bet · G601NU33 · 1982-12-31 00:00:00 — anslutning till rekommendationerna. Verket har därför intefunnit anledning att förorda lagstiftningsåtgärder för att prissättningen påleveranser av elkraft från små kraftverk skall kunna styras. I övervägs nu om frågor rörande pris ochvillkor för elleveranser från små vattenkraftverk skall kunna hänskjutas tillstatens ström. Utskottet anser att de små elproduktionsanläggningarna påflera sätt har ett stort värde. De lämnar viktiga tillskott av elenergi och dehar särskild betydelse från beredskapssynpunkt. Med hänsyn till vad här haranförts bör det enligt utskottets uppfattning inte nu vara erforderligt attriksdagen gör en sådan framställning till regeringen som motionärerna önskar.Motion 1982/83:1505 (m) avstyrks alltså. Främjande av landsbygdens elektriFiering Regeringen föreslår ibudgetpropositionen under punkt E 5 att reservationsanslaget Främjande avlandsbygdens elektrifiering för /84 skall beräknas till 4,5milj. Föredragande statsrådet erinrar (s. 150) om att år 1980inte hade någon erinran mot vad som i det årets budgetproposition anfördes omden aktuella stödverksamhetens omfattning (prop. 1979/80:100 bil. 17, NU1979/80:36, rskr 1979/80:248). Statliga bidrag till upprustningar av nedslitnaoch oräntabla nät skulle lämnas under fem budgetår med 2 milj. kr. Vidare skulle bidrag för nyanläggningar fortsättningsvis lämnas underen tioårsperiod med 2,5 milj. kr. Det förslag regeringen nu lämnar står alltså iöverensstämmelse med tidigare riksdagsbeslut. Uppgiften att administreraverksamheten överförs från statens industriverk till det nybildadestatens energiverk. I tvåmotioner berörs detta anslag. Inom finns det fortfarande ett antalfastigheter som saknar elektricitet, heter det i motion 1982/83:1481 (s).Fastigheterna finns i de flesta fallen inom glesbygden. I detta län, där det produceras ca elkraft och förbrukas , borde det inte behövafinnas någon fastighet utan elektricitet, säger motionärerna. De kräver därföratt glesbygdsärendena från skall behandlas med förtur vidfördelning av anslaget. Penningvärdeförsämringen och fördyringar vid upprustningav elnät har medfört att anslaget till främjande av landsbygdens elektrifieringhar urholkats kraftigt, säg det i motion 1982/83:812 (c). Det vore därförangeläget att anslaget höjdes, men på grund av det statsfinansiella läget finnssmå möjligheter till ytterligare stöd. Det är därför nödvändigt att prioriterainom anslagsramen. Motionären anser det angeläget att upprustning av nedslitnaoch oräntabla elnät får förtur före nyanläggningar. NU1982/83:33 58 skall göra ett uttalande av innebörden attanslaget bör utgå med 4,5 milj. kr. med inriktning påupprustningsåtgärder. Utskottet anser att en objektiv behovsprövning måste varavägledande vid fördelningen av anslaget mellan olika delar av landet. Härvidförutsätter utskottet att läns behov i detta avseende beaktas av denadministrerande myndigheten. Enligt utskottets uppfattning bör således riksdageninte uttala sig för någon viss prioritering mellan olika delar av landet närdet gäller fördelningen av anslaget. Motion 1982/83:1481 (s) avstyrks alltså iifrågavarande del. Utskottet menar också att det inte finns bärande skäl fören sådan omfördelning av anslaget som föreslås i motion 1982/83:812 (c).Utskottet vill dock peka på att det i några fall kan vara fråga om mycketnedslitna nät där det inte är alldeles uppenbart om det är fråga om upprustningav nätet eller en nyanläggning. En viss flexibilitet i tolkningen torde idylika fall vara möjlig. Med vad utskottet här har anfört avstyrker utskottetmotion /83:812 (c). Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medel för detnu behandlade anslaget. Utskottet har vid ettpar tillfällen ägnat närmare uppmärksamhet åt frågan om resurser för statenselektriska inspektion. Inför /80 konstaterade utskottet (NU1978/79:28 s. 10) att behovet av medel för inspektionsresor bara i begränsadutsträckning hade beaktats vid regeringens medelsberäkning underförslagsanslaget till inspektionen. På utskottets förslag uttalade dåatt regeringen borde kunna medge sådana överskridanden av anslaget sommotiverades av nödvändiga inspektionsresor. underströk utskottet- i anslutning till en motion i ämnet - "betydelsen av att inspektionenhar möjlighet att fullgöra sina viktijga tillsynsuppgifter" (NU 1979/80:36s. biföll en reservation (s) till utskottetsbetänkande (s. 14 f.) och ökade därmed anslaget till inspektionen med 500 000kr. utöver det belopp av ca . som regeringen hade föreslagit. Avmotiveringen för anslagshöjningen framgår att såväl en personalförstärkning somen ökad tillgång på medel för reseverksamhet var avsedd. För /84 har regeringen, såsom anförs ibudgetpropositionen, beräknat medel för inspektionens verksamhet medutgångspunkt i ett för inspektionen beräknat huvudalternativ. Förslaget innebärsålunda en viss real minskning av inspektionens ekonomiska resurser. Utskottet har tagit del av vissa uppgifter ominspektionens finansiella situation. Det står klart att inspektionen utan attutnyttja medel som egentligen är avsedda för lönekostnader inte skulledisponera mer än en helt obetydlig summa för resekostnader. Den väg sominspektionen får välja för NU1982/83:33 59 att frigöra medel till resor och expenser är att hållatjänster vakanta. F. n. är fem tjänster inom olika distrikt lediga. En av dessatjänster anses behöva återbesättas med hänsyn till underbemanning inom detdistrikt dit den hör. Om de fyra övriga lediga tjänsterna hålls vakanta sparasett belopp av i lönekostnader. Detta förslåremellertid inte för att täcka behovet av medel för en oförändradreseverksamhet, angelägen för att inspektionen skall kunna fullgöra sinfunktion. Utskottet är med hänsyn till budgetläget inte berett attförorda någon ändring i regeringens medelsberäkning. Liksom anserutskottet emellertid att regeringen under det kommande budgetåret bör kunnamedge sådana överskridanden av anslaget som motiveras av nödvändiga inspektionsresor.Riksdagen bör göra ett särskilt uttalande av denna innebörd. En enda motion, 1982/83:1022 (vpk),berör oljesektorn. Den syftar till besparing av olja genom återvinning avasfalt. Motionären andrar flera skäl för att asfalt bör återvinnasi större utsträckning. Det gäller dels flera olika slag av miljövinster, delsbesparing av olja, dels också bättre ekonomi. Oljebesparingen beräknarmotionären till ett värde av 84 milj. kr. vid en 20-procentigåtervinning av asfalt. Vid tillverkning av asfalt för vägbeläggningar användsbetydande mängder olja. genomfördes försök med återvinningav använd asfalt. Försöken, som gjordes på uppdrag av statens vägverk, innebaratt befintlig asfaltbeläggning revs upp och behandlades i ett flyttbart återvinningsverk.Vid anser man metoden vara intressant mot bakgrund av att en stor delav det framtida vägbyggandet sannolikt kommer att bestå av ombyggnader ochnybyggnader i anslutning till befintliga vägar. En utvärdering av försöken pågår f. n. vid statens väg-och trafikinstitut. Utvärderingen syftar till att klarlägga om metoden ärgångbar ekonomiskt sett och om återvinningsprodukten blir tekniskt godtagbar. Det är givetvis av värde om det kan utarbetas metoder förasfaltåtervinning, vilka erbjuder en god ekonomi och tillfredsställande tekniskalösningar. Med hänsyn till den försöksverksamhet som pågår anser utskottet inteatt nu har anledning att göra något uttalande i ämnet. Kolimport och kolanvändning är föremål för fyramotionsyrkanden. I kommunisternas partimotion 1982/83:1108begärs att regeringen skall lägga fram förslag om importlicenser för kol. NU1982/83:33 60 finnas en klar och samlad överblick av hur mycket kol somförs in i och i vilka typer av anläggningar kolet planeras komma tillanvändning, säger motionärerna. Liknande motionsyrkanden har tidigare behandlats avutskottet. De har avstyrkts (NU 1981/82:30 s. 51, NU 1980/81:60 s. 54) medhänvisning till att kolanvändningen i kommer att bli av begränsadomfattning . Den erforderliga kolmängden har bedömts