bet · G601SoU9 · 1982-12-31 00:00:00 — om vissa frågor om äldreomsorger m. m. I motion 1981/82:346 av StinaAndersson (c) och () hemställs att hos regeringenbegär förslag till likvärdigt ekonomiskt stöd för kommunala ålderdomshem ochservicehus enligt motionens riktlinjer. I motion 1981/82:408 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att hos regeringenhemställer om ett åtgärdsprogram för att lösa den vårdkris som drabbar sjukaäldre människor, 2. att uttalar a) att äldrevårdenbör föras in under samma huvudman, b) att en översyn bör göras för attfastställa behovet av olika boendeformer för äldre, c) att rätten tillarbete bör gälla för de pensionärer som önskar arbeta, d) att pensionärsorganisationer får medbestämmande i allafrågor som berör pensionärernas förhållanden genom överläggningsrätt på alla nivå er. I motion 1981/82:2085 av BrittaHammarbacken m. fl. (c) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs imotionen angående en utveckling mot öppnare vårdformer.- Motiveringen till motionsyrkandet finns i motion1981/82:2080; Yrkande 2 i mofionen har behandlats i socialutskottetsbetänkande SoU 1981/82:32 (p. I motion 1981/82:2092 av LinneaHörlén m. fl. (fp) hemställs att hos regeringen hemställer omtilläggsdirektiv till äldreberedningen i enlighet med vad som i motionenanförts om de äldres levnadsförhållanden. och Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) beslutade att genomföraett gemensamt utvecklingsarbete främst inriktat på primärvård, äldreomsorgersamt samverkan mellan landstingskommuner och kommuner. Arbetet inleddes medförstudier. Resultatet av förstudierna presenterades i skriftenPrimärvård - äldreomsorger -samverkan. Härefter följde ett utredningsarbete somsyftade till att ge de 1 1982/83. SoU 1982/83:9 2 lokalahuvudmännen ett så konkret underlag som möjligt för planeringen i första handtill mitten av . Resultatet publicerades i sex skrifter,nämligen (1) Primärvård - innehåll och utveckling, (2) Sjukvård i hemmet -social hemtjänst, (3) Boende, service och vård för äldre, (4) Långtidsvård isamverkan, (5) Omhändertagande av åldersdementa samt (6) Dagsjukvård inomprimärvården. Dessa sex skrifter utsändes av användas som underlag för huvudmännens planering. Iskriften Boende, service och vård för äldre beskrivs tänkbara och önskvärdautvecklingslinjer för ordinärt boende, serviceboende, ålderdomshem och lokalasjukhem med därtill knutna verksamheter. Som grund för de utvecklingshnjer somanges i skriften uppställs följande mål. Det grundläggande målet bör vara att successivt vidga möjligheternatill ordinärt boende. Ett viktigt mål är att relativt sett minska behovet av flyttningarfrån den invanda fysiska och sociala närmiljön. Ettannat viktigt mål är att främja social kontakt och ömsesidigt stöd. När behov av särskilda boende- och vårdformer uppkommit bör målet varaatt utforma dem så att de så långt möjligt tillvaratar kvaliteterna i detordinära boendet. Ett väsentligt mål är att renodla huvudmännens uppgifter och utvecklaen praktiskt utformad samverkan mellan socialvård samt hälso- och sjukvård. Debåda kommunförbunden rekommenderade-bl. a. med hänvisning till ovannämnda skrifter- i likalydande cirkulär kommunerna och landstingskommunerna att,i den mån så inte redan skett, påbörja ett - mellan landstingskommuneroch kommuner samordnat - konkret och åtgärdsinriktat program- ochplaneringsarbete för äldreomsorgernas utbyggnad och utveckhng, att i förstahand inrikta planeringen på en femårsperiod samt att bedriva arbetet i kontaktmed pensionärsorganisationerna. De båda förbunden presenterade under våren 1980uppgifter om läget beträffande den planerade utvecklingen av äldreomsorgerna,vilka byggde på en enkät till landstingskommunerna och kommunerna. Spri arbetar med utvecklingen av äldreomsorgen frånflera olika infallsvinklar. Spri har flera ohka projekt som berör föräldreomsorgen viktiga områden som patienternas