bet · G601CU7 · 1982-12-31 00:00:00 — ominförande av en hyreshusavgift (prop. 1982/83:50, bil. Regeringen har i proposition 1982/83:50 berettriksdagen tillfälle att ta del av vad bostadsministern i propositionens bil. 5anfört om införande av en hyreshusavgift. Detta har hänvisats dllcivilutskottet. har hänvisats regeringens förslag till lag om hyreshusavgift,lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) samt lag om ändring iuppbördslagen (1953:272). Dessa förslag behandlas i skatteutskottetsbetänkande SkU 1982/83:15. Idetta betänkande behandlar utskottet motionerna 1982/83: 85 av () och () vari såvitt nu är i fråga hemställs 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om införande av hyreshusavgift, 95 av () och ()vari såvitt nu är i fråga hemställs 2. attriksdagen vid behandlingen av proposition 1982/83:50 bilaga 5 vad gäller förslaget om hyreshusavgift beaktar vad som anförts i motionen, 105 av m. fl. (m) vari såvitt nu är ifråga - med hänvisning till motion 1982/83:99 - hemställs (i vad avser fråganom införande av hyreshusavgift; övriga delar av motionsyrkandet behandlas ibetänkandet CU 1982/83:8) 1.att avslår proposition 1982/83:50, såvitt avser bilaga 5 bostadsdepartementetsverksamhetsområde, 776 av m. fl. (c) vari såvitt nuär i fråga-med hänvisning till motion 1982/83:112 - hemställs 5.att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motion1982/83:112 anförts om hyreshusavgift (i vad inte avser frågan om utredning;denna fråga behandlas i betänkandet CU 1982/83:8), 720av m. fl. (fp) vari såvitt nu är i fråga hemställs 32. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhyreshusavgift, 1Riksdagen 1982/83. CU1982/83:7 2 124 av m. fl. (vpk)vari såvitt nu är i fråga hemställs att beslutar 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om hyreshusavgift. HSB:s riksförbunds styrelse har iskrivelse hemställt att bostadsrätten undantas från förslaget om hyreshusavgiftsamt att frågan om en omfördelning som likvärdigt berör samtliga boendeformerutreds. SHIO-Familjeföretagen, ochSveriges har i skrivelse till utskottet hemställt attutskottet måtte rekommendera att undantar fastigheter innehållandelokaler från hyreshusavgift. I betänkandet CU 1982/83:8behandlar utskottet proposition 1982/83:50 bjl. 5 i övrigt. 3 Förslag om hyreshusavgift m. m. I proposition 1981/82:124 föreslogdåvarande bostadsministern extra upptrappning av de garanterade räntorna underåren 1983-1985 för vissa årgångar av stadigt belånade hyres- ochbostadsrättshus. beslöt i enlighet med förslaget (CU 1981/82:26).Härigenom minskade räntebidragen i dessa hus med ökade kapitalkostnader somföljd. I proposidonen anfördes att kapitalkostnadsökningen genombruksvärdesystemet kommer att få effekt på hyresnivån också i hus som inteomfattas av räntebidrags-givningen. Även fastighetsägare som inte fick ökadekostnader i form av minskade räntebidrag kunde sålunda höja hyrorna. För att motverkadenna effekt anförde dåvarande bostadsministern att åtgärder borde vidtas. Honanförde i anslutning till detta konstaterande följande (prop. 1981/82:124 bil.1 s. 17-18). Det är enligt min mening inteskäligt att vissa fastighetsägare skall kunna tillgodogöra sig ökadehyresintäkter eller ökade fastighetsvärden genom att andra fastighetsägare fårökade räntekostnader på grund av extra upptrapp-ningar av de garanteraderäntorna. Jag anser därför att åtgärder bör vidtas för att motverka dennaeffekt av upptrappningarna. Detta kan dock inte ske inom ramen förfinansieringssystemet. I samråd med chefen för budgetdepartementet har jagövervägt olika möjligheter att komma till rätta med problemet genom ändringarav skattereglerna. Jag har därvid funnit att det mest ändamålsenliga är attinföra en särskild avgift för hyres- och bostadsrättshus byggda före år 1958.Jag förordar därför att en sådan avgift införs. I första hand bör avgiftenberöra flerfamiljshus som inrymmer bostadslägenheter. För att undvika olikagränsdragningsproblem och skillnader