bet · G601NU5 · 1982-12-31 00:00:00 — om internationellt samarbete på råvaruområdet I motion 1981/82:1936 av HelgeHagberg (s) och () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen sagts beträffande att svensktinitiativ tas till bildande av en organisation liknande OPEC på t. ex. skogensoch malmens områden för att nå målet av en ansvarsfull utvinning av världensnaturråvaror. Det blir alltmer uppenbart, anförmotionärerna, att utvinningen av råvaror som skog, malm, vatten och luft utgörett hot mot miljön. rovdrift förstör värdefull och oersättlignatur, säger de. Som exempel nämns rapporter om att monsunskogarna exploaterasurskillningslöst. Inblandade i denna verksamhet är ofta multinationella företagsom inte har ansvar för miljö och liv i området. En omfattande brytning avytförekommande , kol och uran förstör oersättliga värden i naturen. Enorsak till naturförstörelsen kan, enligt motionärerna, vara att deråvaruproducerande länderna inte själva har det nödvändiga inflytandet översina råvarutillgångar. föreslås aktivt arbeta för att organisationerliknande OPEC (Organization of ) kommer till ståndpå t. ex. skogens och malmens områden. Sådana organisationer skulle ta sig anråvarubehovet men också väva in miljöhoten i sammanhanget. Internationellt mellanstatligt samarbete på råvaruområdet Internationella diskussioner områvaror har i olika former förts . Råvaruproduktionens kraftigaexpansion efter och allt fler självständighet harbidragit till att de råvaruexporterande kommit att bli pådrivandeför att åstadkomma internationella lösningar i syfte att minska problemen medkraftiga fluktuationer på råvarumarknaden. Tyngdpunkten i detta arbete har legat på prisstabiliserandemultilaterala råvaruavtal, vilka med exportbegränsning och/eller buffertlagersöker komma till rätta med stora prisväxlingar. Avtalen har varit öppna föralla länder och stöder en icke-diskriminerande handel mellan medlemmarna. 1 1982/83. NU1982/83:5 2 Sådana multilaterala råvaruavtal har skapats för kaffe,kakao, socker, vete, naturgummi och tenn. Det sjätte extra mötet med ägnades delvis åt råvarufrågor. Där fastslogs attvarje stat skall ha full suveränitet över sina egna naturresurser. Vidareantogs (mot flertalet i-länders reservationer) ett uttalande till stöd förproducentsamverkan på råvaruområdet. har i olika internationella sammanhang, bl. a. viddet nämnda , uttryckt sitt stöd för principen om varje landssuveränitet över sina naturresurser liksom för samarbete mellanråvaruproducerande länder så länge detta också tar hänsyn till konsumentländerslegitima intressen. Inom ramen för ett s. k. integrerat råvaruprogräm, somtillkom 1976 av för handel och utveckling(), träffades en överenskommelse om ett avtal om upprättande aven gemensam fond för råvaror. Fonden skall bidra till att målen för det integreradeprogrammet uppnås. Den skall arbeta med två konton. Det första kontot skallfinansiera lagerhållning inom ramen för internationella råvaruavtal. Det andrakontot skall finansiera åtgärder för att förbättra den långsiktiga utvecklingenoch marknadsbetingelserna för de enskilda råvarorna genom t. ex. forskning ochutveckling, produktivitetsförbättringar, marknadsföring och vidareföräd-hng. fattade beslut (prop. 1980/81:115, UU1980/81:22, rskr 1980/81:270) om anslutning till för finansiering av åtgärder på råvaruområdet. Utarbetande av reglementeför fonden pågår alltjämt. Antalet stater som har undertecknat fondavtalet ärf. 90, varav 30 har ratificerat det. För ikraftträdande krävs att 90 staterratificerar avtalet. En överenskommelse om ett internationellt naturgummiavtalnåddes . Avtalets främsta syfte är att åstadkomma en stabilisering avvärldsmarknadspriserna på naturgummi. Som huvudsakligt avtalsinstrumentfungerar ett internationellt buffertlager, vilket finansieras av medlemmarna.Avtalet godkändes av (prop. 1979/80:107, NU 1979/80:40, rskr1979/80:273). träffades överenskommelse om ett sjätteinternationellt tennavtal. Avtalet skall bidra till stabilitet på tennmarknadenvia