bet · G601JoU30 · 1982-12-31 00:00:00 — Sådanasvårigheter bör naturligen, oavsett här diskuterad lagstiftningsteknik, lösasgenom preciseringar av sakinnehållet. Det får förutsättas att sådanaeventuellt nödvändiga överväganden tas upp senast i anslutning till pågåendeöverväganden om lagreglering av dessa riktlinjer. finner det rimligt att de ärenden som kantänkas förekomma beträffande undantagna älvar och älvsträckor prövas avregeringen tills frågan om en precisering av riktlinjerna har behandlats.Eftersom överväganden i det avseendet inte lämpligen bör göras i dettasammanhang anser civilutskottet att 11 kap. 1 § p. 4 i VL-förslaget bör kvarståt. har i detta sammanhang inte behandlatsakinnehållet i riktlinjerna inom den fysiska riksplaneringen och anser att sädanaeventuella överväganden inte bör göras vid bedömningen av det föreliggandeförslaget till ny vattenlag. Under allmänna motionstiden väckta motioner idetta ämne kommer senare att behandlas av civilutskottet. Om jordbruksutskottet väljer att förorda en reglering avregeringens prövningsrätt som innefattar att man till vattenlagen i principöverför en redovisning av de älvar och älvsträckor som undantagits frånutbyggnad bör noteras att (prop. 1977/78:57, CU 1977/78:9) undantagitVästerdalälven uppströms Hummelforsen och senare (prop. 1978/79:213, CU1979/80:6) även nedströms , medan vattenrätts- JoU1982/83:30 161 kungörelsen (efter ändringen 1981:983) tar upp Västerdalälveni dess helhet. Motivet för att inte låta undantagen omfatta hela Västerdalälvenvar enligt beslut att möjliggöra effektiviseringar i två befintligakraftstationer (Eldforsen och ). Om man vill behålla en formelltkorrekt koppling till de av antagna riktlinjerna, bör detta kommatill uttryck även i lagtexten. Om 11 kap. 1 8 skall innehålla en förteckning av den typsom finns i förslaget, torde jordbruksutskottet därvid också böra notera attregeringens prövningsrätt därmed utvidgats i jämförelse med gällande lydelse av4 kap. 17 8 VL, vilken begränsat den till företag som är av betydandeomfattning eller ingripande beskaffenhet. I detta sammanhang bör också pekas påatt omfattningen av regeringens prövningsrätt inte direkt är avgörande förhuruvida riktlinjerna- omfattar andra än de större företagen. mening torde innebörden av tidigare beslut om riktlinjerna dockanses vara att de omfattar ett förbud mot även mindre företag- dock att de inteskulle hindra vissa åtgärder som hänför sig t. ex. till redan företagenutbyggnad (prop. 1977/78:57 s. 90, CU 1977/78:9 s. 4). Oavsett detta reser sig emellertid frågan om regeringen isådant fall verkligen skall belastas med prövning av även mycket små företag.Enligt civilutskottets mening torde även denna fråga - om den inte löses genomjordbruksutskottets betänkande - kunna ytterligare bedömas i anslutning tillovan berörda överväganden om ytterligare utredning om prövningssystemet. har också ansett sig ha fått anledning attytterligare belysa de namnformer m. m. som använts i denna del av lagförslagetoch därför beslutat inhämta ett yttrande i ämnet från lantmäteriverket (LMV).Enligt lantmäteriinstruktionen (1974:336) åligger det LMV att verka för ettändamålsenhgt och vårdat ortnamnskick med befogenhet att fastställa ortnamn iden mån sådan befogenhet inte tillkommer annan. En särskild utredare har (SOU1982:45) lagt fram bl. a. ett förslag till lag om ortnamn. LMV har avgett begärt yttrande efter att i sin tur bl. a.ha inhämtat yttrande från ortnamnsarkivet i (OAU). LMV:s yttrande,vartill fogats bl. a. OAU:s yttrande, har av civilutskottet under handöverlämnats , till jordbruksutskottet. LMV anför att lagförslagets namnformer ivissa fall bör ändras.Civilutskottet har inte tillräcklig anledning att frångåden uppfattning som hävdats i LMV:s yttrande och förordar att jordbruksutskottetbeaktar däri framförda synpunkter. På civilutskottets vägnar . 