i kostnadsförutsättningar bör avgiftenäven omfatta lokalhus. Avgiftens storlek bör relateras till fastigheternastaxeringsvärden. När det gäller den - tidsmässiga avgränsningen bör intefastighetens byggnadsår vara avgörande utan det s. k. värdeåret som används ibeskattningssammanhang. CU1982/83:7 3 Beträffande avgiftens storlek börutgångspunkten vara att i möjlig mån. neutralisera den nyssnämnda effekten avde extra upptrappningarna av de garanterade räntorna. Upptrappningarna av degaranterade räntorna kan beräknas medföra en kostnadsökning för S ABO: smedlemsföretag på ca /m , ca /m för vart och ett av åren1984 och 1985, dvs. totah ca /m. En avgift på av taxeringsvärdetför fastigheter med ett tidigare värdeår än 1958 kan beräknas medförakostnadsökningar för berörda hus i storleksordningen /m-, dvs. i nivåmed effekterna av upptrappningarna av de garanterade räntorna för deallmännyttiga bostadsföretagen. En successiv upptrappning av avgiften till 2 %år 1985 synes sålunda lämplig. I följande tabell redovisas effekterna av enavgift på , 1,och . I tabellen redovisas ocksåde genomsnittliga effekterna för SABO-företagen av avgiften och de föreslagnaextra upptrappningarna av de garanterade räntorna. Hus med ett tidigare värdeår än år1958' Genomsnittlig effekt för SABO-företagen, inkl. de extra höjningarna av de garanterade räntorna 7,15 4,50-7,20 2,25-3,60 2,25-3,60 9,00-14,40 1 Beräkningarna bygger bl. a. på uppgifter om degenomsnittliga taxeringsvärdena för hus med olika ålder. Mot denna bakgrund förordar jag attavgiften fastställs till . bör avgiftenfastställas till resp. . Statens inkomster av den förordade avgiften beräknadestill ca 490 milj. kr. , till 735 milj. kr. och till 980 milj.kr. I budgetdepartementets bilaga (bil. 2) till den ovannämndapropositionen fanns intaget ett förslag till lag om hyreshusavgift samt förslagtill ändringar i kommunalskattelagen, uppbördslagen och taxeringslagen.Dåvarande chefen för budgetdepartementet anförde som motivering för förslagenatt avgiften borde utformas så att den lätt kunde hanteras både av avgiftsskyldigaoch myndigheter. Avgiften borde vidare knyta an till beprövade rutiner. Motdenna bakgrund hade hyreshusavgiften utformats med ledning av de regler somgäller för skogsvårdsavgift enligt lagen (1964:324) om skogsvårdsavgift. Denlämpligaste beskrivningen av de fastigheter som borde träffas av hyreshusavgiftkunde enligt chefen för budgetdepartementet ske med hjälp av de definitioner avbegreppet hyreshusenhet som används vid allmän fastighetstaxering (ATF).Hyreshus utgörs enligt fastighetstaxeringslagen av byggnad som är inrättad tillbostad åt minst tre familjer eller till kontor. CU1982/83:7 4 butik, hotell, restaurang och liknande. Under begreppethyreshusenhet faller även flerbostadshus som ägs av bostadsrättsförening. Vid ATF 1981 erhåller olika typer av hyreshus olikakodbeteckningar. Enligt den föregående regeringens förslag avsågshyreshusavgift utgå för hyreshusenheter enligt koderna 22,24 och 28, dvs. byggnader med huvudsakligen bostäder, byggnader som innehållerbåde bostäder och lokaler samt byggnader med huvudsakligen lokaler. Ävenhyreshusenhet enligt kod 21 - hyreshusenhet som består av tomtmark tillhyreshus -föreslogs omfattas av hyreshusavgift eftersom till denna kategori höräldre saneringsfärdiga hyreshus där något byggnadsvärde inte åsatts. Som framgått ovan utformades förslaget om hyreshusavgiftefter förebild av reglerna om skogsvårdsavgift. Detta innebar bl. a. atthyreshusavgiften liksom skogsvårdsavgiften inte borde anses som en allmän skattutan vara avdragsgill om övriga förutsättningar var uppfyllda. 