buffertlager och kvoter. godkände (prop.1981/82:117, NU 1981/82:32, rskr 1981/82:247) det sjätte internationellatennavtalet med därav följande finansiella åtaganden. Multilateralt internationellt samarbete i mineralfrågorbedrivs i många fora. FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC) har ennaturresurskommitté som behandlar frågor om planering, utveckling ochutnyttjande av mineraltillgångar. Detta görs såväl övergripande som idetaljstudier över olika . Utvinning av , framför allt s. k.noduler ur havet. NU1982/83:5 3 avhandlas i (UNCLOS - UnitedNations' Confe-rence on the of the Sea). har alltsedan tillkomstenägnat stor uppmärksamhet åt mineralråvaror. Tekniskt bistånd förmineralutveckling i lämnas av , som ävenadministrerar FN:s fond för finansiering av prospektering i . och de regionala utvecklingsbankernafinansierar investeringar på mineralsidan. ()kan ge lån såväl för ett enskilt lands lagring som för stabilisering avexportintäkter av mineralråvaror. för ekonomiskt samarbete ochutveckling () diskuteras mineralfrågor regelbundet, varvid särskilduppmärksamhet ägnas investeringssidan. Samarbete mellan råvaruproducerande länder förekommer förflera metaller och , bl. a. koppar och bauxit. Strävanden att genomsamordnat handlande uppnå högre priser har dock haft endast begränsad framgånghittills. En annan inriktning har Organisationen förjärnmalmsexporterande länder (fransk förkortning APEF). Dennas huvuduppgift äratt främja en balanserad global utveckling av järnmalmsindustrin genom attskapa bättre förutsättningar för varje enskilt medlemsland att vidta lämpligaåtgärder avpassade till de egna problemen. Organisationen skall enligt sinastadgar beakta även de importerande ländernas intressen. ingår iorganisationen grundande . Organisationen har utsett engeneralsekreterare och ett mindre kansli samt fastställt ett arbetsprogram, ivilket ingår flera olika utredningar, sammanställning av statistik m. m.Medlemmar är, förutom , , , , ,, , och . deltar i arbetet inom den internationella bly- ochzinkstudiegruppen. Med deltagande även av representanter för företag i branschenhålls överläggningar i frågor av internationellt intresse. I gruppens regigenomförs studier inom sektorer som är viktiga för berörd industri. Man ägnarsärskild uppmärksamhet åt att ge kontinuerlig information om utvecklingen avutbud och efterfrågan. Medlemmar är, förutom de nordiska länderna, huvudpartenav samt ytterligare ett antal länder, bl. a. ,, , och . Regeringarna i de nordiska länderna beslutade attlåta utreda den nordiska råvaru- och naturresurssituationen. avgavs enförsta beskrivande rapport och en rapport med förslag beträffandenordiskt samarbete för olika råvaror. beslöts att ett geologisktsamarbete i syfte att identifiera större malmförande formationer skulle inledaspå . Arbetet påbörjades och beräknas pågå längst t. o. m.1985/86. Från svensk sida deltar geologiska undersökning (SGU). deltar i en arbetsgrupp inom som regelbundetdiskuterar r 1982/83. NU1982/83:5 4 industrins försörjning med skogsråvara. ECE TimberCommittee (en kommitté inom FN:s ekonomiska kommission för ), i vilkenSverige är representerat, analyserar internationella råvaruförutsättningar påskogens område liksom miljöaspekter. Ett område inom integrerade råvaruprogräm avsertropiskt timmer. Förberedelsearbete pågår inom en expertgrupp som är inriktadpå att inför i juli 1983kunna presentera förslag till en överenskommelse om internationella åtgärderavseende tropiskt timmer. Det gäller forskning och utveckling,marknadsinformation, utökad och ytterligare förädling i producentländerna samtåterskogning. diskuterar expertgruppen bl. a. finansiella ochorganisatoriska aspekter på en eventuell blivande timmerorganisation, vilkenskulle knytas till den gemensamma fondens andra konto. Internationella överenskommelser om multinationellaföretag riktlinjer för multinationella företag Den internationella debatten ibörjan av om de multinationella företagens verksamhet ledde bl. a.till att man inom tog