11 1982/83. JoU1982/83:30 162 Närvarande: . (), (),(), (), (), (),(), (), Per (), LennartNilsson (s), (), (), (vpk),() och (). (vpk) anser att tillutskottets yttrande bort fogas ett ytterligare avsnitt med följande innehåll: 5 Fastighetsägarens rätt till vatten Lagförslaget innebär (prop. s.77-79) att en ny vattenlag skall bygga på den nuvarande principen omfastighetsägarens rätt att råda över fastighetens vattentillgångar. Frågan harendast översiktligt diskuterats av vattenlagsutredningen (SOU 1977:27 s. ), som stannat för den princip som förs vidare genom propositionen. Man hardärmed avvisat ett mer offentligrättsligt inriktat system, som liknar det somgäller i bl. a. , , och och som innebäratt alla sjöar och vattendrag av någon betydelse räknas som allmänna.Naturvårdsverket och har emellertid i sinaremissvar (projjositionens bilagedel s. 104-105) övertygande hävdat attrriycket talar för att en ny vattenlag bör baseras på mer offentligrättsligaprinciper. Det kan inte förutsättas att jordbruksutskottet skulle hamöjligheter att för beslut rned anledning av den nu föreliggande propositionenlägga fram ett lagförslag som utgår från de offentligrättsliga principerna.Jordbruksutskottet bör emellertid i detta sammanhang föreslå attbegära ytterligare utredning i detta ämne i syfte att lägga grunden för enreform av vattenlagstiftningen m. m. som lägger fast och utgår från principenatt alla sjöar och vattendrag av någon betydelse skall räknas som allmänna. () anför: Senast i partimotion 1982/83:1099 har föreslagitsatt antar en lag om hushållning med fnark- och vattenområden avriksintresse. Om så sker kan detta påverka såväl motiveringen till 3 kap. 1 8VL-förslaget som utformningen av reglerna i 11 kap. om regeringensprövningsrätt. Det får förutsättas att jordbruksutskottet beaktar detta. JoU1982/83:30 163 Namn på sjöar och vattendrag i förslag till vattenlag (prop. 1981/82:130) () har inhämtatyttrande från ortnamnsarkivet i (OAU). Vidare harLMV under beredningen av ärendet haft kontakt med kraftverksbolag, bl. a.Jämtlandskraft AB, för att få uppgifter om hur vissa namn brukas och vilkaälvsträckor som namnen avser. OAU anser i likhet med LMV att de allmänna kärtorna börvara vägledande vid återgivningen' av ortnamn i officiella sarnmanhang. Den avLMV och OAU gjorda fördjupade undersökningen har emellerfid i tre fall letttill förslag om annan stavning än den som återfinns på de allmänna kartorna. Iett av dessa fall (Girjesån) innebär detta att LMV förordar stavningen ilagförslaget. 1 de två övriga (Gäutan och Rebnisjaure) föreslås en skrivningsom avviker både från-lagförslaget och de allmänna kartorna. Redovisningen påde allmänna kartorna kommer att ändras på de nämnda punkterna vid nästarevidering. I övrigt har de namnformer som finns på de allmännakartorna stått sig vid undersökningen. Namnformerna i lagförslaget bör i dessafall ändras till överensstämmelse med de allmänna kartorna. I fråga om några älvsträckor finns emellertid problem somsammanfattningsvis kan sägas bestå i att de i lagförslaget användabenämningarna saknar direkt motsvarighet på de allmänna kartorna. I flera avdessa fall har i lagförslaget använts namn som inte har karaktär av allmäntbrukade ortnamn utan i viss mån är "hemmagjorda" och brukade inom enmycket begränsad krets. Sådana namn bör om möjligt undvikas då de kan orsakaviss förvirring . Från dessa utgångspunkter får LMV anföra följande i frågaom benämningarna på vissa sjöar och vattendrag i förslaget till vattenlag (s.21 i propositionen). De kursiverade namnen är de som LMV föreslår. 