bet · G601UU9 · 1982-12-31 00:00:00 — I motion 1981/82:186, yrkandena1-3, av m.fl. (vpk) föreslås 1. att beslutar att hosregeringen hemställa om att nya och kraftfulla initiativ i Cypernfrågan vidtasinom , FN och andra organisationer, 2. att beslutar att hosregeringen hemställa om att och ansvar för en lösning avCypernproblemet betonas tydligare än tidigare, 3. att beslutar att hosregeringen hemställa om att om inga konstruktiva, politiska lösningar siktasinom den närmaste framtiden, kontingent i UNFICYP dras tillbaka. Utskottet har tidigarebehandlat motionsyrkanden om åtgärder för en lösning av Cypernproblemet (UU1978/79:11, UU 1979/80:7, UU 1981/82:17). I nämnda betänkanden har lämnats utförliga redogörelserför de händelser som , då blev en självständig republik,lett fram till den rådande faktiska uppdelningen av ön i en grekcypriotisk ochen turkcyprio-tisk del samt för de förhandlingar som förts mellan debåda sidorna med målsättningen att söka skapa ett oberoende, alHansfritt ochfederalt . Som därvid nämnts ledde oroligheter mellan de tvåbefolkningsgrupperna till att i mars 1964beslöt upprätta en fredsbevarande styrka på (United Nations Force inCyprus, UNFICYP). Styrkans mandat har förlängts isexmånadersperio-der. Den består f. n. av 2 400 man från huvudsakligen ,, , och . bidrar med 380 personeroch med personal till en internationell civilpolisstyrka (UNCIVPOL). UNFICYP finansieras med frivilliga bidrag från ettbegränsat antal medlemsstater. Bidragen förslår emellertid inte fill fulltäckning av kostnaderna. FN:s underskott för detta ändamål ökar därförkontinuerligt. fordran på FN i detta sammanhang uppgår f. n. till 160milj. har, tillsammans med övriga nordiska stater, upprepade gångerunderstrukit att FN:s medlemsstater har ett kollektivt ansvar för FN:s 1 1982/83. UU1982/83:9 2 fredsbevarande verksamhet och för dess finansiering,varför alla medlemsstater måste bidra till att lösa problemen i samband medoperationernas finansiering. har också lämnat finansiella bidrag till deninternationella flyktinghjälpen på . FN:s närvaro markeras ytterligare avatt generalsekreteraren har en särskild representant på . Förhållandena på har alltsedan sommaren 1974, dåturkiska trupper invaderade och ockuperade öns norra tredjedel, vid upprepadefillfällen diskuterats i och säkerhetsråd. Redan hösten1974 uppmanade generalförsamlingen alla stater att respektera Cypernssuveränitet, oberoende, territoriella integritet och alliansfrihet. Vidarebegärdes ett skyndsamt tillbakadragande av alla utländska väpnade styrkor ochupphörande av all utländsk inblandning i angelägenheter. Liknandeuppmaningar har återkommit i generalförsamlingens resolutioner i Cypernfråganunder åren därefter, . Också uppmaningar till de bådabefolkningsgrupperna att förhandla för att uppnå en polifisk lösning har ingåttsom ett centralt element i samtliga FN-resolutioner i denna fråga. efter 1974 har förhandhngar förts i fleraomgångar mellan de båda befolkningsgruppernas ledare. Dessa förhandlingar brötständigt samman, utan att verkligt konkreta diskussioner kommit till stånd, ochföljdes av långvariga uppehåll. lyckades FN:s generalsekreterare fåden cypriotiske presidenten och turkcyprioternas ledare attenas om en deklaration som grundval för fortsatta samtal. Dessa skulle baseraspå en tidigare uppgörelse mellan dåvarande presidenten och relevanta FN-resolutioner. Samtalen skulle omfatta alla territoriella ochkonsfitutionella aspekter. Enligt därefter uppdragna riktlinjer eftersträvar man enoberoende, alliansfri, federal republik. Den turkcyprjotiska minoriteten - 20 %av befolkningen, som f. n. besitter av ön - fäster avgörande vikt vidtillskapandet av en federation mellan två i huvudsak jämställda parter medanett av grekcyprioternas viktigaste mål är att få tillbaka så stort territoriumsom möjligt. De interkommunala samtal som inleddes underledning av FN:s generalsekreterare fortsätter alltjämt, om än med temporäraajourne-ringar. Några nämnvärda konkreta framsteg torde dock ännu inte hagjorts. Sannohkt är inte heller några nya initiativ att vänta från någonderasidan före presidentvalet på . Med hänsyn till de pågående interkommunala samtalen harCypernfrågans behandling uppskjutits vid generalförsamlingens möten och1981. Inte heller under det nu pågående mötet med generalförsamlingen har frågansakbehandlats. Möjligheten hålls dock öppen att aktualisera den vid ett extraeller återupptaget generalförsamlingsmöte . UU1982/83:9 3 Som utskottet konstaterat itidigare betänkanden har stött FN:s olika strävanden att få till stånden fredlig och bestående lösning av , så att Cypernssuveränitet, oberoende, territoriella integritet och alliansfrihet tryggas ochden utländska inblandningen i republikens angelägenheter upphör. Såväl undersin tid som medlem av , , som fråganbehandlats i .FN:s generalförsamling har aktivt drivit dessaståndpunkter. har också understrukit den roll FN:s