upp diskussioner om utarbetande av en s. k.uppförandekod för multinationella företag. Under dessa diskussioner väcktestanken att också medlemsstaternas agerande gentemot företagen borde beaktas. antog regeringarna i organisationens medlemsländer(utom ) en deklaration om internationella investeringar ochmultinationella företag. Regeringen har i en särskild förordning (SFS1976:1111) givit till känna att har antagit deklarationen. I deklarationen ingår fem huvudpunkter. Dessa ärriktlinjer för multinationella företag (I), Nationell behandling (II), Främjande och hämmande åtgärderavseende internationella investeringar (III), Samrådsprocedurer (IV) och Översyn (V). I enlighet med huvudpunkt V deklarationverkställdes inom en översyn av riktlinjerna och besluten. Industridepartementet har utgett skriftenInternationella investeringar och multinationella företag - översyn av 1976års deklaration och beslut. I publikationen återfinns bl. a. en inofficiellsvensk översättning av deklarationen och riktlinjerna. Den innehåller också deändringar som regeringarna gjorde i riktlinjerna för multinationella företag. I riktlinjerna anges bl. a. följande allmänna principer(s. 17 i industridepartementets sammanfattning): 1. fullt beakta etablerade allmännasamhällspolitiska mål i de medlemsländer där de arbetar. NU 1982/83:5 5 2. särskilt beakta dessa länders mål ochprioriteringar i vad avser ekonomiskt och socialt framåtskridande, inbegripetindustriell och regional utveckling, miljövård, skapande av arbetstillfällen,innovationsfrämjande åtgärder och överförande av teknologi. Förentanationernas kod för multinationella företag Inom en under ECOSOC upprättad kommission medrepresentanter för 48 stater har utarbetats ett utkast till kod rörandemultinationella företag. Arbetet har pågått . Utkastet harpresenterats i en rapport från ECOSOC (E/C. 10/1982/6). Det innehåller f. n. 71artiklar, beträffande vilka enighet har nåtts om flertalet. Slutförhandlingarom utestående frågor avses ske . Koden kommer, såsnart dessa förhandlingar har avslutats, att underställas FN:sgeneralförsamling för antagande. Koden torde komma att få rekommendatoriskkaraktär. Det är emellertid sannolikt att flera länder, framför allt ,med en outvecklad nationell reglering rörande internationella investeringar ochmultinationella företag, kommer att göra efterlevnad av FN-koden till ettvillkor för tillstånd att företa investeringar från utländska företags sida. Kodeninnehåller bestämmelser på miljövårdsområdet riktade till multinationellaföretag. Enighet råder om innehållet i dessa bestämmelser bortsett från enpunkt som gäller omfattningen av företagens åtaganden beträffandeåterställandet av miljö som har lidit skada på grund av företagens aktiviteter. I huvudsak innebär dennadel av koden följande. Multinationellaföretag skall utöva sin verksamhet i överensstämmelse med nationella lagar,bestämmelser, administrativ praxis och policy på miljövårdsområdet i de länderdär de verkar och ta vederbörlig hänsyn till relevanta internationella normer. Multinationellaföretag skall när de utövar sin verksamhet vidta åtgärder för att skydda miljönoch där miljön har skadats återställa den [i skälig och möjlig omfattning]. Deskall anstränga sig för att utveckla och tillämpa adekvat teknologi för dettaändamål. Multinationellaföretag skall beträffande produkter, processer och tjänster, som de harintroducerat eller ämnar introducera i något land, tillhandahålla vederbörandemyndigheter i landet all relevant information angående: egenskaperhos dessa produkter, processer och andra aktiviteter som kan skada miljön samtåtgärder och kostnader som är nödvändiga för att undvika eller åtminstonemildra deras skadliga effekter; förbud,restriktioner, varningar och andra offentliga reglerande åtgärder som tillskydd för miljön har införts i andra länder för dessa produkter, processer ochtjänster. Multinationellaföretag skall visa förståelse för krav från regeringarna i de länder i vilka deverkar och vara beredda att samarbeta med