bet · G601FiU45 · 1982-12-31 00:00:00 — dels den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med "Det är" och på s. 13 slutar med "ikommunsektorn" bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets meningangeläget med en samlad bedömning av förutsättningarna för beskattningen avjuridiska personer. Den kommunala beskattningen av juridiska personer varierarstarkt mellan olika kommuner, och den nuvarande utformningen av lagstiftningenmedför ett omfattande deklarations-och taxeringsarbete. Den finansiellasituationen i kommunerna påverkas i hög grad av att de juridiska personernabeskattas där de har sitt FiU1982/83:45 44 huvudkontor medan andra kommuner kan ha kostnader förföretagens verksamhet i form av infrastruktur och service. Den iproposition 90 aviserade utredningsarbetet angående förutsättningarna förbeskattningen av juridiska personer bör även belysa effekterna av de övrigautredningarna som pågår inom företagsbeskattningens område för den kommunalaekonomin. Utskottet anser det motiverat att behålla reglerför indragning av skatteunderlag frän juridiska personer vad gällerprimärkommunerna. Indragningen av skatteunderlaget för landstingens del börmodifieras i jämförelse med regler på så sätt att landstingen bör fåbehålla av underlaget. Av det anförda framgår att utskottetavstyrker propositionens förslag i denna del. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2243, 2257samt 2435 såvitt nu är i fråga. Starka principiella invändningar har riktats motindragningen av skatteunderlaget från fysiska personer. Utskottet tillstyrkerdärför förslaget att återföra skatteunderlaget för de fysiska personerna tillkommunsektorn. dels utskottets hemställan under 1 och 2 bort ha följandelydelse: 1. beträffande ändring i lagen(1982:221) med särskilda bestämmelser angående del kommunala skatteunderlagetm. att med avslag pä proposition 1982/83:90 moment 1 ochmotionerna 1982/83:2243 yrkande 1, 1982/83:2257 yrkande 2 såvitt nu är i frågaoch 1982/83:2435 yrkande 6 såvitt nu är i fråga samt med bifall till motion1982/83:2256 yrkande 1 antar följande Lag om ändring i lagen (1982:221) med särskildabestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m. Härigenom föreskrivs att i lagen(1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlagetm. m. skall införas två nya paragrafer, 1 a och 4 §§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid bestämmande av det förskott på kommunalskatt,landstingsskatt och församlingsskall enligt 4 och 4 a §§ lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt,m. m. som skall utbetalas samt av skatteunderlag för enligt lagen FiU1982/83:45 45 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse (1979:362) om skatteutjämningsbidrag skall antaletskattekronor och .ikaiteören enligt taxeringsnämndens beslut vid 1983 årstaxering minskas av det antal skattekronor och skalleören somhar påförts andra skattskyldiga än sådana som avses i 10 § 1 mom. lagen i'1947:576) om statiig inkomstskattsåvitt avser landstingskommun och kommun samt därav såvitt avserannan menighet. Vid bestämmande av skattesals för skallbestämmelserna i denna paragraf beaktas. I fråga om slutavräkning skall antaletskattekronor och skatieören justeras på sätt anges i fa§. Denna lag träder i kraft . 2. beträffande den kommunalabeskattningen av juridiska personer attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:90 moment 5 samt med avslag påmotionerna 1982/83:2243 yrkande 3 såvitt nu är i fråga, 1982/83:2257 yrkande 2såvitt nu är i fråga och 1982/83:2435 yrkande 6 såvitt nu är i fråga samt medbifall till motion 1982/83:2256 yrkande 4 såvitt nu är i fråga som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ändring i lagen (1982:221) med särskilda bestämmelserangående det kommunala skatteunderlaget m. m. och den kommunala beskattningenav juridiska personer (vpk) anser att dels der\de\ av utskottetsyttrande som pås. 12 börjar med "Det är" och på s. 13 slutar med"i kommunsektorn" bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets meningangeläget med en samlad bedömning av förutsättningarna för beskattningen avjuridiska personer. Den kommunala beskattningen av juridiska personer varierarstarkt mellan olika kommuner, och den nuvarande utformningen av lagstiftningenmedför ett omfattande deklarations- och taxeringsarbete. Den finansiellasituationen i kommunerna påverkas i hög grad av att de juridiska personernabeskattas där de har sitt FiU1982/83:45 46 huvudkontor medan andra kommuner kan ha kostnader förföretagens verksamhet i form av infrastruktur och service. Det iproposition 90 aviserade utredningsarbetet angående förutsättningarna förbeskattningen av juridiska personer bör även belysa effekterna av de övrigautredningar som pågår inom företagsbeskattningens område för den kommunalaekonomin. Emellertid måste indragningen av beskattningsrätten påjuridiska personer innan utredningarna är gjorda betecknas, såsom flerasocialdemokratiska företrädare gjorde före valet , som en konfiskation avkommunala medel. Denna konfiskation har förorsakat allvarliga försämringar ivissa kommuners och landstings ekonomiska situation. Förslagen i motionerna2257 och 2435 (vpk) att denna beskattningsrätt skall återföras till denkommunala sektorn, och, i avvaktan på utredningarna och därav föranleddabeslut, tills vidare fördelas så att av de inflytande medlen tillförskommunerna enligt tidigare gällande system och att används för stöd åt svagarekommuner finner utskottet synnerligen välbetänkta. Med det anförda tillstyrker utskottet bifall tillmotionerna 2257 och 2435 och avstyrker förslagen i propositionen samtmotionerna 2243 och 2256 såvitt nu är i fråga. Starka principiella invändningar har riktats också motindragningen av skatteunderlaget från fysiska personer. Utskottet tillstyrkerdärför förslaget att återföra skatteunderlaget för de fysiska personerna tillkommunsektorn. Också den åtgärden innebär, som framgår av punkt 1, en välbehövligförstärkning av det finansiella sparandet i kommunsektorn. dels utskottets hemställan under 1 och 2 bort ha följandelydelse: 1. beträffande ändring i lagen(1982:221) med särskilda bestäm melser angående det kommunala skatteunderlaget m. m. att riksdagenmed avslag på proposition 1982/83:90 moment 1 och motionerna 1982/83:2243yrkande 1 och 1982/83:2256 yrkande 1 samt med bifall till motionerna1982/83:2257 yrkande 2 såvitt nu är i fråga och 1982/83:2435 yrkande 6 såvittnu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande den kommunalabeskattningen av juridiska perso ner attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:90 moment 5 samt med avslag påmotionerna 1982/83:2243 yrkande 3 såvitt nu är i fråga och 1982/83:2256 yrkande4 såvitt nu är i fråga samt med bifall till motionerna 1982/83:2257 yrkande 2såvitt nu är i fråga och 1982/83:2435 yrkande 6 såvitt nu är i fråga godkännervad som i motionerna anförts och som sin mening ger . regeringen detta till känna. FiU 1982/83:45 47 Ändring i lagen (1982:221) med särskildabestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m. () och (c) anser att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med"Starka principiella" och slutar med "i kommunsektorn" bortha följande lydelse: Den reducering avskatteunderlaget för kommuner och landsting som beslöt våren 1982gällde endast för . Utskottet anser inte att någon motsvarandereducering bör ske för . Vid punkt 3 Särskilt stöd för till kommuner ochlandstingskommuner Bemyndigande för regeringen att utge särskiltstöd () och (c) anser att dels den del av utskottets yttrandesom pä s. 15 börjar med "Enligt utskottets" och på s. 16 slutar med"i fråga" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att konstruktionenpå det särskilt riktade stödet på sammanlagt 300 milj. kr., som regeringenföreslagit skall tillföras kommuner och landsting som är i ett finansielltutsatt läge. är både orättvis och äventyrlig. Att tillföra ettspeciellt stöd till sådana kommuner och landsting, som dragit på sig utgifter