4 Riksdagsbehandlingen av förslaget omhyreshusavgift Förslaget om införande avhyreshusavgift hänvisades till skatteutskottet. Detta utskott bereddecivilutskottet tillfälle att yttra sig över regeringsförslaget. Med anledning av propositionen väcktes motioner (m) om attriksdagen skulle avslå förslaget om att införa hyreshusavgift. Vidare väcktesen motion (vpk) om att de allmännyttiga bostadsföretagens hus skulle undantasfrån hyreshusavgift. yttrande (CU 1981/82:7 y) innebarsammanfattningsvis följande. Utskottet delade den i propositionen framfördauppfattningen att en höjning av de garanterade räntorna leder till en höjningav hyresnivån via bruksvärdeprövningen. Vad i motion (m) anförts om att minskaderäntebidrag inte skulle slå igenom i form av intäkter för de fastighetsägaresom inte omfattades av räntebidragssystemet kunde utskottet inte dela. Inteheller kunde utskottet acceptera förslaget i vpk-motionen om att deallmännyttiga bostadsföretagens hus skulle undantas. Företrädare för moderata samlingspartiet i utskottetstödde förslagen i motionerna om att någon hyreshusavgift inte skulle införas. I en motion (s) yrkades att hyreshusavgiften skulleomfatta även hyreshusenhet med värdeår fr. o. m. 1958 t. o. m. 1974 och förvilka bostadslån för nybyggnad inte utgått. Enligt civilutskottets uppfattningsaknades anledning att skilja fastigheter före och efter ett visst värdeår, detväsentliga var att fastighetsägare utanför räntebidragssystemet genomupptrappning av den garanterade räntan fick en intäkt som inte motsvarades avnågon kostnad. föreslog skatteutskottet att tillstyrkamotionsyrkandet. En minoritet inom utskottet (c, fp) tog avstånd frånmotionsförslaget och hävdade att förslaget var alltför opreciserat och allmänthållet för att kunna CU 1982/83:7 5 läggastill grund för ett förslag till . Vidare angavs att en del av denenkelhet som varit en utgångspunkt för propositionsförslaget skulle gåförlorad. Imotion (s) yrkades också att avgiften inte skulle vara avdragsgill.Civilutskottet föreslog skatteutskottet att dllstyrka även detta motionsyrkandeoch anförde att en slopad avdragsrätt bl. a. skulle skapa ökad ekonomisk rättvisamellan olika besittningsformer och innebära en ökad nettoeffekt för staten iinte ringa omfattning. Inteheller i denna fråga nåddes enighet inom utskottet. En minoritet (c, fp)hävdade bl. a. att ett accepterande av motionsförslaget skulle innebära att manrubbade den godtagna principen om en effektiv konkurrens mellanförvaltningsformerna. Vidare hävdades att ett bifall till motionsförslagetskulle innebära så stora förändringar jämfört med förslaget i propositionen attdessa två förslag inte låter sig förenas. Slutligenbehandlade utskottet motionsförslag (m) i vilka yrkades att särskild hänsynskulle tas till små fastigheter samt att tomtmark för hyreshus skulle undantasfrån hyreshusavgift. (s, c, fp) avstyrkte dessa förslag. Skatteutskottetbehandlade i betänkandet SkU 1981/82:62 frågan om införande av hyreshusavgift.Utskottet (m, c, fp) anförde bl. a. följande. har tagit intryck av deinvändningar som framförts i motioner och skrivelser om att förslaget omhyreshusavgift inte varit föremål för sedvanlig beredning och inte heller hargranskats av lagrådet. Utskottet anser att det kan finnas skäl att även andralösningar vid sidan av den i propositionen föreslagna söks för att nå de ipropositionen eftersträvade syftena om bl. a. en förstärkning av statsbudgeten.Hur ett förslag skall utformas bör närmare utredas. Förslaget bör efter bl. a.granskning i lagrådet föreläggas i sådan tid att förslaget kan ge hkastor budgeteffekt fr. o. m. som det nu presenterade förslaget. Reservanter (s) i skatteutskottet instämde med vadcivilutskottet anfört om att en extra upptrappning av de garanterade räntornaleder till en allmän höjning av hyresnivån, en höjning som inte motsvaras avökade kostnader för de fastighetsägare som inte omfattas avräntebidragssystemet. Enligt reservanternas uppfattning vore det därförmotiverat att tillföra samhället denna vinst genom lämpligabeskattningsåtgärder. I likhet med civilutskottet fann reservanterna attanledning saknades att skilja mellan fastighetsägare före och efter ett visstvärdeår. Hyreshusavgiften borde därför utgå för hyreshusenhet med värdeår t. o.m. 1974 och för vilka statligt bostadslån för ny- och ombyggnad