internationella NU1982/83:5 6 organisationer i deras ansträngningar att utveckla ochfrämja nationella och internationella normer för skyddet av miljön. Studien , samhället ochframtiden, som publicerades av sekretariatet 1977, utgörslutrapport från sekretariatets arbete med projektet råvaror. Slutrapporten bygger på ett tiotal olika delrapporter. I detta sammanhang bör också nämnas att sekretariatet år1979 gav ut studien - de transnationella företagens kontroll övervärldens icke-förnyelsebara råvaror. Arbetet med denna studie påbörjades inomramen för resurs- och råvaruprojektet. Slutrapporten innehåller bl. a. ett kapitel därutvecklingen av jordens råvaruutbud diskuteras (s. 86-119). I fråga om mellanstatliga karteller på råvaruområdet görsföljande sammanfattande bedömning (s. 114): Sammantaget förefaller detosannolikt att karteller på något avgörande sätt kommer att förändra mönstretför världens utbud av råvaror över . För kortare perioderoch för enskilda råvaror kan olika sorters producentsamarbete medföraomskakningar på marknaderna. Sådana kan utan tvivel bli besvärande förkonsumentländerna i det korta loppet. En arbetsgrupp för råvarufrågorinom avlämnade rapporten (Ds I 1977:8) Råvaroroch råvarupolitik - underlag för svenska bedömningar. Ett avsnitt i rapporten gäller samarbete mellanråvaruproducerande länder (s. 113-162). Avsnittet sammanfattas på följandesätt: Genomgången av de faktorer som harbetydelse för producentorganisationernas möjligheter att lyckas i sinasträvanden visade på att följande fyra sammanfattande faktorer oftast äravgörande: - denutbudsökning utanför producentorganisationen som en prishöjning lockar fram, - producentländernasekonomiska och politiska uthållighet, - sammanhållningenmellan producentländerna. Genomgången råvara för råvara gav till resultat attframför allt fyra råvaror, nämligen bauxit, koppar, krom och , erbjudermer eller mindre begränsade möjligheter till producentsamarbete. Ingen av deproducentorganisationer som är aktuella för dessa råvaror har dock ett likagott utgångsläge som OPEC. NU1982/83:5 7 Det mer allmänt inriktadesamarbetet mellan de råvaruproducerande länderna växer i betydelse och kan påsikt, under förutsättning av oljeländernas deltagande, visa sig viktigare änarbetet inom de rena producentorganisationerna. Effekterna för industriländernas del av samarbetet mellande råvaruproducerande länderna förefaller inte bli särskilt allvarUga.Konsumentländernas regeringar har också i huvudsak förhållit sig tämligenpassiva. Detta kan naturligtvis bero på att producentorganisationerna ,med undantag av OPEC, haft mycket begränsade framgångar. Situationen skullemöjligen bli en annan om producentorganisationerna lyckades bättre i sinasträvanden. Med hänsyn till att variationerna på råvarumarknaderna skaparproblem även i industriländerna skulle dock ett utökat samarbete med deråvaruproducerande länderna ligga även i industriländernas intresse. Chefen 1978 naturresurs- och miljöutredningen (Jo 1978:01; ordförande fr.o. m. professor ). Kommitténs uppgift är att draupp allmänna riktlinjer för en samlad svensk naturresurs- och miljöpolitik. I direktiven (Dir. 1978:7) sägs bl. a. följande. För denfortsatta samhälls utvecklingen är det "nödvändigt att ett ekologiskt synsätt i högre grad än tillämpas. Därmed avses att mänskliga behov skall tillfredsställas på ett sådant sätt att de fysiska och biologiska förutsättningarna för mänsklig verksamhet uppfylls. Detta synsätt måste prägla också resursan vändningen. Den begränsade tillgången på många naturresurser, konflikter mellan motstående intressen och de miljöeffekter som följer av en ökad resursförbrukning nödvändiggör en bättre hushållning med naturresur serna." Utredningen har utarbetat en rad bakgrundsrapporter. Ettbetänkande beräknas bh färdigställt . En världsstrategi för naturvård -World Conservation Strategy - har utarbetats av International Union forConservation of Nature and (lUCN), United Nations EnvironmentProgramme () och (). Väridsstrategin har