kunnatryggas genom sådana långtidsavtal och engagemang i kolgruvor som redanförbereds. De socialdemokratiska ledamöterna i utskottet har tillstyrktmotionerna och alltså reserverat sig. har följt utskottet. Utskottet har erfarit att regeringen har för avsikt attunder i en proposition lägga fram förslag om kolförsörjning ochkolanvändning. Ett ställningstagande till frågan om importlicenser bör görasmot bakgrund av vad som föreslås i den propositionen. Med hänsyn härtill anserutskottet att det inte finns skäl för att rikta någon sådan begärantill regeringen som motionärerna föreslår. Det berörda yrkandet i motion1982/83:1108 (vpk) avstyrks sålunda. I två motioner framläggs förslag om att en central kolhamnskall byggas i . bör enligt motion 1982/83:2027 (m, s, c)göra ett uttalande om i motionen angivna skäl för att bygga en sådan hamn. Isamma motion påyrkas att staten med hänsyn till projektets positiva betydelseför energiförsörjning också skall ingå som intressent i projektet. Imotionen lämnas en rad uppgifter som enligt motionärerna styrker dels denekonomiska nödvändigheten av en utbyggnad av Sundshamnen i , delsbehovet av att en färdig, väl fungerande lösning står till buds omkring år1985. I motion 1982/83:409 (fp) önskas ett uttalande från om attregeringen skall ta initativ till att en kolhamn byggs i . Regeringen lämnade tillstånd enligtbyggnadslagen till en utbyggnad av en ny kolhamn i i omfattar farleds- och hamnutbyggnad samt hanteringsutrustning. Enförutsättning för att utbyggnaden skall bli ekonomiskt lönsam är enligtintressenterna - däribland - en betydande kolanvändning i Landskronaområdet. När utskottet (NU 1981/82:30 s. 52) behandladefrågan om en centralhamn för kolimport sade sig utskottet inte vara berett attstödja då aktuella yrkanden som gick ut på att en viss ort, , skulleutpekas som centralhamn för kolimport. Socialdemokraterna i utskottet anförde ien reservation bl. a. att förutsättningarna för att Sundshamnen i utnyttjas som regional kolhamn borde ägnas särskild uppmärksamhet. Intressenterna i har, enligt vadutskottet erfarit, enats om att fortsätta den påbörjade förprojekteringen avhamnen. har också förklarat sig berett att börja förprojektera enkolenergianläggning i NU1982/83:33 61 anslutning till Sundshamnen. Med hänsyn till vad här har anförts och till den tidigarenämnda aviserade propositionen om kolförsörjning och kolanvändning anserutskottet att de nu aktuella motionsyrkandena inte bör föranleda attavge någon meningsyttring i frågan. Motionsyrkandena avstyrks sålunda. 1 motion 1982/83:1021 (c) begärsatt medel skall ställas till förfogande för utveckling av metoder förgasutvinning. Vad som åsyftas är en ansökan frän i Östergötiandslän om ett bidrag av . att användas av statens geotekniska institutför forsknings- och utvecklingsarbete kring naturgas i sedimentär berggrund. Detta arbete ingår som ett led i ett program förundersökning av möjligheterna att utvinna naturgas ur Östgötaslättenssedimentberggrund. De två övriga delprojekten i programmet är utvinning avnaturgas vid och fortsatt prospektering efter naturgas inom två andraområden. I ett svar (RD 1982/83:73 s. 8) på enfråga (1982/83:163) av () med samma innebörd som den nuaktuella motionen anförde statsrådet beträffande de två projektenatt regeringen hade meddelat Tekniska Verken i Linköping ABkoncession för den planerade gasutvinningen och beviljat bolagetbidrag till prospekteringen. Statsrådet anförde forsättningsvis: Regeringen är alltså positiv tillatt gastillgångarna i utnyttjas. ansökan om medel till forsknings- ochutvecklingsarbete är nu på remiss hos berörda myndigheter. Jag kan därför intei dag säga något om möjligheterna för staten att lämna stöd till projektet. Utskottet hänvisar till detfrågesvar som här har refererats och anser följaktligen inte att riksdagenskall göra någon sådan framställning till regeringen som motionären önskar.Motionen avstyrks alltså. , skogsavfall, energiskog i detta betänkande har utskottetbehandlat