generalsekreterare spelaroch stött dennes arbete. En polifisk lösning måste, om freden och enhetskall bevaras, grundas på en direktuppgörelse mellan de bådabefolkningsgruppernas företrädare. Utskottet kan med beklagande konstatera attnågra avgörande framsteg inte inträffat sedan Cypernfrågan senast behandlades iriksdagen. Redan det förhållandet att samtalen mellan representanter för debåda befolkningsgrupperna nu pågått utan avbrott , utgöremellertid i och för sig en posifiv utveckling jämfört med tidigare snabbaförhandlingssammanbrott och långvariga uppehåll. Det förhållandet att Cypernfrågan inte kommer attbehandlas under generalförsamlingens pågående möte, vilket beslutats utaninvändning från något håll, får tolkas som en fortsatt utbredd önskan hosmedlemsstaterna att inte störa de pågående interkommunala samtalen. Utskottetdelar denna önskan och anser att en internationell debatt i FN eller andra foraf. n. kunde vara till men för strävandena efter en politisk lösning. Med hänsyn till det anförda får utskottet avstyrka yrkande1 i ihotio-nen. I yrkande 2 hemställs att och ansvar för enlösning av Cypernproblemet betonas tydligare. har redan ställt sig bakom generalförsamlingenskrav att all utländsk inblandning upphör och att alla utländska trupper drasbort från . Därutöver anser utskottet att en fredlig lösning av problemetf. n. kan främjas på det sätt som sker, dvs. genom det svenska agerandet iFN och deltagandet i FN-styrkan, vilka båda syftar till att stödja ochunderlätta framsteg i de interkommunala samtalen. Yrkande 2avstyrks därmed. I yrkande 3 föreslås att kontingent i UNFICYPdras tillbaka om ingen konstruktiv, politisk lösning siktas inom den närmasteframtiden. Genom sin långvariga medverkan i och finansiella stöd tillFN:s fredsbevarande styrkor på har lämnat ett betydande konkretbidrag till ansträngningarna att få till stånd en lösning av Cypernproblemet.UNFICYP fyller alltjämt en viktig uppgift i sin övervakning av eldupphör-linjernamellan det grekcypriotiska nationalgardet och de turkiska och turkcypriotiskastyrkorna. Uppgiften inbegriper bl. a. också att ge UU1982/83:9 4 säkerhet åt civila i buffertzonen mellan linjerna. Ettlångvarigt lugn bör inte utan vidare tas till intäkt för att en FN-styrka harbhvit onödig utan kan lika mycket utgöra ett belägg för att den fortsätter attframgångsrikt fylla sin uppgift. Å andra sidan har från svensk sida i FN fleragånger inskärpts att UNFICYP:s närvaro på inte utgör något självändamåloch inte får tjäna som förevändning för att ytterligare förhala en politisklösning. Vi har också betonat medlemsstaternas kollektiva ansvar för defredsbevarande operationerna inkl. deras finansiering. Detta gäller inte minstUNFICYP, den enda FN-styrka som finansieras på frivilhg väg. Ett stortunderskott har samlats , vilket bl. a. träffar de truppbidragandestaterna. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet att ettensidigt svenskt tillbakadragande av vår FN-styrka på f. n. inte voretillrådligt. Utskottetavstyrker därför även yrkande 3 i motionen. 1. att riksdagenavslår motion 1981/82:186, yrkande 1, 2. att riksdagenavslår motion 1981/82:186, yrkandena 2 och 3. res. Närvarande vid ärendets slutbehandling: St\g Alemyr(s),St\xreKorpås (c), (), (), (c), JanBergqvist (s), (), (), (), (), (vpk), (), (), () och (). (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 3 börjar med "I yrkande 2" och på s. 4 slutar med"yrkande 3 i motionen." bort ha följande lydelse: Det huvudsakliga ansvaret för situationen på , denmot folkrätten stridande ockupationen 1974 och omöjligheten att uppnå enförhandlingslösning, måste läggas på . Ockupationen, som genomfördesunder den dåvarande premiärministern regeringstid, skedde medUSA:s goda minne och var ett led i att stärka NATO:s intressen i östraMedelhavet. Den efterföljande högerregeringen, senare avsatt av den nuregerande militärjuntan, har haft allt mindre intresse av att lösa ,utan i stället agerat för en permanent delning av ön. UU 1982/83:9 5 utöverFN-trupperna, inga andra utländska styrkor än de turkiska på . Enuppmaning att dra tillbaka utländska trupper bör därför ensidigt riktas motTurkiet. har ett avgörande inflytande över den turkiska militärjuntan,varför dess ansvar för Cypernfrågans lösning också måste betonas. Sverigebidrar genom sitt deltagande i UNFICYP fill att permanenta de nuvarandeförhållandena. Utöver den kostnad som en normal FN-insats alltid drar med sigoch som är vilUgt att bära enligt sina internationella åtaganden medförengagemanget i UNFICYP en ständigt ackumulerad kostnad för . Det bördärför från svenskt håll framföras att ett fortsatt deltagande i UNFICYPförutsätter konkreta framsteg i förhandlingarna om ett återförenat, självständigtCypern. delsatt moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 2. att med bifall till motion1981/82:186, yrkandena 2 och 3, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.