isådan utsträckning att deras ekonomi undergrävts, kan inte motiveras. Risken äruppenbar att det föreslagna systemet om det upprepas leder till att det blir enallmän uppfattning bland koininunal- och landstingspolitiker, att om man drarpå sig för stora kostnader sä är det ofarligt, eftersom man då kvalificerar sigför särskilt riktat stöd frän staten. dels den del av utskottets yttrandepå s. 17 som börjar med "Utskottet anser att" och slutar med"till landstingskommunerna" bort ha följande lydelse: Utskottet anser istället att dessa300 milj. kr. bör tillföras skatteutjämningssystemet och därigenom tillförasde koinmuner som har speciellt besvärliga förutsättningar för sin kommunalaekonomi. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande bemyndigande förregeringen alt utge särskilt stöd att med bifall till motionerna1982/83:2431 yrkande 17, 1982/83:2243 yrkande 2 och 1982/83:2256 yrkande 3avslår proposition 1982/83:90 moment 2. FiU1982/83:45 48 Bemyndigande för regeringen att utge särskilt stöd () anser att dels den del av utskottets yttrandepä s. 16 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "ifråga" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i enlighet med vadsom sägs i motion 2256 att en indragning av finansiella resurser enligtmotionens förslag bör kombineras med ett riktat stöd på 200 milj. kr., med likafördelning mellan primärkommunerna och landstingen. Med det anförda tillstyrkerutskottet motion 2256 och avslår proposition 90 samt motionerna 2243 och 2431såvitt nu är i fråga. dels den del av utskottets yttrandepå s. 17 som börjar med "Utskottet anser att" och slutar med"till landstingskommunerna" bort utgå. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande bemyndigande förregeringen alt utge särskilt stöd att med bifall till motionerna1982/83:2243 yrkande 2, 1982/83:2256 yrkande 3 och 1982/83:2431 yrkande 17avslår proposition 1982/83:90 moment 2, Bemyndigande för regeringen att utge särskilt stöd , , och (alla m) anser - under förutsättning av bifalltill reservation 1 - att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med"Enligt utskottets" och pä s. 16 slutar med "i fråga" bortha följande lydelse: \ De finansiella förutsättningarnavarierar starkt mellan de enskilda kommunerna och landstingskommunerna. Vissakommuner och landsting befinner sig i ett finansiellt utsatt läge. Regeringenhar i proposition 90 föreslagit ett särskilt riktat stöd till dessa. Iproposition 150 har regeringen föreslagit att ramen för stödet bör vara 300milj. med en delram för kommunerna pä 200 milj. kr. och förlandstingskommunerna på 100 milj. kr. Utskottet har under punkt 1 tillstyrkt förslaget i motion2417 om indragning av av bidragen till landstingen för psykiatrisk vård liksom att de specialdestinerade bidragen minskas med . Utskottet anser mot denna bakgrund att det finns starka skäl för att utge ett särskilt stöd till de kommuner och landsting som befinner sig i ett särskilt finansiellt utsatt läge. Principerna för fördelning och beräkning av stödet bör utformas så att det blir enkelt att tillämpa dem. Utskottet tillstyrker de principer för fördelning av stödet som anges i proposition 90. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2243, 2256 och 2431 såvitt nu är i fråga. ' FiU1982/83:45 49 Ramen 300 milj. kr. för det särskilda stödet , , och (alla m) anser - under förutsättning av bifalltill reservation 1 - att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 16 börjar med "I motion 2243" och på s. 17 slutar med"till landstingskommunerna" bort ha följande lydelse: Med hänsyn till att åtgärderna kan missgynna vissalandsting bör enligt utskottets mening delramen för landstingen höjas med 100milj. jämfört med regeringens förslag. dels utskottet hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande ramen 300 milj. kr.för det särskUda stödet att med avslag pä proposition 1982/83:150bilaga 1 moment 8 såvitt nu är i fråga bifaller vad som anförts i motion1982/83:2417 yrkande 6 såvitt