frågor om riktlinjer för energipolitiken och andra mer övergripandefrågor, såsom den inbördes prioriteringen mellan olika energislag. Satsningenpå skogsbränsle och andra biobränslen har delvis tagits upp i det sammanhanget.Här behandlar utskottet motionsyrkanden inom detta område som tar sikte påspeciella projekt och mer specifika frågor. begär i sin partimotion 1982/83:1100 attriksdagen skall besluta att stöd till förbränningsanläggningar eldade medskogsbränsle, andra biobränslen och sopor skall utgå enligt samma grunder somgäller för anläggningar eldade med torv. NU1982/83:33 62 I kommunisternaspartimotion 1982/83:1108 framförs liknande tankegångar. Ett stöd motsvarandedet som har beslutats för torveldade anläggningar bör införas för andrainhemska bränslen, heter det. Motionärernas yrkande i denna del har innebördenatt hos regeringen skall hemställa om åtgärder för att snabbt ökaanvändningen av de inhemska bränslena skogs- och jordbruksavfall samt biomassai övrigt och energiskog. beslutade att ett tillfälligtstöd skall utgå till investeringar i förbränningsanläggningar som byggs för atteldas med främst torv. Bakgrunden var bl. a. att användningen av torv sombränsle för att ersätta olja inte - trots de åtgärder som hade vidtagits förändamålet - hade ökat i den takt som var önskvärd för att man skulle uppnå detmål som hade angivits av statsmakterna för är 1990. Stödet utgår genomoljeersättningsfonden till anläggningar som beställs . Utskottetanförde (NU 1982/83:18 s. 15) att en begränsad andel skogsråvara också bordekunna få utnyttjas i de anläggningar som blev stödberättigade. I en reservationanförde företrädare i utskottet att de fann det anmärkningsvärtatt förslaget i propositionen inte omfattade eldningsanläggningar förförbränning av flis m. m. De krävde en ändring av riktlinjerna. Ocksåvänsterpartiet kommunisterna begärde en ändring av riktlinjerna så att stöd .skulle utgå även om en större andel ved kom till användning. Utskottet anser att inte skall uttala sig för ensådan ändring av de fastställda riktlinjerna för stödet till torveldadeanläggningar som föreslås i motionen. Stödet bör sålunda även fortsättningsvis vara avsett föranläggningar som är byggda för eldning med främst torv. Som utskottet tidigarehar anfört kan en begränsad andel skogsråvara få utnyttjas i de anläggningarsom är stödberättigade. Utskottet vill också erinra om att oljeersättningsfondenfrån de medel som fonden normalt förfogar över för stöd till oljeersättandeåtgärder kan ge stöd till olika typer av fastbränsleeldade anläggningar. Detgäller t. ex. sådana anläggningar där sopor och biobränslen utnyttjas. Stödetutgår som bidrag och/eller län, beroende på projektens karaktär. För projektsom bygger på utnyttjande av skogsbränslen ställs särskilda krav för undvikandeav konflikter med skogsindustrin om råvaran. Även det likaledes beslutade stödet förupphandling på energiområdet torde kunna utgå vid investeringar i anläggningarsom utnyttjar skogsbränslen, sopor m. m. Utskottet avstyrker alltså motion 1982/83:1100 (c) ochmotion 1982/ 83:1108 (vpk) i ifrågavarande delar. Utskottet vill i övrigthänvisa till redogörelsen i det föregående (s. 34) för olika aktiviteter som nupågår i syfte att nå lösningar på de problem som råder kring tillförsel ochanvändning av inhemska fasta bränslen. NU1982/83:33 63 I motion 1982/83:1477 (s) framförsönskemål om att skall begära av regeringen att frågan om statsbidragtill torveldade förbränningsanläggningar i och kommunerupptas till prövning. De båda kommunerna har, framhåller motionärerna, bildatett gemensamt bolag för att exploatera torvmossar. De har vidare beställtpannanläggningar, som kommer att levereras . och kommuner har genom dessa beslut följtden energipolitik som har lagts fast av och regeringen, sägermotionärerna. De har planerat för att ersätta olja med inhemska bränslen. Genomsina kontakter med ansvariga departement och verk har kommunerna stimuleratstill ett genomförande av de påbörjade projekten. Till