bet · G601NU55 · 1982-12-31 00:00:00 — De företag som har hänförts tillkoncernens kommersiella sektor - , ochGötaverken - skulle, hävdar motionärerna, må väsentligt bättre omde fick nya ägare med friskt kapital och företagsledningar som kundekoncentrera sig på utvecklingen av företagen. Till den kommersiella sektornskulle möjligen även kunna föras. Motionärerna uppgeratt de har låtit genomföra en extern professionell värdering av de nämndaföretagen. Dessas totalvärde har då beräknats fill 600 å 700 milj. kr. Genom nedläggning av ett av de stora nybyggnadsvarven ochförsäljning av delar av koncernen minskar dennas balansomslutning, framhållermofionärerna. En soliditet av bör då kunna uppnås med mindrekapitaltillskott. Motionärerna föreslår ett belopp av 1 500 milj. kr. Regeringens förslag är till sin grundläggande karaktärdefensivt, sägs i mofion 1982/83:2333 (c). Det får enligt motionärerna tillkonsekvens att den svenska varvsnäringen långsamt stryps. Den tillämnadekapacitetsneddragningen för med sig att inget av varven behåller sinkonkurrenskraft. I stället borde man, menar motionärerna, satsa på ett av detvåstorvarven, nämligen Uddevallavarvet. För - i mofionen betecknat som enav världens mest rationella anläggningar - tänker sig motionärerna enomvandling till tung verkstadsindustri. Svenska Varv förslås få i uppdrag attinom en tvåårsperiod undersöka förutsättningarna för en privatisering avKockums, dvs. överlåtelse av varvet till ett företag eller en företagsgrupp iSverige eller utomlands som vill utnyttja anläggningarna främst för annat änfartygspro- NU1982/83:55 12 Kapitaltillskottet till Svenska Varv bör enligtmotionärerna ställas i relation till den lägre omslutning som en försäljning avKockums resulterar i. Ett belopp av 1 000 milj. kr. bedöms kunna ge rimligaförutsättningar för framtiden. är, förklaras det i motion 1982/83:2339,starkt negativt fill ett statligt industristöd av den art och det omfång somregeringen föreslår. Det är nu dags, säger motionärerna, att fullfölja deprinciputtalanden om minskade subventioner till industrin som har gjorts frånregeringens sida. Motionärerna kritiserar förslaget om lika storkapacitetsminskning vid båda storvarven. På denna punkt bör inte taställning i detalj, menar de. Svenska Varvs ledning bör genom tillskott frånstaten erhålla en viss ekonomisk ram och bör sedan själv få avgöra hur densamlade varvskapaciteten skall anpassas fill marknadssituationen. Ett sistakapitaltillskott till Svenska Varv av 1000 milj. kr. är vad man frånfolkpartiets sida vill medverka till. Medlen bör, sägs det i motionen, främstanvändas för utveckling av nya produkter och nya marknader. Avyttring avenheter inom koncernen är en möjlighet som det också kan bli aktuellt attutnyttja. I denna motion avvisas också regeringens förslag om ett utökatbemyndigande för riksgäldsfullmäktige att utfärda skuldebrev till Svenska Varv. Statens ingripanden inom varvsindustrin är, anförs det ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 1982/83:2347, ingalunda utslag avnågon socialistisk politik. Staten agerar tvärtom som en borgerlig stat,inriktad på att bevara den borgerliga samhällsordningens stabilitet när denutsätts för de störningar som är inbyggda i det kapitalistiska systemet. Denavveckling av varvsnäringen som pågår ligger i det privata kapitalets intresse.Den fackliga ledningen på förbundsnivå har förmåtts att liera sig medkoncernledningen. Någon självständig facklig linje har därför inte kunnatutvecklas ovanför den lokala nivån, och där har den alltför ofta reduceratstill strävanden att övervältra strukturomvandlingsproblemen på andra orter. En ytterligare neddragning av varvskapaciteten kan, sägermotionärerna, leda över till en fullständig avveckling. Lösningen måste enligtderas mening vara att varvens nuvarande kapacitet bevaras och att man genom enaktiv politik söker förbättra marknadsförutsättningarna. Lyckas inte dettamåste statens arbetsmarknadspolifiska insatser i varvsregionerna öka.Regeringens