inte utgått.Reservanterna ansåg vidare att avgiften inte skulle vara avdragsgill. Med dessabåda undantag accepterade reservanterna regeringens förslag om utformningen aven hyreshusavgift. CU1982/83:7 6 5 Förslag om hyreshusavgift m. m. i proposition 1982/83:50 I den del av propositionen (bil. 2)som hänvisats till skatteutskottet behandlas den lagtekniska utformningen av enhyreshusavgift. I den fill civilutskottet hänvisade delen (bil. 5) redovisarbostadsministern grunder för ett förslag om hyreshusavgift. Det nu framlagdaförslaget om hyreshusavgift skiljer sig från det som underställdes riksdagenunder våren på följande två punkter. Hyreshusavgift bör tas ut inte bara för hyreshusenhetmed värdeår utan även för hyreshusenhet med värdeår fr. o. m. 19581, o. m. Hus som omfattas av räntebidragssystemet, dvs. i princip alla bostadshus som har uppförts eller byggts om efter 1957 med stöd av statliga tertiärlån eller bostadslån, föreslås undantas från avgiften. Som en följd av detta förslag anges statens intäkter av en hyreshusavgift öka med ca 300 milj. kr. och med det dubbla beloppet jämfört med förslaget i den tidigare propositionen. Obebyggd tomtmark liksom saneringsfastigheter föreslåsundantas från hyreshusavgift. I övrigt överensstämmer förslaget med förslaget iproposition 1981/82:124. Detta förslag har refererats ovan. Lagrådets yttrande har inhämtats över förslaget iproposition 1982/83:50 bil. 2 om hyreshusavgift. Beträffande förslaget anfördelagrådet följande. Det remitterade förslaget har likalitet som det förslag som lades fram för varit föremål försådan remissbehandling som avses i 7 kap. 2 § regeringsformen. Det bör ianledning härav understrykas, att en lagrådsgranskning inte kan ersätta densedvanliga remissbehandlingen av myndigheter och sammanslutningar med särskildsakkunskap på området. Lagrådet har därför haft begränsade möjligheter att medledning av det föreliggande materialet bedöma sådana frågor om lagstiftningenspraktiska konsekvenser och tillämpning som avses i 8 kap. 18 § tredje stycket 4och 5 regeringsformen. I detta betänkande behandlas vadbostadsministern anfört i proposition 1982/83:50 bil. 5 om införande av enhyreshusavgift samt de modonsförslag som knyter an härtill. Till skatteutskottet har hänvisats förslagen i bil. 2 ipropositionen om den lagtekniska utformningen av en hyreshusavgift. Ibetänkandet SkU 1982/ 83:15 behandlar skatteutskottet dessa förslag. Som framgått av den ovan lämnade redogörelsen knyter detnu framlagda regeringsförslaget om införande av hyreshusavgift i huvudsak antill förslaget i den proposition i frågan som förelades under våren1982. Detta senare förslag behandlades av civilutskottet i ett yttrande (CU1981/82:7 y) till skatteutskottet. Från de utgångspunkter civilutskottetnärmast hade att CU1982/83:7 7 beakta ställde sig utskottet i allt väsendigt bakomförslaget i den då presenterade propositionen. Flera av de motionsyrkanden somutskottet nu har att behandla har liknande innehåll som de motioner i ämnet somväcktes med anledning av den förra regeringens förslag i frågan. a. avslagsyrkandena i moderata samlingspartiets motion 105 yrkande 1 och imotionen 85 (m). I den moderata partimotionen anförs , liksom i motsvarandemotion , bl. a. att den i propositionen framförda hypotesen att deminskade . räntebidragen skulle slå igenom i form av vinster för defastighetsägare som motsvarar bortfallet i räntebidrag är sakligt ogrundad, attavgiften riskerar leda till väsentligt ökad fastighetsomsättning samt attframför allt det äldre enskilt ägda fastighetsbeståndet under senare delen av1970-talet gått med kraftiga underskott. Även i partimotion 116yrkande 5 förs fram ett förslag till avslag på propositionen. Kritiken i dennamotion mot propositionen innebär bl. a. att någon särskilt ambitiös prövning avandra lösningar inte företagits, något som på förslag avskatteutskottet (SkU 1981/82:62) enligt motionärerna begärde . delar nu liksom den i propositionenframförda uppfattningen att en höjning av de garanterade räntorna leder till enallmän höjning av hyresnivån via bruksvärdereglerna i hyreslagen. Riksdagenbeslöt (CU 1981/82:26) om extra upptrappning av de garanteraderäntorna. Utskottet vidhåller även sin tidigare uppfattning i frågan om attminskade räntebidrag medför ökade intäkter för de fastighetsägare som inteomfattas av räntebidragssystemet, intäkter som inte motsvaras av ökadekostnader. Utskottet kan sålunda inte dela motionärernas grundläggande kritikav propositionen i denna del. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetbifall till moderata samlingspartiets partimotion 105 yrkande 1 liksom tillmotion 85 (m) yrkande 1 båda motionerna såvitt nu är i fråga. Inte heller kan utskottet ställa sig bakom invändningarnai pardmodon 116. Tvärtemot vad i motionen hävdas finnerutskottet att i regeringens förslag prövats alternativa vägar att nå deneftersträvade budgetförstärkningen. Sålunda redovisar bostadsministern, menavvisar av skilda orsaker, möjligheter till ytterligare upptrappning av dengaranterade räntan. Han redovisar även en höjning av garantibeskattningen såsomen väg att förstärka statens inkomster. Enligt utskottets uppfattning får dessaförslag till alternativa lösningar anses innebära att begäranuppfyllts i rimlig grad. Utskottet kan vidare inte dela motionärernasuppfattning att det nu presenterade regeringsförslaget skulle ha sakligabrister, brister som enligt deras uppfattning fanns även i det förslag som denförra regeringen lade fram. Utskottet avstyrker följaktligen bifall även tillcenterpartiets partimotion 116 yrkande 5. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottetanfört om införande av en hyreshusavgift. CU 1982/83:7 8 Såväl som kommunisternaaccepterar i skilda partimotioner att en hyreshusavgift införs men föreslår attden i vissa hänseenden ges mindre omfattning än vad i propositionen förordas.Sålunda föreslås i partimotion 120 yrkande 32 att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om hyreshusavgift. I motiveringentill motionen yrkas bifall till den typ av hyreshusavgift som föreslogs av denförra regeringen med undantag för att för obebyggd tomtmark ochsaneringsfastigheter skall någon avgift inte utgå. Motionärerna avvisar sålundaden tidsmässiga avgränsning som gjorts i den nu framlagda propositionen ochanser att hus med värdeår fr. o. m. 19581, o. m. 1974 inte skall omfattas avavgiften. Inskränkningeni kommunisternas partimotion innebär att allmännyttigabostadsföretag skall undantas från hyreshusavgift. Därigenom kan man, hävdarmotionärerna, bidra till att stoppa höjningarna av bruksvärdenivån och kansket. o. m. sänka den något. I samma motion föreslås även utvidgningar av avgiften.Dessa förslag behandlas nedan. Slutligenförs i motion 85 (m) fram förslag om ett schablonavdrag på . samt atthyreshusavgiften maximeras till fastighetens nettoresultat. Beträffandede nu redovisade motionsyrkandena vill utskottet anföra följande. Civilutskottetsom hade att behandla ett motionsyrkande (s) om att hyreshusavgiftenskulle omfatta hyreshusenhet med värdeår fr. o. m. 1958 t. o. m. 1974 och förvilka stadiga bostadslån inte utgått fann inte anledning att skilja fastigheterföre och efter ett visst värdeår, det väsenthga ansågs vara att fastighetsägareutanför räntebidragssystemet genom upptrappning av den garanterade räntan fåren intäkt som inte motsvaras av någon kostnad. Utskottet, som vidhåller dennasin uppfattning, avstyrker följaktligen bifall till partimotion120 yrkande 32. Förslageti kommunisternas partimotion om att allmännyttigabostadsföretag inte skall påföras hyreshusavgift avstyrks av såvälfördelningspolitiska som administrativa skäl. Förslaget i propositionen om atthyreshusavgift skall utgå även för allmännyttiga bostadsföretag får ses motbakgrund bl. a. av att för dessa företag i den nu aktuella propositionenframlagts olika förslag i avsikt att förbättra deras betingelser. I betänkandetCU 1982/83:8 behandlar