bet · G601KU8 · 1982-12-31 00:00:00 — (s) bör förslaget ändras så att minst en avkyrkvärdarna utses bland kyrkorådets ledamöter och suppleanter och övrigakyrkvärdar bland lämpliga församlingsmedlemmar. Frågan om en vidgning av kretsen av valbara personer tillkyrkvärdsuppdrag har diskuterats tidigare. Man har bl. a. menat att det iblandhar varit svårt att inom kyrkorådet finna personer som är viUiga att åta sigdessa uppdrag som ofta ställer stora krav på tid och uppoffringar. Utskottet behandlade frågan senast med anledning av enmotion fill 1980/. I motionen hade föreslagits att kyrkvärdarnaskulle väljas av kyrkorådet bland församlingens medlemmar. Ett enigt utskottansåg att skäl onekligen kunde anföras för att vidga valbarheten tillkyrkvärdsuppdrag. Utskottet menade emellertid att det nuvarande sambandetmellan kyrkoråds- och kyrkvärdsuppdrag var värdefullt från många synpunkter. Enutredning borde därför företas och i denna borde övervägas om valbarheten kundevidgas med bibehållande av viss anknytning fill kyrkorådet (KU 1980/81:5). I departementspromemorian (Ds Kn 1981:9) Valbarhet fillkyrkvärdsuppdrag, som upprättades med anledning av hemställan,föreslogs att den nuvarande ordningen skulle behållas oförändrad. Enligtpromemorian inskränker sig kyrkvärdarnas uppgifter numera dels fill en allmänfillsyn över församlingens kyrkobyggnader och kyrkliga lösegendom, dels tillvissa representativa eller ceremoniella funktioner i samband medgudstjänstfiran-de, kyrkoherdeinstallafioner, kyrkoinvigningar o. d. Derepresentafiva funkfionerna har huvudsakligen vuxit fram sedvanemässigt. Enligtpromemorian är dock grunden till kyrkvärdarnas nuvarande förtroendeställningdet ansvar för lokalkyrkan och dess egendom som de delar med kyrkorådet. Deupprepade kraven på breddning av rekryteringsunderlaget bottnar därför i enmissuppfattning om kyrkvärdsuppdragets egentliga innebörd. Den någotmissvisande titeln kyrkvärd har gett upphov till föreställningen att uppdragetinnebär ett slags allmänt "värdskap" i kyrkan. Till ett sådantvärdskap står det emellertid församlingen fritt att utse vilka lämpliga personersom helst. Detta har också förekommit på sina håll. KU1982/83:8 11 De flesta remissinstansernatillstyrker promemorieförslaget. Några få för fram andra förslag eller krifiskasynpunkter. Dit hör ärkebiskopen som anser att kyrkvärdarnas ansvar förgudstjänsten är deras främsta uppgift. Ärkebiskopen vill därför med instämmandei vad utskottet yttrade i denna fråga 1980 inte motsätta sig en ändring avnuvarande reglering, men förordar att en sådan ordning tillskapas attanknytningen mellan kyrkvärdsuppdrag och kyrkoråd alltfort kan upprätthållas. Föredragande statsrådet vill med hänsyn tillremissutfallet inte förändra reglerna. Enligt hans uppfattning är kyrkorådetsfrämsta uppgift att ha omsorg om församlingslivet och verka för dessutveckling. Att kyrkvärdarna ingår som ledamöter eller suppleanter i kyrkorådetär uppenbarligen av stor betydelse för att rådet skall kunna fullgöra dennauppgift väl. Statsrådet pekar också på förslaget i propositionen attvalda ledamöter och suppleanter i kyrkorådet skall ha rätt till ledighet frånanställning i den omfattning som är erforderlig. Därmed undanröjs, menarstatsrådet, ett av de tidigare påtalade hindren för intresserade och lämpligapersoner att åta sig kyrkvärdsuppdrag. Enligt utskottets mening har den utredning som företagitspå ett värdefullt sätt klariagt kyrkvärdsuppdragets innebörd. Utskottet kanemellerfid inte finna att utredningen har pekat på något avgörande hinder moten ändring av valbarheten på det sätt som utskottet tidigare uttalat sig för.Inte heller ärkebiskopen har förklarat att han motsätter sig en sådanförändring. Liksom tidigare anser utskottet emellertid att det är lämpligt attett visst personsamband med kyrkorådet bibehålls. Därför bör, som föreslås imofionerna 1982/83:36 och 37, minst en av kyrkvärdarna utses bland kyrkorådetsledamöter medan övriga väljs bland röstberättigade församlingsmedlemmar.Förslag till lydelse av 5 kap. 15 § i den nya lagen framläggs i bilaga 1.Motionerna tillstyrks således av utskottet. Insfitutet kyrkostämma bevarasenligt proposifionen men gränsen för när kyrkofullmäktige skall finnas föreslåsbli sänkt från 1 000 invånare fill 500 röstberättigade invånare. I fråga omrösträtt vid kyrkostämma är reglerna desamma som vid kyrkofullmäktigeval, dvs.de vanliga rösträttsreglerna samt medlemskap i . Invandrare harrösträtt i samma utsträckning som i de kommunala valen. I motion 1981/82:505 av () som väcktesunder årets allmänna motionstid framhålls att frågan om vilka som ärröstberätfigade vid kyrkostämma avgörs på grundval av den allmänna röstlängdsom upprättas . Enligt motionen finns exempel på fall där församlinginte kunnat erhålla någon röstlängd. Motionären anser att regeringen bör uppdraåt centrala valmyndigheten att utfärda anvisningar om tillhandahållande avröstlängd för kyrkostämma. KU1982/83:8 12 Från uppges attröstlängden vid behov kan rekvireras från den myndighet (valnämnden ellerlänsstyrelsen) där den förvaras för att användas vid kyrkostämma. Rösfiängdenär så upplagd att den del som avser personer kyrkobokförda i en viss församlinglätt kan avskiljas. Av särskild kolumn i rösfiängden framgår huruvida rösträttföreligger vid kyrkostämma eller ej. Enligt utskottets mening är det självfallet vikfigt attdenna huvudsakligen praktiska fråga löses på ett smidigt sätt. Utskottet utgårifrån att detta sker i samråd mellan berörda myndigheter utan initiativ frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker motionen. I propositionen föreslås att liksom suppleanterför församlingsdelegerade endast skall finnas i . Något påtagligtbehov av att utse suppleanter för församlingsdelegerade i andra kyrkligasamfälligheter än den i anses inte finnas. I mofion 1980/81:655 av () som väcktesunder allmänna mofionsfiden framhålls att system med ersättare förordinarie ledamöter i styrelser och nämnder numera är genomfört på de flestaområden, inte minst på den kommunala och landsfingskommunala sidan. Ettomotiverat undantag är enligt mofionen församlingsdelegerade. Mofionärenföreslår därför att suppleanter skall kunna utses för församlingsdelegeradeäven utanför . Utskottet delar den uppfattning som framförs ipropositionen att det inte föreligger behov av suppleanter förförsamlingsdelegerade på andra håll än i . Enligt såväl gällande som föreslagna bestämmelser skallledamöter och suppleanter i kyrkorådet väljas av kyrkofullmäkfige ellerkyrkostämman. EnHgt mofion 1981/82:1639 av (), väckt underden allmänna motionstiden , skulle det i vissa fall vara motiverat attanordna direktval av ledamöter i kyrkoråd. Det gäller främst vissastorstadsförsamlingar, som ingår i kyrklig samfällighet. Enligt motionenskulle dessa val kunna äga rum vid samma tillfälle då fullmäktige i denkyrkliga samfälligheten utses. Samma förslag har tagits upp under remissbehandlingen avÖrgryte församling. Med anledning härav uttalar föredragande statsrådet iproposifionen att en bestämmelse som möjliggör direktval av ledamöter ikyrkoråd i församling som ingår i kyrklig samfällighet skulle innebära ett avstegfrån principen att kommunernas förvaltande och verkställande organ utses genomindirekta val av fullmäktige. Utskottet instämmer med föredragande statsrådet ochföreslår att motionen avslås. EnHgt nu gällande bestämmelser skall protokollen och andraarkivhandlingar för de olika kyrkokommunala organen i regel förvaras ikyrkoarkiv. De skall vårdas och förtecknas av pastor. I den nya kommunallagenföreskrivs endast att protokoll och övriga handlingar som hör fill fullmäktiges KU1982/83:8 13 arkiv skall vårdas och förtecknas. Närmare föreskrifterhärom och om arkivvården i övrigt får fullmäktige meddela, om det inte finnssärskilda bestämmelser därom. På det kyrkokommunala området finns, framhållerutredningen för översyn av församlingsstyrelselagen, specialbestämmelser omarkivvård. Denna skillnad i förhållande till kommunallagens regler böravspeglas i lagtexten. Utredningen föreslår därför att gällande bestämmelser isak överförs oförändrade till den nya lagen. Under remissbehandlingen uttryckteSvenska kyrkans uppfattningen attkyrkofullmäkfige borde få besluta hur protokollen skall förvaras. Eftersomfrågan inte berörde endast denna lagstiftning, borde den utredas särskilt. Föredragande statsrådet har samma uppfattning somutredningen och tillägger att han utgår från att följerutvecklingen på det kyrkokommunala området och föreslår de ändringar avgällande föreskrifter som kan behövas. I mofion 1982/83:34 av Sfig Josefson m. fl. (c) föreslåsatt kyrkofullmäkfige och kyrkostämma själva skall få besluta på vilket sättprotokollen skall förvaras. Skulle inte detta förslag kunna bifallas bör enligtmofionen bestämmelserna ändras så att , och inte regeringen, kan gedispens från regeln att protokollen skall förvaras i kyrkoarkiv. Liksom föredragande statsrådet förutsätter utskottet attriksarkivet följer utvecklingen när det gäller de kyrkliga arkiven och föreslårde förändringar som kan vara påkallade. Därvid bör givetvis uppmärksammas demöjligheter till förenkHng och decentralisering av besluten som finns på dettaområde. Motionen avstyrks av utskottet. I propositionen föreslås att bestämmelserna iförsamlingsstyrelselagen om uppgifter för kyrkoråd i kyrkliga samfälligheterutom den i förs över utan ändring i sak till den nya lagen. mening bör den nya lagen i Hkhet med församlingsstyrelselagen äveninnehålla en särskild bestämmelse (5 kap. 27 § andra stycket) att kyrkorådet ien samfällighet, i det fall då församling som ingår i samfälligheten inte harnågot kyrkoråd, skall fullgöra alla de uppgifter som ankommer påförsamlingskyrkoråd. Lagförslag finns i bilaga 1. Utskottet tillstyrker förslaget till lag om församlingaroch kyrkliga samfälligheter i övrigt. Den nya lagen skall träda i kraft den 1juli 1983. I propositionen framläggs även förslag om ändringar avhuvudsakligen följdkaraktär i olika lagar, bl. a. lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommun och annan menighets utdebitering av skatt m.m. I fråga om denna lag föresläs införande av en ny paragraf (4 a §) sominnehåller grunderna för hur statens utbetalning av församlingsskatt tHlförsamlingarna skall ske. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 84 § i församlingsstyrelselagen.En ändring har dock gjorts i fråga om fill vem skattemedlen skall utbetalas.Enligt nu gällande bestämmelser utbetalas med vissa undantag de skattemedel som tillkommer en församling eller samfällighet till den KU1982/83:8 14 borgerliga kommun i vilken församlingen är belägen.Kommunen fördelar därefter medlen och överlämnar dem till resp. kyrkoråd. Ipropositionen föreslås att församlingarnas och de kyrkliga samfälligheternasskattemedel fortsättningsvis betalas ut direkt fill vederbörande kyrkokommun.Ändringen av utbetalningsordningen föreslås ske fr. o. m. den 1 juli 1983.Utskottet vill erinra om att utbetalningarna sker på basis av kalenderår.Därför bör ändringen träda i kraft , så att de nyautbetalnings-mtinerna kan tillämpas . Rent lagtekniskt skerdetta enklast genom att de nya reglerna övergångsvis införs i 84 §församlingsstyrelselagen fr. o. m. . Utskottets lagförslagfinns i bilaga 2. Utskottet tillstyrker de övriga lagförslag som framläggs ipropositionen. 1. beträffande huvudmannaskapetför begravningsverksamheten att godkänner vad som uttalas i proposition 1982/ 83:19 i denna del, 2. beträffande församlingarnasåtaganden på begravningsområ det attriksdagen med bifall fill mofionerna 1980/81:1506 och 1982/83:22 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandekyrkoherdens ställning i kyrkorådet attriksdagen med anledning av motion 1982/83:37, såvitt nu är i fråga, som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4. beträffanderöstlängd vid kyrkostämma att avslår motion 1981/82:505, 5. beträffandeförsamlingarnas kompetens attriksdagen med anledning av proposifionen och motion 1982/83:35 och med avslagpå motion 1982/83:33 antar den lydelse av 1 kap. 3 § lagen om församlingar ochkyrkliga samfälligheter som anges som utskottets förslag i bilaga 1, 6. beträffandearkivering av kyrkofullmäktiges protokoll m. m. att med bifall tillpropositionen och med avslag på motion 1982/83:34 antar den lydelse av 2 kap.27 och 33 §§, 4 kap. 7 § samt 5 kap. 20, 26 och 28 §§ lagen om församlingar ochkyrkliga samfälligheter som föreslås i propositionen, 7. hfiträffandesuppleanter för församlingsdelegerade attriksdagen med bifall till proposifionen och med avslag på motion 1980/81:655antar den lydelse av 4 kap. 1 § lagen om församlingar och kyrkliga samfällighetersom föreslås i propositionen. KU1982/83:8 15 8. beträffande direktval av ledamöter ikyrkoråd attriksdagen med bifall fill propositionen och med avslag på mofion 1981/82:1639antar den lydelse av 5 kap. 4 § lagen om församlingar och kyrkligasamfälligheter som föreslås i propositionen, 9. beträffandevalbarhet tiH kyrkvärdsuppdrag attriksdagen med bifall till mofionerna 1982/83:36 samt 37, såvitt nu är i fråga,och med avslag på propositionen i motsvarande del, antar den lydelse av 5 kap.15 § lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter som anges som utskottetsförslag i bilaga 1, 10. beträffandekyrkorådets uppgifter i kyrklig samfällighet attriksdagen med anledning av propositionen antar den lydelse av 5 kap. 27 § lagenom församHngar och kyrkliga samfälligheter som anges som utskottets förslag ibilaga 1, 11. beträffande lagen omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter i övrigt attriksdagen antar propositionens förslag, 12. beträffande övrigalagförslag i propositionen att antar propositionens förslag, 13. beträffandestatens utbetalning av församlingsskatt tiH församlingarna attriksdagen antar den ändring av 84 § lagen (1961:436) om församlingsstyrelse somföreslås i bilaga 2. Närvarande: (), (),(), Hans Nyhage (m), (), KerstinNilsson (s), i (m), (), (), * (fp), (vpk), * (m), IngvarBjörk* (s), () och * (s). *Ei närvarande vid justeringen. 1. beträffande församlingarnas åtaganden påbegravningsområdet av BerfilFiskesjö (c), Hans Nyhage (m), i (m), ElisabethFleetwood (m),.Ove () och () vilka KU1982/83:8 16 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar "Utskottet har" och slutar "tillkänna" bort ha följande lydelse: Utskottet vill ifrågasätta behovet av en vidgning avförsamlingarnas kompetens på begravningsväsendets område. De ekonomiska problemsom uppkommer i samband med begravningar torde i allmänhet kunna lösas inomramen för redan existerande former av ekonomisk hjälp såsom yrkesskadeförsäkringen,grupplivförsäkringen, begravningskassorna och andra försäkringsformer. Dåandra medel saknas kan bidrag till begravningskostnader också utgå i form avsocialhjälp. Skulle ett behov av ökat stöd på detta område finnas börman enligt utskottet snarare satsa på en utbyggnad av nuvarande försäkrings-och bidragsformer än på en vidgning av den kyrkokommunala kompetensen.Församlingarnas ekonomiska bärkraft är nämligen starkt varierande och risken ärdärmed stor att en vidgad kompetens skulle medföra stora olikheter i vadförsamlingarna kan tillhandahålla medborgarna på begravningsväsendets område. Vad beträffar strukturfrågorna på lokalplanet villutskottet nu liksom vid behandlingen av proposition 1981/82:158 om kyrkofondenoch ekonomisk utjämning inom understryka vikten av att dereformer som är önskvärda i första hand bör eftersträvas på frivillighetensväg. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna1980/81:1506 och 1982/83:22. dels att utskottets hemställan under 2. bort ha följandelydelse: 2. beträffande församlingarnasåtaganden på begravningsområ det att avslår motionerna 1980/81:1506 och1982/83:22, 2. beträffande kyrkoherdens ställning i kyrkorådet av (), Hans Nyhage (m), iVärmdö (m), (), (), () ochBengt Kindbom (c) vilka anser deb att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 som börjar "I likhet" och på s. 10 slutar "till känna" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning finns ett klart sambandmellan kyrkoherdens tjänsteutövning och kyrkorådets uppgifter inomförsamlingsvården. Det är därför naturligt att kyrkoherden också framdelesmedverkar i kyrkorådets arbete såsom självskriven ledamot. Utskottettillstyrker propositionens förslag och avstyrker motion 1982/83:37, såvitt nu äri fråga. dels att utskottets hemställan under 3. bort ha följandelydelse: 3. beträffandekyrkoherdens ställning i kyrkorådet attriksdagen avslår motion 1982/83:37, såvitt nu är i fråga. KU1982/83:8 17 3. beträffande valbarhet tHl kyrkvärdsuppdrag av BertilFiskesjö (c), Hans Nyhage (m), i (m), (), (), () och () vilka anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar "Enligt utskottet" och slutar "avutskottet" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning har den utredning somföretagits på ett tydligt sätt visat att det finns ett viktigt samband mellankyrkvärdsuppdraget och kyrkorådets uppgifter. Även i fortsättningen bör därförkyrkvärdarna hämtas bland kyrkorådets ledamöter. Liksom utredningen villutskottet peka på möjligheten att särskilda gudstjänstvärdar utses för attombesörja den representativa eller ceremoniella delen av kyrkvärdsuppdraget.Utskottet tillstyrker propositionens förslag och avstyrker motionerna1982/83:36 och 37, såvitt nu är i fråga. dels att utskottets hemställanunder 9. bort ha följande lydelse: 9. beträffande valbarhet tillkyrkvärdsuppdrag attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på mofionerna 1982/83:36samt 37, såvitt nu är i fråga, antar den lydelse av 5 kap. 15 § lagen omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter som föreslås i propositionen. 1. beträffande huvudmannaskapet förbegravningsverksamheten och försam lingarnas åtaganden på begravningsområdet av NilsBerndtson (vpk) som anför: Det borde vara möjligt att begränsa begravningskostnadernaför enskilda utan tidsödande utredningsarbete. Jag vill dock inte motsätta migatt de i mofionerna 1980/81:1506 och 1982/83:22 upptagna frågorna blir föremålför en utredning såsom utskottet förordar. Beträffande huvudmannaskapet för begravningsväsendet börmöjligheten för borgerlig kommun att ombesörja begravningar prövas, även omingen förändring förelås i proposifion 1982/83:19. Till denna fråga torde detfinnas anledning att återkomma i annat sammanhang. 2. beträffande röstlängd vid kyrkostämma av () som anför: I utskottets betänkande framhålls att frågan om röstlängdvid kyrkostämma är huvudsakHgen praktisk och bör lösas på ett smidigt sätt.Enligt min uppfattning borde denna lösning innebära att varje församling medkyrkostämma fick förfoga över ett eget exemplar av röstlängden. Detta exemplarkan enklast åstadkommas genom att utnyttja befintligt datasystem. KU 1982/83:8 föreslagen lydelse av 1 kap. 3 § och 5 kap. 15 och 27 §§ förslagettill lag om församlingar och kyrkliga samfälligheter 1 kap. 3 § En församling får själv vårda sina angelägenheter. Med församHngsangelägenheter avses frågor om 1. anskaffande och vård av kyrka, församHngshus, tjänstebostäder och annan för kyrkligt ändamål avsedd egendom, 2. anskaffande och vård av begravningsplats, om inte regeringen för särskilt fall beslutar att uppgiften skall ankomma på en borgerlig kommun, 3. främjande av gudstjänstliv och kyrklig förkunnelse i övrigt samt verksamhet bland barn och ungdom, äldre, sjuka och andra, samt 4. avlöningsförmåner åt arbetstagare hos församlingen. Med församlingsangelägenheter avses frågor om 1. anskaffande och vård av kyrka, församlingshus, tjänstebostäder och annan för kyrkligt ändamål avsedd egendom, 2. anskaffande ochvård av begravningsplats, om inte regeringen för särskilt fall beslutar attuppgiften skall ankomma på en borgerlig kommun, 3. främjandeav gudstjänstHv och kyrklig förkunnelse i övrigt samt verksamhet blandbarn och ungdom, äldre, sjuka och andra 50W behöver kyrkans tjänster, samt 4.avlöningsförmåner åt präster, kyrkomusiker och annan personal. Om vissa angelägenheter som ankommer på församlingarnafinns särskilda bestämmelser. Om en församling utgör ett pastorat, skaU den ha hand omde angelägenheter som enligt lag eller annan författning ankommer påpastoratet. väljer bland ledamöterna och suppleanterna i rådet. Kyrkvärdarna utses för den tid de är valda tiH ledamöter eller suppleanter. 