening geregeringen till känna. SoU1982/83:10 27 dels att utskottets hemställanunder mom. 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande inriktningen av FoU hosSpri m. m. attriksdagen med bifall fill motion 1981/82:2070 yrkande 3 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. , , och (alla m) anför beträffandekoncentration av viss regionsjukvård: Utskoftet påpekar beträffandekoncentrafionen av viss regionsjukvård att den vårdsökande allmänheten kandrabbas av olägenheter och att sjukvårdshuvudmännen genom olikaöverenskommelser bör minska dessa. Utskottet vidimerar emellertid attutvecklingen går i den riktning som i detta avseende förordas i motion1981/82:2070 (m). Vi vill, utöver vad utskottet anfört i frågan, särskiltframhålla att sammanslagning av små regionsjukvårdsspecialiteter medför såstora fördelar, att de överskuggar eventuella olägenheter. Att vissa människorvid en sådan centralisering vid ett enstaka eller några få vårdtillfällen isitt liv får vårdas på längre avstånd från hemorten uppvägs mer än väl av devinster som kan göras. Ett större patientunderlag och något störreklinikenheter medger förvärvande och upprätthållande av rutin och professionellskicklighet på hög nivå. Samverkan med övriga nordiska länder kan på vissaområden vara särskilt befogad. OOTAB 72935 Stocltholm 1982