förslag rörande medelstillskott till Svenska Varv får mofionärernasstöd. Utöver de nu nämnda motionerna finns två där man frånregionala utgångspunkter särskilt pläderar för ettdera av de båda berördastorvarven. I mofion 1982/83:2129 (c) yrkas på att skall uttala sigtill regeringen om betydelse för sysselsättningen både i och inomMalmöhus län i övrigt. Den höga teknologi och det yrkeskunnande som finns vidKockums måste tas till vara, säger motionärerna. är det varv som alltidhar ansetts vara bäst utrustat. Därför borde det också ha de bästaförutsättningarna att bedriva en effektiv verksamhet. I motion1982/83:2343 (s) påpekas att Uddevallavarvet nästan uteslutande NU1982/83:55 13 är en exportindustri. Det medverkar sålunda, understrykermotionärerna, till en förbättring av vår handel med omvärlden. Den kunskap ocherfarenhet som finns vid varven utgör en värdefull resurs för hela vårindustriella utveckling, fortsätter de. Eftersom övriga industrier iUddevallaregionen inte har några större behov av det kunnande som varvspersonalenäger är det, säger motionärerna, angeläget att inga drastiska förändringar skervid Uddevallavarvet. De medel som anslås bör, vill motionärerna betona,användas både vid och Uddevallavarvet, och stödet bör utformas så attdessa varv kan konkurrera på samma villkor som andra varvsnationers företag.Motionärerna vill att skall göra ett uttalande till regeringen av ihuvudsak den innebörd som här har angivits. Fem förslag kan sålunda sägas ståemot varandra när det gäller och Uddevallavarvets framtid och helaSvenska finansiella situation. Utskottet vill först kommentera vänsterpartietkommunisternas linje. Partiet godtar regeringens ekonomiska ram förrekonstruktion av Svenska Varv men går inte med på någon neddragning avproduktionskapaciteten. Resultatet av en sådan politik kan inte bli annat ännya underskott, som snart nog tvingar statsmakterna att på nytt skjuta tillmedel fill Svenska Varv för så vitt företaget inte då skall lämnas att gåunder. Att en ny krissituation för varven skulle, såsom motionärerna antyder,med hjälp enbart av arbetsmarknadspolitiska insatser ter sig intemöjligt. Gemensamt för moderata samUngspartiet, ochfolkpartiet är att man vill att en väsentlig kapacitetsminskning skall ske meninte är beredd att ta det fulla ansvaret för hur den skall genomföras. uttalar sig visserligen klart för attKockums skall avvecklas som varv, men den lösning som anvisas - en privatiseringpå villkor att företaget förvandlas till en tung verkstadsindustri främst förannan produktion än fartygsproduktion - ter sig föga realistisk. De nya ägarnaskulle överta ansvaret för en stor personal vars speciella kompetens endastdelvis skulle kunna tillvaratas. De skulle bli tvungna att snabbt skaffabeläggning för den -med den tunga verkstadsindustrins mått - mycket storaanläggning som utgör. Vissa investeringar skulle sannolikt blinödvändiga för att den nya produktionsinriktningen skulle möjliggöras. Av detmedelstillskott som Svenska Varv skulle få enligt förslag skullevid det tilltänkta ägarskiftet knappast återstå något större belopp som skullekunna få medfölja vid överlåtelsen. vill att det föreslagna medelstillskottetskall reduceras kraftigt och att Svenska Varvs ledning skall få bestämma hurvarvskapaciteten skall anpassas till marknadssituationen. Det säger sig självtatt koncernledningen med väsentligt begränsade resurser tvingas att därvid gåavsevärt hårdare NU1982/83:55 14 fram än som förutsätts i propositionen. En ytterligarenedskärning av båda varvens kapacitet torde leda till att de båda mister sinkonkurrenskraft, något som koncernledningen måste söka förhindra. Folkparfietsförslag får alltså sägas liksom moderata samlingspartiets innebära att ett avstorvarven skall läggas ned. För en koncern med stora kapitalbehov är ofta försäljningav vissa delar av företagsgruppen en möjlighet som måste prövas. Denförsäljning av dotterbolag som moderata samlingspartiet rekommenderar förSvenska Varvs del skulle emellertid innebära att samtliga klart lönsammaenheter skulle lämna koncernen, som därefter skulle bestå enbart av vad som nubenämns dess omstruktureringssektor. En sådan operation kan inte betraktas somekonomiskt rationell. Uppenbarligen skulle den inverka högst menligt påmotivationen och företagsklimatet inom koncernen. Utskottet kan inte tillstyrkaen sådan förändring av Svenska Varv-koncernens struktur. Liksom regeringen finner utskottet att övervägande skältalar för att statsmakterna nu prövar möjligheten att låta både ochUddevallavarvet drivas vidare i minskad omfattning. De allvarliga sociala ochsamhällsekonomiska konsekvenser som en nedläggning skulle få talar starkt fördetta. Det synes också angeläget att inför en möjlig förbättring avvarvskonjunkturerna söka i det längsta bevara den stora resurs av tekniskkompetens som finns vid de båda varven. En förutsättning för att ett beslut omfortsatt drift skall vara meningsfullt är emellertid att Svenska Varv får ettmedelstillskott som både, ger koncernen en tillfredsställande soliditet ochtäcker de kostnader som hänger samman med minskningen av verksamhetsvolymen.Medelstillskottet måste då enligt utskottets bedömning ligga på den nivå somregeringen har föreslagit. Av det sagda följer att utskottet tillstyrker regeringensförslag beträffande och Uddevallavarvet och beträffande medelstillskotttill Svenska Varv samt avstyrker motionerna 1982/83:2333 (c), 1982/83:2338 (m),1982/83:2339 (fp) och 1982/83:2347 (vpk) i motsvarande delar. Vad beträffar deförut refererade yrkandena i motionerna 1982/83:2129 (c) och 1982/ 83:2343 (s)vill utskottet framhålla att det förslag som utskottet här har tillstyrkt bl.a. syftar till att de personella och tekniska resurser som finns vid de tvåfartygstillverkande storvarven skall tas till vara och därmed också denexportpotenfial som fartygsproduktionen representerar. I det program somutskottet därmed stöder ingår också att sysselsättningsutvecklingen ivarvsregionerna skall bevakas noga från samhällets sida. Något särskiltuttalande till regeringen med anledning av de båda sistnämnda motionsyrkandenafinner utskottet inte motiverat. De skuldebrev som riksgäldsfullmäktige utfärdar tillSvenska Varv för nedskrivning av anläggningar löper med ränta, som betalas avstaten. I budgetpropositionen (bil. 14 s. 277) har på grundval av detbemyndigande som gavs föreslagits att 107 milj. kr. NU1982/83:55 15 derna under /84. Förslaget i proposition1982/83:147 om en ökning av skuldbeloppet åtföljs av ett förslag om attanslaget till räntekostnader skall höjas till 125 niilj. Yrkandet i motion1982/83:2339 (fp) om avslag på det förra förslaget åtföljs av ett motsvarandeavslagsyrkande i det senare fallet. I konsekvens med sitt tillstyrkande av regeringens förslagatt skuldebrev skall få utfärdas intill ett sammanlagt belopp av högst 968milj. tillstyrker utskottet att anslaget till räntekostnader höjs till 125milj. Motion 1982/83:2339 (fp) avstyrks alltså i nu berörd del. Övriga frågor rörande Svenska Varv Regeringens tidigare (s. 13)presenterade program för fortsatt drift vid och Uddevallavarvet har somen förutsättning att det lönsamhetsmål som Svenska Varv enligt sinstrukturplan skulle uppnå är 1985 i stället skall nås . I den mänvarven inte med tillgängligt stöd kan teckna order till priser som täckerproduktionskostnaderna måste deras kapacitet minska ytterligare, slås det fasti proposifionen. Utskottet har i det föregående redovisat sittställningstagande till regeringens förslag beträffande Svenska Varvs strukturoch finansiering och till oppositionspartiernas olika motförslag i dessahänseenden. Härvid har utskottet bl. a. förordat ett betydande kapitaltillskotttill Svenska Varv. I motion 1982/83:2338 (m) vidhålls kravet på att den fortsattafartygsproduktionen - enligt motionärerna vid endast ett kvarstående storvarv- skall, såsom angivits i strukturplanen, bli lönsam . Kan detkravet inte uppfyllas måste Svenska ta konsekvenserna ochföranstalta om ytterligare kapacitetsneddragning och eventuellt nedläggning avfartygsproduktionen, säger motionärerna. Utskottet har framställt sina förslag beträffande Kockumsoch Uddevallavarvet samt medelstillskott till Svenska Varv utifrånförutsättningen att lönsamhetskravet för fartygsproduktionen skall, såsomregeringen förordar, gälla fr. o. m. . Utskottet ansluter sig alltsåinte till det strängare krav som uppställs i motion 1982/83:2338 (m). Vid Svenska Varvs tredjefartygsproducerande enhet, , har tidigare förekommittillverkning av handelsfartyg, och företaget har också varit engagerat iproduktionen av vindkraftaggregat. Efter en omstrukturering är Karlskronavarvetnu inriktat på produktion, modernisering och underhåll av örlogsfartyg för densvenska marinen samt export av örlogs- och kustbevakningsfartyg. Dettabegränsar varvets egna möjligheter att påverka försäljningsvolymen, påpekas deti propositionen. NU1982/83:55 16 ram för nyanskaffningar och en successiv övergång tillmindre underhålls-krävande fartyg kan leda till att beläggningen vidKarlskronavarvet - som har 1 100 anställda mot 1 1979 - minskarytterligare. Regeringen uttalar i popositionen att statsmakterna har ettsärskilt ansvar för att tillförsäkra en rimlig beläggningssituation påKarlskronavarvet. I motion 1982/83:2034 (s), som härrör från allmännamotionstiden och sålunda väcktes innan propositionen framlades, begärs attriksdagen i ett uttalande till regeringen skall betona vikten av attproduktionen vid upprätthålls vid lägst dagens nivå. Yrkandetframställs mot bakgrund av en del uppgifter om produktionsläget vid varvet,vilka naturligen numera inte är helt aktuella. Regeringens citerade deklaration är i stort sett identiskmed ett uttalande som gjorde på förslag avnäringsutskottet (NU 1979/80:69 s. 23). Regeringen har, hette det däri, ettsärskilt ansvar för beläggning, eftersom varvet med sinmarina inriktning har begränsade möjligheter att påverka sin försäljningsvolymgenom egna insatser. fick regeringen av ett särskiltbeställningsbe-myndigande som skulle möjliggöra tidigareläggning av vissabeställningar för marinens räkning (NU 1981/82:63 s. 10 f.). I dagens läge villutskottet anföra att det i första hand bör vara de militära myndigheternas sakatt på grundval av en övergripande planering sörja för ett såvitt möjligt jämntoch effektivt utnyttjande av de varvsresurser - i olika ägo - som står tillmarinens förfogande. långsiktiga betydelse för marinensnyanskaffning och underhåll av fartyg måste uppmärksammas i detta sammanhang.Bland de övriga varv som är aktuella vill utskottet särskilt nämna Marinvarveti . En omständighet som måste vägas in i den militära planeringen ärvilka förutsättningar de berörda varven har att fåkompletterande order. huvudsakligen för export och Marinvarvetfrån civila beställare. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet attriksdagens uttalande om bör anses stå fast och attmotion 1982/83:2034 (s) med hänsyn till vad som anförs i propositionen kanlämnas utan särskild åtgärd. Med i huvudsak samma argumentationsom tidigare återkommer i motion 1982/83:1492 (m) ett tidigare önskemål -senast behandlat (NU 1981/82:53 s. 19) - om att regeringen skallanmodas verka för en uppdelning av i två grupper - ettSydvarv och ett Västvarv. Ett annat yrkande i samma motion går ut på att regeringenbör verka för att livskraftiga delar av varvsnäringen återförs till den privatasektorn. Förslaget hänför sig till då varvsnäringen har fått en struktursom ger lönsam drift. Utskottet hänvisar på denna punkt till sin föregåendediskussion av strukturförändringar inom Svenska Varv. NU1982/83:55 17 Frågan om en uppdelning av SvenskaVarv i två grupper aktualiserades ursprungligen i samband med att staten skulleförvärva varvsrörelse. Situationen var då, som utskottet framhöllförra året, annorlunda så till vida att det fanns två storvarv i och attalla storvarven i landet hade likartad produktionsinriktning. Ett av de skånskastorvarven. Öresundsvarvet i , har numera avvecklats. De västsvenskastorvarven har specialiserat sig på olika produktområden. De dotterbolag tillSvenska Varv som är inriktade på annan industriell verksamhet än varvsrörelselåter sig inte självklart inordnas i endera av två regionalt avgränsadevarvsgrupper. Skulle något av de tidigare nämnda motionsyrkanden som avsernedläggning av ett storvarv eller privatisering av vinna gehör hosriksdagen skulle förutsättningarna för förslaget om ett Sydvarv och ettVästvarv rubbas ytterligare. Liksom finner utskottet sammanfattningsvis attde här berörda förslagen saknar aktualitet. Motion 1982/83:1492 (m) avstyrksalltså. Utskottet har i det föregående (s.12) refererat kommunisternas starkt kritiska omdömen - i motion1982/83:2347 - om den statliga varvspolitiken. a. hävdas i motionen attvärdefulla idéer, inte minst från de anställdas sida, till åtgärder för attmotverka varvskrisen har stött på motstånd hos Svenska Varvs ledning. Med enannan koncernledning hade olika uppslag i högre grad kunnat utnyttjas positivt,säger motionärerna. De yrkar på ett uttalande av om att Svenska Varvbör få en ny ledning. Ett likartat motionsyrkande från vänsterpartietkommunisterna avslogs av (NU 1980/81:63 s. 6). Det bör,anförde näringsutskottet i sitt avstyrkande av motionen, vara regeringens sakatt utan detaljerade anvisningar från sida tillse att den statligavarvskoncernen har en väl fungerande ledning. Självfallet är det angeläget attkoncernledningen har de anställdas förtroende, tillfogade utskottet, men denmåste också framstå som auktoritativ och samarbetsvillig i förhållande tillövriga intressenter, inte minst kunderna. Utskottet sade sig utgå från attregeringen och de som direkt eller indirekt hade fått dess förtroende att ledaSvenska Varv eftersträvade sådana relationer som på allt sätt skulle främja enposifiv utveckling för koncernen. Samma kommentarer ter sig befogade . Utskottetavstyrker alltså motion 1982/83:2347 (vpk) i nu berörd del. I anslutning till ett resonemang omframtida varvs- och rederiverksamhet i statlig regi, vilket utskottetåterkommer till senare (s. 29), tar 2 1982/83. Rättelse: S. 32, rad 9 Står: 1982/83 Rättat till: III /83 NU1982/83:55 18 kommunisterna i motion 1982/83:2347 upp frågan om resurserför forskning och utveckling inom varvsindustrin. kommer varventroligen att ställas inför den situationen att varken fartygs- elleroffshore-produktion kan garantera ett tillräckligt kapacitetsutnyttjande, sägermotionärerna. Helt andra områden måste därför utvecklas. Motionärerna vill att100 milj. kr. -som de räknaravfråndetföreslagnaanslaget för tillskott tillZenit - skall anvisas för forsknings- och utvecklingsändamål. Utskottet vill framhålla att den svenska varvsnäringenfortfarande, trots de nedskärningar som har genomförts, inrymmer en betydandeindustriell kapacitet. För framtid som industrination är det viktigt'att det tekniska och industriella kunnandet inom varvsnäringen tas till varaoch utnyttjas, även om den traditionella varvsproduktionen minskar. För attdetta skall bli möjligt krävs ett aktivt forsknings- och utvecklingsarbete, sombl. a. tar sikte på att finna nya produkter som kan tillverkas inomvarvsindustrin. Statens stöd till teknisk forskning och utvecklingkanaliseras till sin huvuddel genom styrelsen för teknisk utveckling (STU).STU:s satsningar avser till stor del s. k. prioriterade områden, dvs. områdendär möjligheterna för svensk industri att lyckas har bedömts vara störst. Ettav de teknikområden som förväntas få särskilt stor betydelse och som STUföljaktligen ägnar koncentrerade insatser är havsteknik. Denna gren av teknikentilldrar sig särskilt intresse med hänsyn fill att regeringen avser att senarei år förelägga förslag på havsresursområdet. Det är härvid bl. a.fråga om en fortsatt utveckling av havstekniken som bör kunna resultera i attdet kommer fram nya produkter för tillverkning inom varvsindustrin. Utskottet - som i sitt betänkande NU 1982/83:34 (s. 47)har behandlat frågan om anslag till STU - anser att nu närmast böravvakta den aviserade propositionen om havsresursverksamheten och avstyrkerdärför förslaget om ett särskilt anslag för forskning och utveckling vidSvenska Varv. Med det uttalande som just gjorts har utskottet emellertid velatmarkera vikten av framåtsyftande forsknings- och utvecklingsinsatser inomkoncernen. Ett kraftigt förlustbringandedotterbolag till är . Detta bolag hanterarhuvuddelen av de omfattande fartygsengagemang som Svenska Varv nödgats iklädasig i samband med bl. a. avbeställningar av kontrakterade fartyg ellerbristande betalning från köpares sida. innehade Zenit inte mindre än 71fartyg, helt eller delvis, därav ca två tredjedelar tankfartyg. Efteromfattande försäljningar fram till har fartygsbeståndet återökat. F. n. har Zenit drygt 50 fartyg eller fartygsandelar. Zenit sköternormalt inte befraktningen NU1982/83:55 19 och marknadsföringen av fartygen. I stället är det ettflertal olika rederier, mest norska och svenska, som svarar för driften. I ettmindre antal fall inbefraktas dock fartyg av Zenit. En av Zenits uppgifter äratt avveckla Svenska Varvs fartygsengagemang. Marknadsläget gör att detta f. n.inte kan ske utan förluster. Genom uppskov med försäljningarna räknar Zenit medatt kunna hålla nere dessa förluster. Driftsresultatet har åren 1980 och 1981varit negativt. Sistnämnda år bokfördes ett underskott av närmare 1 000 milj.kr. Zenit har måst låna upp medel i stor utsträckning. För åren 1983-1986räknas med ett samlat underskott av ca 2 000 milj. kr. Vid periodens slutbedöms fartygsbeståndet kunna vara avvecklat till priset av en förlust på - idagens värde - ca 1 500 milj. kr. Vid en omedelbar avveckling skullerealisationsförluster och utlösen av inbefraktningsavtal kosta ca 2 400 milj.kr. Förvärv av Svenska Varvs aktier i En inte behandladkomponent i den tillämnade finansiella rekonstruktionen av Svenska Varv är attZenit skall skiljas ut från koncernen och ägas direkt av staten. Staten skall sålunda överta Svenska Varvs aktier i ett avtal mellan parterna har priset för dessa satts till 23 milj. kr.,vilket är deras bokförda värde hos Svenska Varv. För att förvärvet skallmöjliggöras föreslår regeringen ett anslag av denna storlek på tilläggsbudgetIII till årets statsbudget. Detta förslag avvisas i två motioner. Zenits värdeär i själva verket starkt negativt, sägs det i motion 1982/83:2338 (m). Statenborde följaktligen inte betala mer än en symbolisk summa av en krona. I motion1982/83:2339 (fp) motiveras avslagsyrkandet med att Svenska Varv självt måsteta ekonomiskt ansvar för hela sin verksamhet. Den föreslagna likviden för Svenska Varvs aktier i som nämnts mot Zenitaktiernas bokförda värde hos Svenska Varv och ingårsom ett led i ett samlat program för finansiell rekonstruktion av koncernen.Utskottet tillstyrker propositionen på denna punkt och avstyrker alltså de bådanämnda motionsyrkandena. Finansiellt stöd till Zenit Regeringen deklarerar ipropositionen att Zenits fartygsinnehav bör avvecklas så snabbt sommarknadsförhållandena tillåter. är så omfattandebedöms det nödvändigt att avveckla det successivt. Denna strategi krävertillskott av kapital till Zenit. Regeringen föreslår ett anslag av 3 000 milj.kr. för detta ändamål på tilläggsbudget III. Härav beräknas 350 milj. kr. fören höjning av aktiekapital, som f. n. är endast 25 milj. kr., samt 841milj. resp. 769 milj. kr. för täckande av 1982 och föriuster.Återstoden, 1040 milj. kr., föreslås stå till regeringens förfogande förtäckande av senare förluster. NU1982/83:55 20 skall delvis få formen av ett villkorligtaktieägartillskott och alltså kunna ge upphov till vissa återbetalningar. Från moderata samlingspartiets, ochfolkparfiets sida riktas kraftiga Invändningar mot regeringens förslag på dennapunkt. Det finns all anledning att ifrågasätta om de utomordentligt storaförluster som fortsatt drift medför kan kompenseras genom höjdaförsäljningsvärden på fartygen, sägs det i motion 1982/83:2338 (m).Kapitalfillskottet fill Zenit borde begränsas fill 1 610 milj. kr., vilketmotsvarar beräknad förlusttäckning .