följd av att de nämndabeställningarna har gjorts före ingången av riskerar kommunerna att bliutan statsbidrag, trots att de har följt den fastlagda energipohtiken, anförmotionärerna. Utskottet har angivit bakgrunden till beslutet om dettillfälliga stödet till torveldade förbränningsanläggningar. De riktlinjer somi enlighet med beslut har utarbetats för stödet innebär, som ocksåmotionärerna påpekar, att stödet kan utgå för investeringar i förbränningsanläggningarsom byggs för att eldas med främst torv, om anläggningen beställs under år1983. Någon ändring av dessa riktlinjer av det slag som motionärerna åsyftarvill utskottet inte förorda. Det är en uppgift för de administrerande organenatt bedöma eventuella ansökningar från de berörda kommunerna. Utskottet anserföljaktligen att inte bör göra någon framställning till regeringenmed anledning av motion 1982/83:1477 (s). kommunisternaföreslår i motion 1982/83:1108 att skall anmoda regeringen att tainitiativ till bildandet av regionala bränslebolag. Sådana bolag som åsyftas imotionen kan bildas med stöd ur oljeersättningsfonden. har tidigare behandlat motionsyrkandenliknande det nu aktuella. konstaterade utskottet (NU 1980/81:60 s.74) att det är betydelsefullt att effektiva distributionsformer kan byggas uppför olika slag av inhemska bränslen. Utskottet ansåg att bildandet avbränslebolag borde uppmuntras av statsmakterna. Det stöd somoljeersättningsfonden kan lämna till bildandet av marknadsorganisationerskapar, sade utskottet vidare, "goda förutsättningar för tillkomsten avflexibla och marknadsorienterade bränslebolag med verksamhet som är anpassadtill de särskilda förhållandena i olika delar av landet". Med hänvisningtill detta avstyrkte utskottet de motionsyrkanden om bränslebolag som dåförelåg. De socialdemokratiska ledamöterna i utskottet reserverade sig tillförmån för förslaget om initiativ till regionala bränslebolag. Vid behandlingav ett liknande yrkande ansåg utskottet (NU 1981/82:30 s. 58) attdet inte fanns skäl för någon åtgärd i saken från sida. Det berördayrkandet avstyrktes alltså och avslogs av . Utskottet var av sammauppfattning när förslaget återigen behandlades (NU NU1982/83:33 64 1982/83:18 s. 15). kommunisternasföreträdare i utskottet reserverade sig dock till förmån för motionen.Riksdagen följde utskottet. Utskottet har inhämtat att man inom f.n. studerar olika praktiska problem rörande skogsbränslet, bl. a. frågan omregionala bränslebolag. Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet motionen inu behandlad del. En storskalig odling av energiskogbör startas i , sägs det i motion 1982/83:340 (vpk). Där är enligtmotionären förutsättningarna goda med lämplig mark och arbetskraft i överflöd.Riksdagen borde begära att regeringen vidtar åtgärder och lämnar förslag på ensatsning på energiskog enligt motionärens intentioner. energipolitiska beslut innefattadeett treårigt energiforskningsprogram för tiden t. o. m. /84.Delprogrammet energiodling har en medelsram på 95 milj. kr. Möjlighet finnsatt söka statligt stöd genom odlingav energiskog. Utskottet anser inte att skall göra någotuttalande om lämplig plats för odling av energiskog. Motion 1982/83:340 (vpk)avstyrks aUtså. I motion 1982/83:1027 (c) föreslåsatt utvecklingen av den s.k. vyrmetan-metoden för utvinning av metan urtorvmossar skall främjas och att möjligheterna till energiproduktion med dennametod i skall undersökas inom ramen för u-landsbiståndet. Vyrmetanmetoden, som innebär att energi utvinns urtorvmossar utan att torven bryts, utvecklas f. n. inom ramen förenergiforskningsprogrammet. Enligt en redovisning från nämnden förenergiproduktionsforskning ("- resultat, utvecklingsläge och förutsättningar")har försök i pilotskala visat att processen fungerar. Ett försök i större skalapågår f. n. utanför . Utskottet konstaterar sålunda att det med statligt stödpågår viss försöksverksamhet med att utveckla den i motionen nämnda metoden.Något initiativ från för att främja utvecklingen av