utskottet dessa förslag. Utskottetavstyrker även vad i motion 85 (m) förordats om vissa begränsningar m. m. avavgiften i vissa fall. Frågan om ett schablonavdrag togs upp i en motion (m)vid behandling av det då aktuella förslaget om hyreshusavgift. Ävenom "fribeloppet" i den nu aktuella motionen satts lägre finnerutskottet att ett bifall till motionen skulle innebära en stor inkomstminskningför staten. Redan detta förhållande tillmäter utskottet stor vikt. Utskottetkan heller inte - från den utgångspunkt civilutskottet närmast har att beakta- tillmötesgå förslaget i samma CU 1982/83:7, 9 motionom att skulle besluta att avgiften maximeras till fastighetensnettoresultat. En sådan utformning av formerna för avgiftsuttaget skulle bl. a.komphcera den administrativa hanteringen. Därmed skulle en del av den enkelhetsom väglett förslagen i propositionen gå förlorad. I den del av kommunisternaspartimotion 124 som inte behandlats ovan samt i motion 95 (s) läggs framförslag som dels innebär utvidgningar av tillämpningsområdet för avgiften, delsmedför vissa ändringar avseende avgiftens behandling vid inkomsttaxeringen. Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion föreslås en utvidgning av de hus somskall omfattas av en avgift till att avse äldre småhus med undantag av sådanahus som har byggts eller byggts 1957 med stöd av statligabostadslån eller som fått räntelån. Avgiften för småhusen föreslås utgå medhälften av vad som föreslås för övriga. I motion 95 (s) föreslås att ägdasmåhus skall omfattas av den föreslagna avgiften. Fråganom huruvida egnahem bör omfattas av avgiftssystemet har prövats i propositionenoch avvisats mot bakgrund av den beslutade skatte- och avdragsreformen.Utskottet delar vad i propositionen anförts och avstyrker därmed bifall tillmotionerna 95 (s) och 124 (vpk) i dessa delar. I propositionen anförs att hyreshusavgiften, föratt den skall vara neutral med hänsyn till ägandeförhållandena, måste varaavdragsgill för konventionellt beskattade fastigheter. Ett annat sätt attåstadkomma neutralitet rnellan ägarekategorierna anges vara att differentieraavgiftsuttaget, något som emellertid avvisas då det anses administrativt merkomplicerat. Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 124 anför motionärerna bl. a. att deinte anser att avgiften skall vara neutral med hänsyn till ägandeförhållandena.Avgiften skall därför inte vara avdragsgill för konventionellt beskattadefastigheter. Frågan om avgiftens behandling vid inkomsttaxeringen tas upp äveni motion 95 (s). Motionärerna anser att det finns anledning att göra avgiftenavdragsgill även för bostadsföretag som schablonbeskattas. Om detta inte ärlämpligt eller möjligt av skattetekniska skäl bör avgiften inte varaavdragsgill för någon kategori av fastighetsägare. Utskottet,som har att behandla frågan närmast från en bostadspolitisk utgångspunkt, delarbostadsministerns uppfattning om att avgiften skall vara neutral med hänsyntill ägandeförhållandena, varför motionen 124 (vpk) avstyrks i denna del. Ävenbeträffande förslaget i motion 95 (s) hänvisar utskottet till vad ipropositionen anförts. Den närmare utformningen ur skatteteknisk synpunkt tordebehandlas av skatteutskottet. 1. beträffande grunderna för införande av enhyreshusavgift att med anledning av vad bostadsministern anfört ochmed avslag på motion 1982/83:85 yrkande 1, motion 1982/ 83:105 yrkande 1 ochmotion 1982/83:116 yrkande 5, samtliga CU1982/83:7 10 motionsyrkanden såvitt nu är i fråga, godkänner vadutskottet anfört, 2. beträffandeavgiftens tidsmässiga avgränsning attriksdagen med anledning av vad bostadsministern anfört och med avslag på motion1982/83:120 yrkande 32 godkänner vad utskottet anfört, 3. beträffande undantag frånhyreshusavgift för allmännyttiga bostadsföretag attriksdagen med anledning av vad bostadsministern anfört och med avslag på motion1982/83:124 yrkande 1 såvitt nu är i fråga godkänner vad utskottet anfört, 4. beträffandebegränsning av avgiften i vissa fall