nu är i fråga. Vid punkt 5 Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. NilsÅsling (c) och (c) anser att dels den del av utskottets yttrandepä s. 23 som börjar med "Den aviserade" och slutar med "i fråga"bort ha följande lydelse: Reformsträvandena inom den statligaskattekraftsutjämningen har varit särskilt markerade sedan 1976.Skatteutjämningsbidragen har ökat från tillca . Mätt i kronor per invånare harskatteutjämningsbidraget ökat från . Men fortfarande kvarstår stora skillnader mellankommunerna i fråga om skattekraft. Vad nuvarande skillnader i fråga om skattekraft betyderför den kommunala utdebiteringen kan åskådliggöras genom följande exempel fråndet kommunala . Då varierade det totala skatteuttaget i landetmellan . () och . (Åre). Om Åre kommun tillerkänts sammareala skatteunderlag som kommun skulle den totala kommunalautdebiteringen i Åre kommun ha kunnat sänkas frän 33:75 till 23:75. OmDanderyds kommun i likhet med Åre kommun skulle planera sin ekonomi medutgångspunkt från den garanterade skattekraften skulle den totalautdebiteringen i ha behövt höjas frän . Det har varit en stor debatt om att sänka marginalskattentill för flertalet inkoihsttagare. Den debatten har emellertid förts utanatt skillnaderna i kommunalt skatteuttag beaktats. 4 1982/83. FiU1982/83:45 50 genomförs utan att någonting görs ät den kommunalaskatteutjämningen kommer marginalskattereformen i praktiken att innebära attinvånarna i kommuner med hög egen skattekraft får en marginalskatt på ca 45 %medan invånarna i kommunerna inom skatteutjämningen får en marginalskatt pä upptill . Det finns ett klart samband mellan hög skattekraft, högkommunal service, låg kommunalskatt och lågt avgiftsuttag. har från statsmakternas sida allttydligare markerats strävan att stärka den kommunala självstyrelsen och sökabegränsa kostnadsdrivande statlig reglering. Likaså har strävan varit attminska krångel och ta bort onödig byråkrati i relationen mellan statliga ochkommunala organ. Att finna rationellare former för statsbidragsgivningen tillkommunerna bör enligt vår mening vara en av många åtgärder i ett sådant arbete. De speciella statsbidragen uppgår till nästan40 miljarder kronor. Strävan bör vara att etappvis omfördela dessa resursertill skatteutjämningssystemet. Genom att de speciella statsbidragen successivt trappasner och motsvarande resurser överförs till skatteutjämningssystemet kommer detatt bli möjligt att uppnå en ökad utjämning av skattekraften. Så småningomkommer alla kommuner att erhålla sina statsbidrag genom skatteutjämningen.Enligt utskottets uppfattning måste utjämningen gå så långt att det enbart ärskillnader i den kommunala servicen och avgiftsuttagets storlek som avgör hurstora skillnaderna i utdebitering och avgifter blir. Målsättningen med denkommande kommunala skatteutjämningsutredningen måste vara att kraftigt minskautdebiteringsskillnaden. Utskottet anser att den aviserade utredningen omskatteutjämningssystemet bör ha den inriktning som anges ovan. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1165yrkandena 2 och 3 och motion 2254 såvitt nu är i fråga. dels utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse: 1. beträffande utredning omskaiteutjämningssvstemei attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:90 moment 7 samt med avslag påmotionerna 1982/83:2243 yrkande 3 såvitt nu är i fråga, 1982/83:2256 yrkande 4såvitt nu är i fråga samt med bifall till motionerna 1982/83:2254 såvitt nu äri fråga och 1982/83:1165 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Utredning om omvandling av statsbidrag till kommuneroch landsting () och (c) anser dels att efter det stycke på s. 23som slutar med "i fråga" bort följa ett avsnitt med följande lydelse: FiU1982/83:45 51 I motion 309 av ()och () föreslås att en utredning tillsätts om en omvandling avalla statsbidrag till kommuner och landsting till ett mer generellt stöd byggtpå den nuvarande kommunalskatteutjämningens principer. Som ovan framgår delarutskottet motionärernas uppfattning och tillstyrker därför motionen. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande utredning omomvandling av statsbidrag tiU kommuner och landsting attriksdagen med bifall till motion 1982/83:309 hos regeringen begär utredning omen omvandling av alla statsbidrag till kommuner och landsting till ett mergenerellt stöd byggt på den nuvarande kommunalskatteutjämningens principer, sominnebär en rättvisare fördelning av de statliga resurserna till län ochandra eftersatta områden, Ökning av ramarna för det kommunala skatteutjämningsbidraget m. m. (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepä s. 23 som börjar med "Utskottet ställer" och slutar med"yrkande 4" bort ha följande lydelse: Till dess utredningarna är färdigaoch lett till förslag bör såsom framhålls i motionen 2257 kommunerna återfåbeskattningsrätten av juridiska personer så att av inflytande medeltillfaller sektorn enligt tidigare gällande system och används tillsvagare kommuner. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1165 yrkande 1och tillstyrker bifall till rnotion 2257 yrkande 4. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande ökning av ramarnaför det kommunala skatteutjämningsbidraget m. m. att riksdagenmed bifall till motion 1982/83:2257 yrkande 4 bemyndigar regeringen att ökaramarna för det kommunala skatteutjämningsbidraget och för stödet till sämreställda kommuner i enlighet med vad utskottet förordat, Utformningen av ett avgiftssystem föir finansieringav det kommunala skatteutjämningsbidraget () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 24 som börjar med "Förslaget att" och slutar med "2256yrkande 2" bort ha följande lydelse: FiU1982/83:45 52 Utskottet ser mycket positivt pämöjligheten att i enlighet med förslaget i motion 2256 införa en avgift på 0,på hela skatteunderlaget för att delvis finansiera skatteutjämningssystemet.Detta är dessutom första steget i en enligt utskottet angelägen reformering avskatteutjämningssystemet i riktning mot ett inomregionaltskatteutjämningssystem efter förebild från de kyrkliga kommunerna. En sådanåtgärd skulle ge en besparing på . för pä statsbudgeten. Med detanförda tillstyrker utskottet motion 2256 yrkande 2. dels utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande utformningen avett avgiftssystem för finansiering av det kommunala skatieutjämningssystemetatt med bifall till motion 1982/83:2256 yrkande 2 hos regeringenbegär förslag i enlighet med vad utskottet anfört, Utformningen av ett avgiftssystem förfinansiering av det kommunala skatteutj ämningssy stemet , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 24 som börjar med "Vidare anser" och slutar med "2256yrkande 2" bort ha följande lydelse: Den nya skatteutjämningsutredningenbör självfallet ha möjlighet att studera olika tänkbara finansieringsalternativför skatteutjämningssystemet. Med detanförda avstyrker utskottet motionen 2256 yrkande 2. Utformningen av ett avgiftssystem förfinansiering av det kommunala skatteutjämningssystemet () och (c) anser att den del av utskottets yttrande på s. 24 som börjar med"Förslaget att" och slutar med "2256 yrkande 2" bort haföljande lydelse: Förslaget i motion 2256 (fp)yrkande 2 att nu införa en ny avgift pä på det kommunala skatteunderlagetavvisar utskottet. Med hänsyn till att det finansiella läget i kommunsektorninte gör det möjligt att utan avsevärda konsekvenser undanhålla sektorn ettbelopp i storleksordningen . FiU1982/83:45 53 A. , , och (alla m) anser - under förutsättning av bifall till reservationerna 1,14 och 15 -att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 24 börjar med "Föredragande statsrådet" och pä s. 25 slutarmed "10 811 milj. bort ha följande lydelse: Föredragande statsrådet föreslår att 85 milj. kr. anvisastill det extra skatteutjämningsbidraget. Som framgått av vad som anförts underpunkt 3 har utskottet förordat att ett särskilt stöd pä 400 milj. kr. börinföras för till kommuner med ett finansiellt utsatt