publiceratsi , Living Resource Conservation forSustainable Development (1980). har låtitöversätta skriftens sammanfattning till svenska. Världsstrategin är avsedd att stimulera till en störremålmedvetenhet och en bättre uppslutning när det gäller hushållningen med delevande resurserna. a. ges en rekommendation om internationella program föratt främja de åtgärder som krävs för att skydda tropiska skogar och torraområden. NU 1982/83:5 I motion 1981/82:1936 (s) föreslås att skallta initiativ till att det på bl. a. skogens och malmens områden bildasorganisationer liknande oljeproducenternas sammanslutning OPEC. Målet skullevara att åstadkomma en ansvarsfull utvinning av världens naturråvaror.Motionärerna menar att det är alltmer uppenbart att utvinningen av olikaråvaror utgör ett hot mot miljön. De pekar bl. a. på de multinationellaföretagens roll i saifimanhanget och anger som en orsak till naturförstörelsenatt de råvaruproducerande länderna inte själva har det nödvändiga inflytandetöver sina råvarutillgångar. Dethar bedrivits ett internationellt mellanstatligt samarbete påråvaruområdet. Främst har detta gått ut på att nå prisstabiliserandemultilaterala råvaruavtal. Sådana avtal har ingåtts för kaffe, kakao, socker,vete, naturgummi och tenn. Riksdagenbeslutade (se s. 2) om anslutning till för finansiering av åtgärder på råvaruområdet. Inomskogs- och mineralområdena - två områden som särskilt uppmärksammas i motionen- bedrivs ett internationellt samarbete i en rad olika organ, bl. a. inomFörenta nationerna och i . Förländer som producerar järnmalm bildades en organisation -Organisationen för järnmalmsexporterande länder (APEF) - med uppgift att främjaen balanserad global utveckhng av järnmalmsindustrin. ingår i organisationensedan dess grundande. Inom övervägs att bilda en organisation förtropiskt timmer. Vidett extra möte med fastslogs att varje statskall ha full suveränitet över sina naturresurser. Ett uttalande till stöd förproducentsamverkan på råvaruområdet antogs . Mot uttalandetreserverade sig dock flertalet industriländer. Sverigehar i olika sammanhang stött principen om varje lands suveränitet över sinanaturtillgångar och uttalat sig för samarbete mellan råvaruproducerande länderså länge detta också tar hänsyn till konsumentländernas legitima intressen. Demultinationella företagens verksamhet har från olika utgångspunkter uppmärksammatsav flera internationella organisationer. Utskottet har i det föregående (s. redogjort dels för riktlinjer för multinationella företag, dels förett utkast till kod för multinationella företag som har utarbetats . Båda dokumenten innehåller bestämmelser påmiljövårdsområdet.' Utskottetvill understryka att det är stora och viktiga frågor som aktualiseras imotionen. Råvaruproblemen är till väsentHg del av global natur. Det är ettangeläget mål att en ansvarsfull utvinning av världens naturresurser uppnås.Hänsyn till den yttre miljön är härvid av central NU 1982/83:5 9 betydelse.En bättre hushållning med naturresurserna torde vara nödvändig på grund av denbegränsade tillgången på flera av dessa resurser. Som framgår av den tidigareredogörelsen pågår en rad aktiviteter inom råvaruområdet i olikainternationella organisationer med världsvid eller regional omfattning. Dettaarbete omfattar många skilda problemkomplex, varav miljöfrågorna ochhushållningen med knappa resurser utgör viktiga delar. deltar i dettaarbete, bl. a. inom olika FN-organ och i . Genom medlemskap iOrganisationen för järnmalmsexporterande länder har möjlighet attmedverka till att arbetet där ges en önskvärd utformning. Utskottet förutsätteratt regeringen följer utvecklingen av det internationella mellanstathgasamarbetet på råvaruområdet och på lämpligt sätt verkar för en ansvarsfullutvinning av naturresurserna. Utskottet finner inte anledning att föreslåriksdagen att göra något uttalande på grundval av motionen. att avslårmotion 1981/82:1936. Närvarande:Nils (), (), (), (),(), (), (), (), (), Per (), (), JörnSvensson (vpk), (), () och ().