omvårdnad, personalensarbetsformer och relationer till patienterna och deras anhöriga. I ett av Sprisprojekt görs undersökningar om de fördelar och nackdelar som finns medsamlokalisering av t. ex. sjukhem och ålderdomshern. Ett annat skall peka påarbetsformer m. m. som förbättrar möjhgheterna att förebygga uppkomst avpsykiska problem och sjukdomar hos äldre. För att i den slutnalångtidssjukvården skapa en miljö som så långt möjligt tillvaratar kvaliteternai det egna boendet SoU1982/83:9 3 har Spri presenterat planeringsunderlag för utformningenav lokala sjukhem. Dessutom arbetar Spri i ett flertal projekt med utvecklingav primärvårdens organisation, jour och beredskap. Ett projekt som Spri arbetar med är Planeringssamarbete -äldreomsorger. Projektet har sin bakgrund i det ovan nämnda utvecklingsarbetetom primärvård, äldreomsorger och samverkan. har Spri i projektetPlaneringssamarbete - äldreomsorger presenterat två rapporter, nämligen (65) Platsbrist - men varför? (ett diskussionsunderlag) och (66) Äldres flyttningar till service och vård. Sedan flera kommuner vänt sig tillSvenska kommunförbundet och efterfrågat material som kan vara till hjälp vidplaneringen av den sociala äldreomsorgen har tagit framett s. k. idématerial benämnt Att planera för äldre, gemensamma insatser under80-talet. Idématerialet består av en huvudskrift, varmed avsikten är att belysahur man kan arbeta fram program för kommunens insatser för äldre, och ettarbetsmaterial. I idématerialet behandlas-förutom frågor om social omsorg - bl.a. frågor om bostadsförsörjning och boendemiljö, kommunikationer ochtrafikmiljö, sysselsättning, fritid och kultur, pensionärsinflytande, stöd tillinsatser från organisationer och enskilda samt samverkan mellan kommun ochlandsting. Som en uppföljning av den tidigare nämnda skriften Boende,service och vård för äldre har utarbetat en skrift bokvar. Denna skrift planerar förbundet att distribuera . har vidare utgivit enrapport. Sjukvård i hemmet - social hemtjänst. Rapporten har underrubrikenEkonomiska aspekter - ett hjälpmedel i utvecklingsarbetet. startade år 1980ett utvecklingsarbete om äldreomsorger i programform, i vilket de olika enheterinom myndigheten som behandlar frågor om verksamheter för de äldre deltar.Avsikten med "äldreomsorgs-programmet" är att söka och sammanfattakunskap om de äldres situation i samhället samt insatser för de äldre, attsamordna insatser för de äldre samt att ge underlag för ettprincip- och handlingsprogram för äldreomsorgen. Den bärande principen för dettaprincip- och handlingsprogram har formulerats sålunda: "Av ekonomiskaskäl och hänsyn till mänskliga rättigheter så långt som möjligt från slutenvård och omsorg (på institution) till öppen vård och omsorg, vård och omsorg ihemmet och egenvård och egenomsorg." Redovisningen av olika projekt inom äldreomsorgsprogrammetsker etappvis i en särskild rapportserie. har 15 rapporterpresenterats, nämligen (nr 1) program för äldreomsorg- Enpresentation, (nr 2) Modeller för samverkan hemsjukvård-social hemhjälp iGävleborgs län, (nr 3) Modell för samverkan hemsjukvård-social hemtjänst iLinköpings kommun, (nr 4) Formaliserad samverkan och social hemhjälp-sjukvård i1* 1982/83. SoU1982/83:9 4 En översikt (Arbetsmaterial), (nr 5) Äldreinvandrare - En bakgrund, (nr 6) Gammal invandrare i - Enprobleminventering, (nr 7) Planering för äldre - bättre samhälle för alla. Kommunernas möjligheteratt påverka och styra, (nr 8) Från ålderdomshem tillservicehus-Sammanfattning av en studie, (nr 9) De äldres tandvårdssituation -En litteraturgenomgång, (nr 10) Från ålderdomshem till : Om- ochtillbyggnad - Ett diskussionsunderlag med exempel jämte bilagan Frånålderdomshem till - Ett historiskt perspektiv, (nr 11) Detkulturella glappet - Om jugoslaviska invandrare och åldrandet i hemlandet och iSverige, (nr 12) De äldre mitt ibland oss, (nr 13) : samband mellanlokalisering, storlek och kostnader, (nr 14) Planering för