5 kap. 15 § kyrkvärdar väljer kyrkvärdar bland deröstberättigade iförsamlingen enligt 2 kap. 3 § första och andra styckena.Minsten av kyrkvärdarna skaH utses bland ledamöterna och suppleanterna ikyrkorådet. Kyrkvärdarna utses , räknat fr. o. m. åretefter det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum. Kyrkorådetutser för varje kalenderår en kassaförvaltare, om rådets medelsförvaltning intehar ordnats på annat sätt. Det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rumskall det nyvalda kyrkorådet före december månads utgång utse befattningshavaresom avses i första och andra styckena. KU1982/83:8 19 Propositionens förslag Utskottets förslag 5 kap. 27 § i annan kyrkligsamfällighet än den i skall leda förvaltningen av samfällighetensangelägenheter och ha inseende över Övriga nämnders verksamhet. Rådet skalluppmärksamt följa de frågor som kan inverka på samfällighetens ekonomiskaställning samt hos samfällighetens fullmäktige eller församHngsdelegerade ochövriga nämnder liksom hos andra myndigheter göra de framställningar som rådetanser behövs. Beträffande kyrkorådets uppgifter i övrigt tillämpasbestämmelserna i 2 § andra-fjärde styckena. Därvid skall dock vad som sägs omförsamling och kyrkofullmäktige i stället avse samfälligheten och dessfullmäkfige eller församlingsdelegerade. Om kyrkoråd inte finns i församling, som ingår i kyrkligsamfällighet, skall samfällighetens kyrkoråd fullgöra alla de uppgifter somenHgt denna eller annan lag ankommer på kyrkoråd i församling. KU1982/83:8 20 Lag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse Härigenom föreskrivs att 84 § lagen(1961:436) om församlingsstyrelse' skall ha nedan angivna lydelse. 84 §2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Församling är berättigad att undervisst år av staten uppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad somskulle utgå på grundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingenvid det föregående årets (taxeringsårets) taxering, beräknat efter denskattesats som har bestämts för året före taxeringsåret. Har skattskyldigenligt lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som intetillhör åtnjutit lindring i skattskyldigheten till församlingen,skall belopp, som församlingen annars skuUe ha varit berättigad att uppbära avstaten, nedsättas i motsvarande mån. Församling är berättigad att under visst år av statensåsom förskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den skattesats somhar beslutats för året och det antal skattekronor och skatteören, som enligttaxeringsnämnds beslut rörande det föregående årets taxering till kommunalinkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Det nu nämnda beloppet ingår iförsamlingens fordran hos staten vid ingången av året , då beslutetfattades. Förskottet avräknas mot den församlingsskatt, som församlingen harrätt att uppbära av staten på grundval av taxeringen efter det, dåförskottet enligt bestämmelserna i nästföljande stycke utanordnas. Belopp,som vid ingången av Belopp, som vid ingången av ett år utgörförsamlingens fordran hos sta- utgör församlingens fordran hos staten enligtförsta och andra styckena, ten enligt denna paragraf skall länsskalllänsttyrelsen under styrelsen under utanordna utanordna tillkommim, i vilken till församlingen med en tolftedel församlingen är belägen,med en den 18 i varje kalendermånad. Är tolftedel den 18 i varje kalendermå-församlingens fordran inte uträknad nad. Är församlingens fordran inte vid utbetalningstillfällenai måna-uträknad vid utbetalningstillfäUena i derna , skallvid månaderna dessa tillfällen utbetalas samma skall viddessa fillfällen utbetalas belopp som/larurfceta/aK samma belopp somutbetalades i månad det föregående året.