vyrmetanmetodenfinner utskottet inte nu vara motiverat. Utskottet ifrågasätter om metoden ärtillräckligt utvecklad för att böra lanseras i något u-land. I motion 1982/83:811 (s) föreslåsatt skall begära hos regeringen att regionala torvförsörjningsplanerupprättas i samarbete med och Sverigesgeologiska undersökning. Planerna skall ligga till grund för hushållningen medtorv . Motionärerna pekar på att det finns flera olika typer avtorv och att torvens värde inte enbart liggeri möjligheterna att använda densom energikälla. Det måste, säger de, uppfattas som slöseri med en värdefullnaturresurs, som inte förnyas nämnvärt, om torven utnyttjas kortsiktigt enbartsom energikälla till NU1982/83:33 65 höga kostnader för brytning, transporter, ev. förädlingoch förbränning. Missbruk av torv kan förhindras genom länsstyrelsernasprövning av täktansökningar, varvid torvkvalitet, användbarhet och behov börbedömas, fortsätter motionärerna. För att det skall skapas underlag för dessabedömningar bör torvinventeringar genomföras och torvförsörjningsplanerupprättas av länsstyrelserna i samarbete med och Sverigesgeologiska undersökning. Genom ett förbättrat planeringsunderlag undviks bl. a.risken för förbrukning av torvtillgångar som kan behövas för merkvalificerade ändamål, t. ex. teknisk-kemisk-medicinska, som onödigaekonomiska och ekologiska skador förebyggs. Planerna sägs vidare böra utformasså att de kan bilda underlag för kommunernas energiförsörjningsplaner. Seriösatorvförsörjningsplaner skulle också i viss mån kunna förhindra spekulationer avmarkägare, säger motionärerna. Utskottet vill i anslutning till motionen erinra om attSveriges geologiska undersökning har genomfört översiktliga torvinventeringar iolika delar av landet. Under är 1982 har också länsstyrelserna genomförttorvinventeringar, som bl. a. har resulterat i att regionalatorvförsörjningsplaner har upprättats i vissa län. Utskottet har med intresse noterat det pågående arbetetmed upprättande av regionala torvförsörjningsplaner. Det finns, såsom påpekas imotionen, flera skäl till att detta arbete bör fortgå. Utskottet räknar med attytterligare regionala torvförsörjningsplaner successivt kommer att utarbetas.Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet motion 1982/83:811 (s). beslut omriktlinjer för energipolitiken innefattade bl. a. en plan för introduktionen avalternativa drivmedel. Sammanfattningsvis består introduktionsprogrammet avdels en satsning på utveckling och införande av fordon för drift med bränslebestående av i det närmaste metanol (M 100), dels en verksamhet för attnärmare klarlägga förutsättningarna för introduktion av biandbränsle. Enligtriktlinjerna bör regeringen senast återkomma till meden redovisning av det arbete som har bedrivits och med förslag till fortsattinriktning av verksamheten. Oljeersättningsdelegationen (11979:01) har itilläggsdirektiv (dir. 1981:24 och 1982:43) fått i uppdrag att, i avvaktan påatt statens energiverk inrättas, närmare planera och leda genomförandet avplanen för introduktion av alternativa drivmedel. överlämnade oljeersättningsdelegationentill regeringen rapporten (Ds I 1982:12) Strategi för alternativa drivmedel. I propositionen redovisas (bil. 14 s. 122 f.) det arbetesom har bedrivits i fråga om introduktion av alternativa drivmedel och föreslåsriktlinjer för det fortsatta arbetet. Det framgår att regeringen i likhet medoljeersättnings- 5 1982/83. NU1982/83:33 66 delegationen anser att de stathga insatserna främst bör gåut på att utveckla användningen av M 100-bränsle. Målet för de statligainsatserna bör vara att ge närmare underlag för ett beslut i slutet av1980-talet i frågan om introduktion av M 100 som drivmedel i större skala. Dennärmare plan för det fortsatta arbetet som oljeersättningsdelegationen föreslårvisar vilka åtgärder som behöver vidtas för att ettsådant underlag skall kunna finnas . Planen anslutertill riktlinjerna i riksdagsbeslutet . Föredraganden säger sig därföri aUt väsentligt kunna stödja den.