äldre -Bättresamhälle för alla - Ett diskussionsunderlag med exempel och förslag. Del 2.Slutrapport samt Långvårdspatienters möjligheter till eget boende -Enpilotstudie i , och kommuner, . har vidare utgivit två böcker. De äldre isamhället och Om åldrandet - en kunskapsöversikt, samt utarbetat enstudiehandledning till böckerna. har i samråd medsocialstyrelsen utarbetat en skrift God bostad 8, God bostad för äldre. Iskriften har huvudvikten lagts vid åtgärder i vanliga bostäder ochbostadsområden, men även servicebostäder och kollektivboende av olika slagbehandlas. Skriften, som utsänts till socialnämnder, socialförvaltningar,länsstyrelser m. fl., är utgiven i förhoppning om att kunna användas i arbetetinte bara med äldreomsorg utan också med planering och genomförande av andraverksamheter som har betydelse för äldre människor. På begäran av (SoU1979/80:44, rskr 1979/80:385) har tillkallats en parlamentarisk äldreberedning(S 1981:1). Enligt direktiven för äldreberedningens arbete är huvuduppgiftenatt behandla frågor om övergripande prioritering och samordning av samhälletsinsatser för de äldre. Beredningen skall inrikta sitt arbete på de områden somavser boende, omsorg, service och vård av äldre. En utgångspunkt för arbetetskall vara att insatser som görs för de äldre i första hand skall underlättaför dem att leva ett självständigt liv. Betydelsen av bostadsförhållandena ochtillgången på hemhjälp understryks. Äldreberedningen har avgett betänkandetTrygghetslarm - inte bara teknik (Ds S 1982:4). Vidare har äldreberedningenutgivit rapporten något äldre (Ds S 1982:11). Rapporten har underrubrikenEn svensk rapport till om äldrefrågor 1982. SoU1982/83:9 5 Resurser för omvårdnaden om sjuka äldre människor I motion 1981/82:408 (vpk) begärsett åtgärdsprogram för att lösa den vårdkris som drabbar sjuka äldre människor(yrkande 1). Motionärerna anför bl. a. att ökade krav ställs på utbyggnad avlångtidssjukvården. Prognoser visar att antalet pensionärer stagnerar under1980-talet men att antalet i de höga åldrarna ökar. Detta kräver en anpassningi utbyggnaden av olika boendeformer för friska resp. sjuka äldre. I motion 1981/82:2085 (c) hänvisastill vad som anförts i motion 1981/82:2080 angående en utveckling mot öppnarevårdformer. I sistnämnda motion framhålls att det är viktigt att samhälletmedverkar till att äldre kan bo kvar i den egna bostaden så länge som möjligt.För detta behövs bl. a. bostadsupprustning samt en väl fungerandekompletteringstrafik och färdtjänst. Motionärerna anför vidare att det inom sjukvården finnsmånga människor som vistas på institutioner men som med lite hjälp kunde få bokvar hemma. Det skapar plats på sjukhus för dem som verkligen är ibehov av intensiv vård. Samhällsservicen måste bygga på principen att människori största möjliga utsträckning kan bo kvar hemma. Detta förutsätter en välutbyggd hemhjälpsverksamhet, men också ett ökat engagemang hos de anhöriga,eller av andra människor som kan hjälpa en sjuk. Vad somkrävs är enligt motionärerna framför allt att samhället organiserar en sådanverksamhet och omfördelar sina resurser så att man ekonomiskt ersätter dettaarbete. Utbyggnad av sjukvården för äldre människor vid sidan avakutsjukvården Sjukvården i hemmet bedrivs ivarierande former och under medverkan av personal med olika kompetens. Vanhgenfår den sjuke vård och hjälp i sitt hem av personal anställd hossjukvårdshuvudmannen eller inom den kommunala sociala hemhjälpsverksamheten. Idet senare fallet sker insatserna enligt avtal med sjukvårdshuvudmannen. Enannan hjälpform är att sjukvårdshuvudmannen lämnar ekonomisk ersättning tillanhörig som vårdar patienten i hemmet. För dessa anhöriga vårdare träffadeLandstingsförbundet och en rekommendationsöverenskommelseom anställningsvillkoren. Överenskommelsen gäller för anhöriga vårdare som äranställda hos huvudmannen och reglerar vårdarnas ersättning, semesterförmånerm. Det förekommer också att sjukvårdshuvudmannen lämnar kontantbidrag tillvårdtagaren, som sedan själv får ordna med vårdare m. m. Den allmänna försäkringen lämnar numera ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för sjukvårdande behandling i samband med sjukvård ihemmet. SoU1982/83:9 6 De ovannämnda (s. 2) genomsamarbete mellan . , Landstingsförbundetoch Spri framtagna skrifterna innehåller närmare riktlinjer för utvecklingen avbl. a. hemsjukvården. I - social hemtjänst föreslås,bl. a. mot bakgrund av det ökande antalet äldre människor, ökade uppgifter försjukvården i hemmet inom ramen för primärvården. Det föreslås sålunda bl. a.att kvaliteten hos sjukvård i hemmet skall ökas genom en ökning av detmedicinska innehållet i syfte att möjliggöra för flera och sjukare människoratt kvarstanna i eller återvända till det egna boendet. När det gäller ansvarsfördelningen i fråga om vård ihemmet fastslås att kommunerna skall tillhandahålla sociala resurser med bl. a.socialt utbildad personal och att sjukvårdshuvudmännen skall tillhandahållamedicinska resurser med bl. a. sjukvårdsutbildad personal. Utgångspunkten förvilken huvudman som skall tillhandahålla service och hjälp åt den enskildeskall vara den kompetens som krävs för att utföra hjälpen och inte dess orsak,t. ex. sjukdom eller åldersskröplighet. Ett nära samarbete förutsätts mellanhuvudmännen och modeller för detta samarbete skisseras. Utbyggnad av primärvården tillhör de prioriterade områdenainom sjukvårdshuvudmännens verksamhet. I rapporten 82 av landstingens planer redovisas resultatet av en undersökning beträffandehemsjukvården. Uppgifter om antalet patienter har redovisats av 20 huvudmänvilka 1980 svarade för av patientantalet. För dessa uppgiftslämnareberäknas antalet patienter öka med 1,1982-1986. Patienter som vårdasav hemsamarit eller huvudmannens egen personal planeras svara för den störstaökningen, , medan antalet patienter med hemsjukvårdsbidrag elleranställd anhörig beräknas öka . Antalet vårdplatser inom denoffentliga somatiska långtidssjukvården uppgick vid utgången av 1980 till 44859. I den för presenterade överenskommelsenmellan representanter för och sjukvårdshuvudmännen om vissaersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen under åren1980-1981 (prop. 1978/79:177, SfU 1978/79:22, rskr 1978/79:338) kom parternaöverens om att en ny ersättning skulle införas från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen för att underlätta utbyggnaden av långtidssjukvården.Ersättningen skulle utgå med . och invånare i åldern ochdäröver och innebära ett extra finansiellt stöd till sjukvårdshuvudmännen medca 170 milj. kr. åtog sig att verka för attsjukvårdshuvudmännen skulle igångsätta byggande av i genomsnitt minst 2 000 nyavårdplatser under nämnda tidsperiod. för redovisade överenskommelsenmellan representanter för och sjukvårdshuvudmännen om SoU1982/83:9 7 vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen (prop. 1980/81:187, SfU 1980/81:29,rskr 1980/81:416) innefattas inte längre ovannämnda ersättning. Däremot har iöverenskommelsen inrymts ett bidrag till sjukvårdshuvudmännen tillförebyggande hälsovård och primärvård inkl. långtidssjukvård. Även utbyggnad av långtidssjukvården tillhör deprioriterade områdena inom sjukvårdshuvudmännens verksamhet. Enligt redovisningen av landstingens planer i LKELP 82 beräknas antalet vårdplatser ilångtidssjukvården öka från 44 859 vid utgången av till 54 614 vidutgången av . arbetar ensärskild kommitté för översyn av vård av anhörig i hemmet, m. (anhörigvårdskommittén, S 1979:11). Kommittén har bl. a. fill uppdrag attkartlägga erfarenheterna av hemsjukvårdens utbyggnad i fråga om omfattning ochorganisation m. m. i olika delar av landet, vårdbehov och utbyggnadsplaner. Enbedömning skall också göras om de åtgärder som vidtagits ellerplaneras är till fyllest för att tillfredsställande tillgodose det till följdav befolkningsutvecklingen växande vårdbehovet . Den socialahemhjälpens roll bör också beaktas i sammanhanget. Kommittén skall vidareöverväga frågan om införande av en mot föräldraledigheten svarande rätt tillhel eller partiell ledighet från arbetet för vård av äldre, sjuk ellerhandikappad anhörig i hemmet. Till kommitténs uppgifter hör vidare attförutsättningslöst bedöma behovet av och möjligheterna att införa ett systemmed ersättning från den allmänna försäkringen för vård i hemmet av äldre,handikappad eller sjuk anhörig. I motion 1981/82:408 (vpk) föreslåsatt äldrevården skall föras in under samma huvudman (yrkande 2 delvis).Motionärerna anför bl. a. att den fördelning av vårdansvaret som finns mellankommuner och landsting inte är till fördel för de äldre, när som i dagsjukvården ligger på landstingen och övrig omvårdnad på kommunerna. Enligtmofionärerna är det inte tillfredsställande att förhandlingar skall ske om vemsom har ansvaret för vad. 1'* 1982/83. SoU1982/83:9 8 Enligt socialtjänstlagen (1980:620)ligger det yttersta ansvaret för omvårdnad och hjälp för den enskilde påkommunerna. I 3 § är sålunda bl. a. föreskrivet att kommunen har det ytterstaansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som debehöver. I 6 § är bl. a. föreskrivet att den enskilde har rätt till bistånd av socialnämndenför sin försörjning och sin hvsföring i övrigt, om hans behov inte kantillgodoses på annat sätt. Detta kommunens yttersta ansvar innebär enligt proposition1979/80:1 om att kommunen skall bereda den enskilde det stöd ochde hjälpinsatser han behöver, förmedla insatser från andra organ samt vidtatillfälliga åtgärder i avvaktan på att ansvarig huvudman kan ge den enskildevård. I propositionen (Del A. s. 148) framhålls bl. a. att principen om ettyttersta ansvar för kommunerna inte innebär någon ändring i fördelningen av deuppgifter som ligger hos kommunerna resp. landstingskommunerna. Det understryks(s. 147) att det i allmänhet inte möter några svårigheter att avgöra om ettvårdbehov skall tillgodoses av landstingskommunen inom sjukvårdens ram eller avden kommunala och att detta gäller även i flertalet fall avsammansatt vårdbehov. Man utgår i propositionen (s. 148) från att detveksamheter som kan komma upp i fråga om ansvarsfördelningen mellansocialtjänsten och sjukvården smidigast får sin lösning genom överenskommelsermellan huvudmännen. lämnade de redovisade uttalandena utan erinran(SoU 1979/80:44, rskr 1979/80:385). Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), som den 1 januari1983 ersätter den nuvarande sjukvårdslagen (1962:242), innebär inte någonförändring av gränsdragningen mellan hälso- och sjukvården, somsjukvårdshuvudmännen svarar för, och , för vilken kommunernasvarar. I proposifion 1981/82:97 om hälso- och sjukvårdslag, m. m. anförföredragande statsrådet bl. a. följande (s. 44). Enligt min uppfattning saknas detskäl att nu göra en annan principiell bedömning av hur gränsdragningsproblemenmellan hälso- och sjukvården och skall lösas än den som gjordesav föredraganden i proposifionen om . Jag är dock medveten om attövergången från ett sjukvårdspolitiskt till ett hälsopolitiskt synsätt kommeratt ställa ytterligare krav på huvudmännen för hälso- och sjukvården resp.socialtjänsten för att få till stånd en smidig och flexibel anpassning av debåda verksamhetsområdena. Inte heller detta förhållande bör emellertid, enligtmin bedömning, medföra att man går ifrån den principiella lösning avgränsdragningsproblemen som skisseras av föredraganden i propositionen omsocialtjänsten. hade inte något atterinra häremot (SoU 1981/82:51, rskr 1981/82:381). SoU1982/83:9 9 I avsnittet i betänkandet omutredningsverksamhet om äldreomsorger m. m. (s. 2-4) har redovisats materialsom är avsett att utgöra underlag för planeringen av äldreomsorgerna inomkommuner och hos sjukvårdshuvudmännen. I detta material behandlas bl. a.frågor om hur huvudmännen kan samverka i äldreomsorgerna. behandlade hösten1981 i sitt av godkända betänkande SoU 1981/82:2 bl. a. ettmotionsyrkande av samma innebörd som det nu aktuella. Vid utskottets behandlingav frågan fanns endast förslag till hälso- och sjukvårdslag av den år 1975tillkallade hälso- och sjukvårdsutredningen (HSU), vilket sedan låg till grundför proposition 1981/82:97. Utskottet anförde bl. a. följande (s. 31 f.). Utskottet behandlade i sitt avriksdagen godkända betänkande SoU 1976/77:2 bl. a. en motion, vari begärdes enutredning av möjligheterna att skapa ett enhetfigt huvudmannaskap föråldringsvården och långtidssjukvården. Utskottet inhämtade yttranden övermotionen från . och Landstingsförbundet.Inte någon av remissinstanserna tillstyrkte motionen. a. att en ändrad gränsdragning ifråga om kommunernas ochlandstingskommunernas ansvarsområden beträffande omvårdnaden om de äldre skulleskapa nya gränsdragnings- och samordningsproblem. Remissinstanserna underströki stället angelägenheten av samverkan mellan kommunerna och landstingskommunerna.Utskottet uttalade att utskottet då inte var berett att förorda en ändring avuppgiftsfördelningen mellan huvudmännen i fråga om omvårdnaden om de äldre.Utskottet erinrade om att länsberedningen (C 1970:28) - som bl. a. haft attöverväga uppgiftsfördelningen inom den kommunala sektorn mellan kommuner ochlandstingskommuner - 1974 avgivna slutbetänkande (SOU 1974:28) Statoch kommun i samverkan bl. a. ansåg att den sociala omvårdnaden inte bordeföras över på landstingskommunerna. Utskottet framhöll vidare att en ändraduppgiftsfördelning skulle, såsom påpekades i remissyttrandena, medföra nyagränsdragnings- och samordningsproblem. Utskottet underströk emellertidbetydelsen av samverkan mellan huvudmännen. Varken socialtjänsflagen eller den av HSU föreslagna nyalagstiftningen för hälso- och sjukvården innebär någon ändring avuppgiftsfördelningen mellan kommunerna och landstingskommunerna i fråga omäldreomsorgerna. Mot nämnda bakgrund kunde utskottet inte biträdamotionsyrkandet. SoU1982/83:9 10 Statsbidrag till kommunala ålderdomshem I motion 1981/82:346 (c) begärs ettlikvärdigt ekonomiskt stöd för kommunala ålderdomshem resp. servicehus.Motionärerna påpekar bl. a. att det genom det stöd som kan utgå till byggandetav ställt sig ekonomiskt förmånligare för kommunerna att byggasådana hus än.att bygga ålderdomshem. Genom en ensidig satsning på servicehuskommer det emellertid, påpekas det i motionen, att saknas ett mellanled ivården innan en åldring intas i långtidssjukvården. Motionärerna framhåller att det är angeläget attsamhällets stöd till kommunernas äldreomsorg blir mer neutralt mellan olikavårdformer. är byggandet av ålderdomshem missgynnat ekonomiskt ochdetta har, enhgt motionärerna, varit styrande för kommunernas planering. Sammaregler bör därför gälla för statsbidrag oavsett omsorgsform. För att täcka de ökade kostnaderna som den föreslagnaändringen av statsbidragsreglerna kan medföra föreslår motionärerna enomfördelning inom det totala stödet till kommunernas äldreomsorg. Olika typer av för äldre Enligt bestämmelser isocialhjälpslagen (1956:2) ålåg det kommun att anordna och driva ålderdomshem.Vid sidan av ålderdomshemmen, som avsåg helinackordering för de äldre,utvecklades bl. a. en boendeform för de äldre somkallades , pensionärshotell, bostadshotell e. d. Denna boendeforminnebar vanligen att de äldre hyrde bostadslägenheter i anläggningen, som ivissa fall kunde vara en del av en fastighet, och att de kunde erhålla servicei bostaden genom den sociala hemhjälpen (), som hade personalförlagd till anläggningen. Enligt bestämmelser i socialtjänstlagen (1980:620), somden ersatt bl. a. socialhjälpslagen, skall kommunen för äldremänniskor med behov av särskilt stöd inrätta bostäder med gemensam service(). Det har i proposition 1979/80:1 om socialtjänstenförutsatts att skall kunna avse olika former av boende med gemensamservice och att servicehusen även skall kunna vara del av fastighet.