läge. Sammantaget beräknas bidragen uppgå till 10 358 milj. kr.för och 11 364 milj. kr. Under /84 betalashälften av beloppen för respektive är ut. Anslaget bör därför enligt utskottetberäknas till 10 861 milj. kr. dels utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse: 6. beträffande anslag attriksdagen med avslag på proposition 1982/83:150 bilaga 1 moment 8 såvitt nu äri fråga och motionerna 1982/83:2431 yrkande 18 och 1982/83:2256 yrkande 5 samtmed bifall till proposition 1982/83:90 moment 3 och motion 1982/83:2417 yrkande6 såvitt nu är i fråga till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna rn. m. /84 anvisar ett förslagsanslag av 10 . B. , , och (alla m) anser - under förutsättning av avslag på reservation 1 - att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 24 börjar med "Föredragande statsrådet" och på s. 25 slutarmed "10 811 milj. bort ha följande lydelse: ' Föredragande statsrådet föreslår att 85 milj. kr.anvisas till det extra skatteutjämningsbidraget. Sammantaget beräknas bidragen uppgå till 10 358 milj. kr.för och 10 964 milj. kr. för är 1984. Under /84 betalashälften av beloppen ut. Anslaget bör därför enligt utskottetberäknas till . FiU1982/83:45 54 dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande anslag attriksdagen med avslag på proposition 1982/83:150 bilaga 1 moment 8 såvitt nu äri fråga och motionerna 1982/83:2431 yrkande 18,1982/83:2256 yrkande 5 och1982/83:2417 yrkande 6 såvitt nu är i fråga samt med bifall till proposition1982/83:90 moment 3 till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. /84 anvisar ett förslagsanslag av . () och (c) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 24 börjar med "Medelsbehovet" och på s. 25 slutar med"10 811 milj. bort ha följande lydelse: Medelsbehovet för anslaget tillskatteutjämningssystemet under /84 avser bidrag som utbetalasunder andra hälften av är 1983 och första hälften av är 1984. Storleken av debeslutade skatteutjämningsbidragen för är 1983 och de bidrag för är 1984, somutskottet anser bör utgå, framgår av följande sammanställning. (varav särskild kompensation) Ordinarie skatteutjämningsbidraguppgår under är 1983 till sammanlagt 9 956 milj. kr. Bidragen ärberoende av den fortsatta utvecklingen av skatteunderlaget och av de kommunalaskattesatserna . Skatteutjämningsbidraget för är vidareavhängigt de skattekraftsgarantier för kommuner och landstingskommuner som framkommervid omräkning av åldersstrukturfaktorerna. Kostnaderna kanalltså inte nu beräknas med säkerhet. Om man utgår års skattesatser och antar en visshöjning av skatteunderlaget samt att åldersstrukturen m. m. i kommuner ochlands- FiU1982/83:45 55 tingskommuner är densamma som för kan detordinarie skatteutjämningsbidraget för beräknas till 10 879 rnilj. kr.Därutöver föreslär utskottet att 85 milj. kr. anvisas till det extraskatteutjämningsbidraget. Utskottet anser vidare att en ökning avskatteutjämningsbidraget bör ske med 230 milj. kr. i stället för detstöd till fasta tjänster i kommuner och landsting som regeringen föreslagit(men som i övrigt behandlas i arbetsmarknadsutskottet) och med 300milj. vilket är i stället för det särskilda stöd regeringen ocksåföreslagit. Sammantagetberäknas bidragen uppgå till 10 558 milj. kr. Anslaget bör därför enligt utskottet beräknas till 11041 milj. kr. dels utskottet hemställan under 6bort ha följande lydelse: 6. beträffande anslag attriksdagen med avslag på proposition 1982/83:150 bilaga 1 moment 8 såvitt nu äri fråga och motionerna 1982/83:2417 yrkande 6 såvitt nu är i fråga och1982/83:2256 yrkande 5 samt med bifall till proposition 1982/83:90 moment 3 ochmotion 1982/83:2431 yrkande 18 till Skatteutjämningsbidrag till komrnunerna m.m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av 11 . () anser - underförutsättning av bifall till reservation 19 -att dels den del av utskottets yttrandesom pä s. 24 börjar med "Föredragande statsrådet" och på s. 25 slutarmed "10 811 milj. bort ha följande lydelse: