bet · G601NU30 · 1982-12-31 00:00:00 — om kontroll av företag I detta betänkande behandlas niomotioner vari framläggs skilda förslag om ökad kontroll av företag,huvudsakligen i syfte att motverka uppkomsten av ekonomisk brottslighet.Förslagen avser upprättandeav branschregister för bilverkstäder, kartläggningav entreprenörverksamheten inom skogsbruket, ökad insyni kreditgivningen till företag, skärptaåtgärder mot finansieringen av narkotikahandeln, införandeav en lag om låsinstallation, översyn avlagen om bevakningsföretag. harinkommit med en skrivelse om etableringskontroll och andra former avtillståndstvång. Representanter för låssmedsmästares riksförbundhar inför utskottet framfört synpunkter beträffande lagstiftning omlåsinstallation. De motioner som behandlas här är följande: 1981/82:858 av Per ()och (), vari - med motivering i motion 1981/82:857 - hemställsatt hos regeringen begär en översyn av konsumentlagstiftningen isyfte att nå en bättre konkurrensneutralitet mellan reguljär och icke-reguljärbilhandel, 1982/83:252 av Per (), vari hemställs att hos regeringen begär en översyn av lagen ombevakningsföretag i enlighet med vad som anförs i motionen, 1982/83:301 av Per () och (), vari hemställs att antar ett i motionenframlagt förslag till lag om låsinstallation m, m. (se bilaga dll deftabetänkande, s. 31), 1982/83:650 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om behovet av en kartläggning av entreprenörverksamheteninom skogsbruket med som försöksområde. 1 1982/83. NU1982/83:30 .2 1982/83:808 av ()och (), vari hemställs att begär att regeringenföranstaltar om införande av ett branschregister för bilverkstäder, 1982/83:1608av m. (vpk), vari-med motivering i motion 1982/83:1605 - hemställs aU 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen sagts om kontroll överkreditgivningen, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen sagts om införande avetableringskontroll - vidgad tillståndsprövning, 1982/83:1668 av (),vari - med motivering i motion 1982/83:1666 - hemställs att hosregeringen anhåller om skärpta åtgärder mot finansieringen av narkotikahandeln, 1982/83:2018 av m.fl. (s). vari hemställs att begär att regeringen föranstaltar ominförande av ett branschregister för bilverkstäder, 1982/83:2026 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt bankinspektionen bör ges i uppdrag att utreda i vad mån bankerna direkteller indirekt förmedlat krediter vid spekulativa överlåtelser av bostadshus m.m. samt lämna förslag till därav föranledda åtgärder. Utredningar rörande ekonomisk brottslighet m. m.Kommission mot ekonomisk brottslighet Regeringen beslöt den 25 november1982 att tillsätta en kommission (Ju 1982:05) med uppdrag att föreslå åtgärdermot ekonomisk brottslighet. Kommissionens ordförande är generaldirektör . I utredningsdirektiven (dir. 1982:101) framhålls att denekonomiska brottslighetens totala omfattning är svår att uppskatta, bl. a.eftersom det bara är en liten del av brotten som kommer till myndigheternaskännedom. Enligt en gjord undersökning skulle emellertid den svartaekonomin uppgå till mellan 3,8 och av bruttonationalprodukten. För år1980 motsvarade detta och i skattebortfall 14-20miljarder kronor. Dessutom tillkommer de mycket stora belopp som undandrassamhället genom att debiterade skatter och avgifter inte betalas. Vidare understryks att den ekonomiska brottslighetensskadeverkningar på det marknadsekonomiska systemet är avsevärda. Seriösnäringsverksamhet i en speciell bransch kan få stora svårigheter att klara siggentemot den oseriösa verksamheten, och brottsliga förfaranden kan komma attsprida sig i hela branschen. Förutom att samhället drabbas av skattebortfallmedför ekonomisk brottslighet att samhällets fördelningspolitik sätts ur spel.En effektiv kamp mot den ekonomiska brottsligheten utgör därför också en av NU1982/83:30 3 förutsättningarna för ett fortsatt solidarisktsamhällsbyggande. Kommissionen har fått stor frihet att själv närmarebestämma sina arbetsuppgifter. En del tänkbara åtgärder anges dock idirektiven. Kommissionen bör bl. 1. överväga hurman genom forskningsinsatser skall kunna få bättre kunskaper om den ekonomiskabrottslighetens former, arbetsmetoder och utbredning samt om effekten avvidtagna åtgärder, 2. lägga framförslag om förbättrad information till företag och allmänhet om gällanderegler, 3. lägga framförslag till effektivisering av myndighetskontrollen på olika områden - bl. a.inom taxerings- och uppbördsverksamheten - samt till former för ett förbättratsamarbete mellan kontrollmyndigheterna, bl. a. en bättre samordning på skatte-och valutaområdet och av registreringen av näringsverksamhet för inbetalning avpreliminär skatt, mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter, 4. övervägaresurstilldelningen till de myndigheter som i första hand är engagerade ikampen mot den ekonomiska brottsligheten och lägga fram förslag till ett bättreutnyttjande av befintliga resurser, 5. undersökamöjligheterna att använda sådana åtgärder som etableringskontroll,näringsförbud, skattebevis och effektivare företagsrevision samt lägga framförslag i dessa hänseenden, 6. lägga framförslag till behövliga lagstiftningsåtgärder i övrigt, t. ex. på de skatte- ochnäringsrättsliga, de arbetsrättsliga samt de straff- och processrättsligaområdena, 7. överväga hurdet internationella samarbetet, särskilt mellan de nordiska länderna, i kampenmot den ekonomiska brottsligheten bäst bör bedrivas. Kommissionen skall inte vara bunden av någon vissdefinition av ekonomisk brottslighet utan står fri att behandla alla de frågorden bedömer vara angelägna. Det betyder att även sådana verksamheter som inteär brottsliga men som ligger nära den ekonomiska brottsligheten skall kunnabehandlas. De åtgärder som föreslås bör dock inte i onödan försvåraseriös företagsamhet, heter det i direktiven. För att få en överblick översituationen skall kommissionen först göra en inventering av alla de olikaförslag som lagts fram i och i andra sammanhang. I syfte att få underlag för ensamordnad och intensifierad kamp på alla nivåer mot narkotikamissbruket harregeringen tillsatt en särskild kommission (S 1982:09) mot narkotikamissbruk(ordförande: polischef ). NU1982/83:30 4 Kommissionen har enligt sinadirektiv (dir. 1982:100) till uppgift att lägga fram förslag om 1. insatser genominternadonella organ i syfte att effektivt motverka världshandeln mednarkotikan, 2. insatser genomtullväsendet som verksamt bidrar till att hålla narkotikan utanför landetsgränser, 3. insatser genompolisväsendet som syftar till att all illegal narkotikahantering i landetuppdagas och beivras, 4. åtgärder somsyftar till att fängelser och andra institutioner blir narkotikafria miljöer, 5. delagstiftningsåtgärder som behövs för att kampen mot narkotika skall kunna förasmer effektivt, 6. opinionsbildninggenom skolor, militära förband, massmedia, frivilliga organisationer så attmånga medborgare kan engageras i kampen mot narkotika och i sina närmiljöerverka för att all narkotika trängs ut samt 7. ett statistisktinformationssystem så att vidtagna åtgärder kan utvärderas. Två referensgrupper har knutits till kommissionen. I denena ingår företrädare för riksdagspartierna, i den andra personer som i sittyrke arbetar mot narkotikamissbruket. Kommissionenskall vara klar med sitt arbete före utgången av . (Ju1981:03; ordförande: professor ) har i uppdrag att pröva frågan omutvidgade regler om näringsförbud. Enligt direktiven (dir. 1981:63) är kommitténshuvuduppgift att ta ställning till det allmänna behovet av och de principiellaoch praktiska aspekterna på utvidgade regler om näringsförbud. En grundläggandefråga är enligt direktiven om näringsförbud kan förväntas vara ett effektivtmedel för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. I direktiven anförs att kommittén bör kunna hämta ledningav bl. a. de praktiska erfarenheterna av näringsförbud enligtkonkurslagstiftningen och de regler som i övrigt finns på området. Vidareuttalas att samhällsekonomiska och allmänt näringspolitiska intressen isammanhanget måste belysas närmare liksom konsekvenserna för ett företagsanställda och dess borgenärer av en eventuell ny reglering. Kommittén måste,framhålls det, uppmärksamma problemen med bulvanförhållanden, och den har attredovisa erfarenheter från likartade system i andra länder. I kommitténs direktiv lämnas även vissa anvisningarangående utformningen av en eventuell ny reglering. Bl.'a. uttalas att storuppmärksamhet måste ägnas åt att i rättssäkerhetens intresse geförutsättningarna för näringsförbud en preciserad och klar utformning. Vidaresägs att förbud inte NU1982/83:30 / 5 bör få meddelas i andra fall än när det gäller uppenbartoseriösa näringsidkare som på ett kvalificerat sätt har dokumenteratolämplighet att bedriva näringsverksamhet. I tilläggsdirektiv (dir. 1983:7) harföredragande statsrådet understrukit att kommittén som en utgångspunkt i sittfortsatta artfete bör ha att frågan om etableringskontroll behandlas avkommissionen mot ekonomisk brottslighet. 1 frågor där uppdragen nära berörvarandra bör kommittén samråda med kommissionen. Kommittén är emellertidoförhindrad att avlämna sina förslag innan kommissionen redovisar resultatetav sina överväganden om etableringskontroll. Motionerna 1981/82:858, 1982/83:650, 1982/83:808,1982/83:1608 och 1982/ 83:2018 Kravet i de två i huvudsaklikalydande motionerna 1982/83:808 (m) och 1982/83:2018 (s) på inrättande avett branschregister för bilverkstäder motiveras med att ett växande antalföretag i branschen undandrar sig skatter och avgifter, åsidosätter skyddet förde anställda och skadar konsumenternas intressen. Motionärerna framhåller attförsök har gjorts i flera län att beräkna det verkliga antalet bilverkstäderoch jämföra detta med antalet bilverkstäder i registren över företag som skallerlägga mervärdeskatt. Ett exempel på en sådan undersökning är BILREP -81,Skatte- och avgifts-undandragande inom bilreparationsbranschen i (Rapport från en arbetsgrupp sammansatt av representanter från Stockholmskommun, och Svenska metallindustriarbetareförbundetAvd. 1, ). Resultaten av undersökningarna har genomgående varitnedslående, anför motionärerna, och det är därför nödvändigt med ett särskiltbranschregister för bilverkstäder. Ett sätt att åstadkomma ett sådant registerkan vara att använda företagsregister förbilverkstäder som bas. Motionärerna föredrar dock en lösning som innebär länsvis inrättar branschregister, där man som bas använder registren överföretag som skall erlägga mervärdeskatt. Genom aktivt samarbete mellanexempelvis konsumentsekreterare, yrkesinspektörer, brandmyndigheter,skattemyndigheter och berörda branschorganisationer skulle man i registretinföra alla verkstäder som sysslar med bilreparationer. När ett fullständigtregister föreligger kan myndigheterna lättare uppfylla sin skyldighet attkontrollera efterlevnaden av gällande lagar och förordningar, framhållermotionärerna. Liknande synpunkter framförs i motion 1981/82:857, sominnehåller motiveringen till det nu aktuella yrkandet i motion 1981/82:858 (m).Motionärerna anför att mervärdeskatten på begagnade bilar har lett till enöverföring av handeln till handel utan mervärdeskatt mellan privatpersoner NU1982/83:30 6 och till s. k. buskhandel. Enligt en SIFO-undersökningfrån prioriterar bilköparna i dagens kärva privatekonomiska läge ettlågt pris framför garantier och köptrygghet, säger motionärerna. De anser atten översyn av konsumentlagstiftningen i syfte att nå en bättre konkurrensjämlikhetmellan reguljär och icke-reguljär bilhandel är viktig, särskilt för handeln medbilligare, begagnade bilar. Kraftfulla åtgärder bör enligt motionärerna vidtasför att man skall komma till rätta med buskhandeln och med de svartaverkstäderna. Det är också av central betydelse att det centralaarbetsgivarregister som upprättas i bl. a. detta syfte blir effektivt. I motion 1982/83:1608 (vpk) föreslås atttillståndsprövningen och kontrollen i samband med etableringen av företagbyggs ut. Härigenom skulle de s. k. företagsslakterna försvåras. Motionärernaanger vissa riktlinjer för hur en sådan kontroll bör organiseras. För allnyetablering eller ändring av näringsverksamhet som medför bokföringsskyldighetskall näringsidkaren vara skyldig att göra anmälan till en registermyndighet,som lämpligen knyts till resp. länsstyrelse. Avser etableringen"kritiska" branscher eller branscher där konsumentintressen gör sigstarkt gällande måste kraven för tillstånd ställas särskilt högt. Upphörverksamheten skall detta anmälas. Brott mot anmälningsskyldigheten skallmedföra straffansvar och solidariskt ansvar för uppkomna skulder. I modon 1982/83:650 (s) behandlas den situation som efterkonkurserna inom har uppkommit för skogsarbetarna iVärmlands län. Konkursen har medfört bl. a. att>antalet entreprenörer inomskogsbruket har ökat kraftigt. Motionärerna är kritiska mot denna utveckling.De framhåller att en del av de nya entreprenörerna har som främsta ambition atttjäna snabba pengar, vilket visar sig i att lön erbjuds på ackordsbasis, attarbetarskyddet nonchaleras och att outbildad arbetskraft anlitas.AMF-försäkringar saknas ofta. Att det är möjligt för nya entreprenörer attskaffa uppdrag beror på att endast en mindre del av skogsägarna är anslutnatill de nystartade skogsägarföreningarna. har ien undersökning visat att av maskinparken 1977 ägdes aventreprenörer. 1 har siffran ökat kraftigt , påpekarmotionärerna. Överetableringar av skogsbruksentreprenörföretag i detta län harbl. a. lett till flera konkurser och ökad arbetslöshet bland skogsarbetarna. Imotionen erinras om att LO vid sin kongress beslöt att verka företableringskontroll inom vissa områden och också att har fattat beslut i samma riktning. Även motionärernaanser att det vore befogat med en prövning från samhällets sida av enskildapersoners lämplighet som företagare och arbetsgivare i branschen. NU1982/83:30 v 7 Utredning om effekten av konkurserna inom Vänerskog tvingades företaginom på grund av betydande förluster att inställabetalningarna. Efter genomförd rekonstruktion uppkom åter så allvarligaproblem att flertalet företag inom koncernen ' 1981 begärde sigi konkurs. Efter en ny rekonstruktion hade samtliga Vänerskogstillverkningsenheter fått nya ägare, varefter verksamheterna med smärreminskningar av antalet anställda har fortsatt. Regeringen har uppdragit åt statens industriverk att, medutgångspunkt i de erfarenheter som gjorts i Vänerskogsfallet, lämna förslagtill åtgärder som kan undanröja negativa effekter som kan uppkomma vid enkonkurs. Resultatet av industriverkets arbete skall redovisas föreden . Överväganden inom angående konsumentskyddetpå bilområdet - Regeringen uppdrog åt attinom ramen för verkets allmänna tillsyn över företagens produktutformning ochmarknadsföring intensifiera tillsynen över fordonsverkstäderna. I uppdragetingick också att skaffa sig ett förbättrat underlag för bedömning avbilreparationernas kvalitet. Inom ramen för sitt uppdrag genomförde konsumentverketunder tre undersökningar. Den första bestod av intervjuer medbranschsakkunniga och var i första hand inriktad på att man skulle få ett måttpå de kvalitetsbrister som råder inom bilverkstadsbranschen. I den andratillfrågades ett antal konsumenter om vad de ansåg vara viktigast i kontaktenmed en bilverkstad. Den tredje undersökningen inriktades på en analys av vilkatekniska och personella resurser som bilverkstäderna måste ha för attkonsumenternas krav på kvalitet skall kunna uppfyllas. På basis avundersökningarna tog verket upp sakdiskussioner med berörda myndigheter ochorganisationer. Diskussionerna ledde fram till ett förslag tillkvalitetsdeklaration för bilverkstäder. Det visade sig emellertid att såvälMotorbranschens riksförbund (MRF) som ställde signegativa till en sådan frivillig kvalitetsdeklaration. MRF ansåg bl. a. att ettgenomförande av förslaget inte skulle komma att medföra några svårigheter förde "svarta" verkstäderna att fortsätta sin verksamhet. MRF uppmanadeverket att i stället "intensifiera sina ansträngningar att komma till rättamed oseriösa bilverkstäder utanför MRF-kretsen". har i skrivelse till regeringen den 22juni 1982 anfört att frågan om ingripande mot svarta verkstäder primärt är avfiskal natur och ligger utanför verkets kompetensområde. Med utgångspunkt i detnyssnämnda förslaget till kvalitetsdeklaration och i ett av verket tidigare() framlagt förslag till lag och förordning om tillsyn överfordonsverkstäder NU1982/83:30 8 borde enligt verkets mening frågan om åtgärder för attkomma till rätta med missförhållanden i bilverkstadsbranschen bli föremål förförnyade överväganden inom regeringen. Frågan övervägs f. n. inomregeringskansliet. behandling av motioner om etableringskontroll m.m. Frågor om etableringskontroll harunder senare år behandlats av näringsutskottet i samband medmotioner i ämnet. Motionerna har i flertalet fall avstyrkts av utskottet ochavslagits av (NU 1973:47, 1974:36, 1977/78:46, 1979/80:9,1979/80:53). uttalade utskottet (NU 1975:14) att det försysselsättningen och över huvud taget för den ekonomiska utvecklingen arväsentligt att näringslivet fortlöpande får tillskott av nya företag. Dettaansågs av utskottet tala mot inskränkningar i den rådande etableringsfriheten.En samlad översyn av de problem som har med etableringsrätten att göra bordedock komma till stånd mot bakgrund av missförhållanden på detta område.Riksdagen anslöt sig till utskottets uttalande om en samlad översyn röranderätten att etablera företag (rskr 1975:102). Någon sådan samlad översyn som begärde har interedovisats. En arbetspromemoria angående frågor om etableringskontroll haremellertid upprättats inom . Promemorian föranledde vissauttalanden av utskottet (se s. 10). Inför justideutskottets behandling (JuU1980/81:21) av motioner om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten yttradesig näringsutskottet (NU 1980/81:2 y) över två motioner medförslag om bl. a. etableringskontroll. I en socialdemokratisk partimotion hade bl. a. föreslagitsen undersökning av förutsättningarna för införande av etableringskontroll ibranscher eller näringsgrenar där skattebrottslighet och annan ekonomiskbrottslighet har särskilt stor utbredning. kommunisterna hade ien motion föreslagit att etableringskontroll skulle införas i en rad branscher. Desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet anmälde avvikande mening och uttaladesig för en förutsättningslös utredning om etableringskontroll. ägnade frågan om etableringskontroll enutförlig behandhng i betänkandet NU 1980/81:2, vilket avgavs med detnyssnämnda yttrandet. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden som gick ut påetableringskontroll inom hotell- och restaurangbranschen och för städbolag,liksom krav på auktorisation för etablering i byggbranschen. Även yrkanden ominrättande av särskilda branschregister över bilverkstäder och över näringsidkareinom byggbranschen avstyrktes. De socialdemokratiska ledamöterna reserveradesig till förmån för motionerna. Sedan kammaren efter lika röstetal vid voteringåterförvisat ärendet till näringsutskottet och NU1982/83:30 9 ställningen i utskottet vid den förnyade behandlingenblivit oförändrad (NU 1980/81:39) beslöt i enlighet med utskottetsförslag utom såvitt gäller etableringskontroll för städbolag, i vilken frågareservationen efter lika röstetal bifölls genom lottning. 1 den av riksdagengodkända reservationen uttalades följande: Enligt utskottets mening bör, bl.a. med hänsyn till de argument som framförts i det särskilda yttrandet, fråganom etableringskontroll i städbran-schen ytterligare övervägas. Detta bör ske iden utredning om etableringskontroll i branscher där så erfordras som harföreslagits av utskottets socialdemokratiska ledamöter i det tidigare nämndayttrandet till justitieutskottet. I betänkandet NU 1980/81:39behandlade utskottet förutom det återförvisade ärendet även ett antal motionerinom samma ämnesområde vilka hade väckts under allmänna motionstiden år 1981.De nya motionerna innehöll yrkanden om åtgärder mot icke-seriösa företag inombyggnads- och transportsektorerna och om särskilda krav för tillstånd attservera alkoholdrycker. Till justitieutskottet överlämnade näringsutskottet medeget yttrande (NU 1980/81:4 y) två motioner från allmänna motionstiden år 1981med yrkanden om branschregister för vissa branscher och om en utredning rörandeetableringskontroll. hänvisade i yttrandet till sina ställningstagandenvåren (NU 1980/81:2 y, 1980/81:2). De socialdemokratiska ledamöternaåberopade i en avvikande mening vad de därvid hade anfört i avvikande meningoch i reservationer. (JuU 1980/81:21) anslöt sig tillnäringsutskottets uppfattning att de dittillsvarande riktlinjerna i fråga omrätten att etablera företag borde följas även framgent. 1 likhet mednäringsutskottet ansåg justitieutskottet att det inte var påkallat med någonallmän utredning om etableringskontroll. Också beträffande inrättande avbranschregister i vissa branscher hade justitieutskottet samma uppfattning somnäringsutskottet, nämligen att det pågående arbetet med ett basregister föralla branscher borde kunna leda till en lösning som skulle tillgodosemotionsönskemålen. avstyrkte de i sammanhanget aktuellamotionsyrkandena. I en reservation (s. 96) förordade dess socialdemokratiskaledamöter att en utredning skulle komma till stånd rörande förutsättningarnaför införande av etableringskontroll i branscher med särskilt utbreddekonomisk brottslighet. Vid kammarbehandlingen av betänkandet återförvisades dettatill justitieutskottet. Därvid ändrade inte utskottet sitt ställningstagande.När därefter ånyo behandlade utskottets förslag (JuU 1980/81:40)bifölls detta. Frågan om etableringskontroll och branschregisteraktualiserades återigen , i motioner från socialdemokraternaoch kommunisterna. Alla motionerna utmynnade i förslag omutredning, bl. a. av rätten att etablera företag. 1* 1982/83. NU1982/83:30 10 erinrade i sittbetänkande NU 1981/82:25 1980 införda lagstiftningen om näringsförbudför näringsidkare som missbrukar konkursinstitutet samt vidare om en del andraregeringsåtgärder som var ägnade att motverka uppkomsten av ekonomisk brottslighet.Det är, sade utskottet, väsentligt för den ekonomiska utvecklingen attnäringslivet fortlöpande får ett tillskott av nya företag. Enligt dennäringsfrihetsprincip som tillämpas i har relativt få inskränkningargjorts i rätten att etablera företag. Sådana inskränkningar har varit betingadeav bl. a. ordnings-, säkerhets-, hälsovårds- och arbetarskyddshänsyn. mening borde de hittillsvarande riktlinjerna följas även framgent.Utskottet underströk dock att det är angeläget att olika slags missförhållandeni företagens verksamhet så långt möjligt undanröjs och förebyggs och att bl. a.konkurs- och skattelagstiftning är viktiga instrument för detta. När det gällde de motioner som var aktuella i sammanhangetpekade utskottet på vad hade beslutat i ämnet påjustitieut-skottets förslag (se s. 9), Eftersom senare under våren1982 skulle ta ställning till frågan om omfattningen av ett basregister överalla företag avstyrkte näringsutskottet motionerna. Utskottet erinrade i dettasammanhang om uttalande om en samlad översyn rörande rättenaft etablera företag (se s. 8), I den arbetspromemoria angående etableringskontroll somupprättades inom (se s. 8) hade berörts bl. a.gällande rätt, statsmakternas behandling av frågan om etableringskontroll,utredningar som behandlade etableringsproblematiken samt åtgärder som hadevidtagits för att undanröja missförhållanden. I konsekvens med vad utskottetanförde om en utredning om etableringskontroll ansåg utskottet att riksdagensbegäran till regeringen om en utredning inte längre ägde aktualitet.Utskottet föreslog att skulle göra ett uttalande till regeringen avdenna innebörd. Emellertid förutsatte utskottet att regeringen fortlöpandeskulle bevaka frågor rörande etableringskontroll. Endelfråga i sammanhanget gällde etableringskontroll i städbranschen.