1 den månändring inte är föreslagen avses lagtexten vara oförändrad. älv, älv, älv (raderna 5 och 6 på s. 21)skallvara , , . Namn på norrländska älvar skrivsgenomgående med bestämd form och i ett ord på de allrnänna kartorna. Hedesundafjärdarna (rad 12). Något samhngsnamn som detföreslagna finns inte för de fjärdar i som torde'avses. JoU1982/83:30 164 väster Hedesundafjärden, Öbyfjärden, Bramsöfjärden,Bergfjärden och Fäbodfjärden. Det torde i detta fall vara den förstnämnda, dvs.Hedesundafjärden, som avses. (Härjedalsljusnan) (rad 13). skrivsSvegssjön på de allmänna kartorna i enlighet med uttalet. Härjedalsljusnan inomparentes föreslås utgå. Namnet används inte lokalt, och den sträcka som avsesär redan begränsad. (Mellanljusnan) (rad 14/15). Det pluralaArbråsjöarna är inget ortnamn. Enligt uppgift har det använts i vattenmål ochdå avsett de tre sjöarna . Det som avses här tordevara den outbyggda sträckan i Ljusnan som kallas Mellanljusnan och som gårmellan Laforsen och Edeforsen. (rad 17). Namnet finns inte på deallmänna kartorna. Den älvsträcka som avses kallas bara . finns inte heller upptecknat i OAU. Namnet förekommer emellertid iflera statliga publikationer som rör den fysiska riksplaneringen, och enligtuppgift från och vattenregleringsföretag iÖstersund kallas den aktuella älvsträckan i vattenregleringssammanhangÅreälven. Ett alternativ till är att skriva "sträckan mellan Ånnoch Liten". Eftersom dock synes ha viss användning irikssammanhang förordar LMV - om än med viss tvekan - namnet , Ammerån (rad 17), Namnet skrivs på de allmänna kartornaAmmersån, enligt OAU den vanligaste namnformen. Storån uppströms Klumpvattnet (rad 19). Den älvsträcka somavses är inte namngiven på de allmänna kartorna. LMV har emellertid ingentingatt erinra mot skrivningen i lagförslaget. (rad 19/20) skall varaLångselån-Rörströms-älven. Namnformen stod tidigare på deallmänna kartorna men är ändrad. Ransaren (rad 21) är ett samiskt namn och skrivs på deallmänna kartorna Ransarn. Lögdeälv (rad 24) skall vara . Öre älv(rad 25) skall vara . Fjosokken(rad 26) skall vara Fjosoken. (rad 27) bör vara i överensstämmelsemed topografiska kartan. Gäutan (rad 27) skall enhgt OAU vara Gäuta iöverensstämmelse med uttalet. Bureälv (rad 28) skall vara . Rebnisjaure(rad 29/30) skall i enlighet med uttalet vara Riebnes. Byskeälv (rad 31) skall vara . Lilla Lule älv (rad 32) skallvara , , . Livas älv (rad 34) skall vara , . JoU 1982/83:30 165 Beslut i detta ärende har fattats avgeneraldirektören . I den slutliga handläggningen har även deltagittekniske direktören samt byrådirektören ,föredragande. JoU1982/83:30 166 Namn på sjöar och vattendrag i förslag till ny vattenlag De principer som varit vägledandeför granskningen av namn på allmänna kartor redovisas utförligt i LMV:s PM1982-10-12 (bil. 2 till remissen). delar också den uppfattningsom kommer till uttryck på sidan 2 i denna PM, nämligen att de allmännakartorna bör följas vid återgivande av namn i officiella sammanhang. Detta är ipraktiken den enda möjligheten att koppla namn i t. ex. en lagtext till dentopografiska verkligheten. Beträffande de namnformer som förekommer i lagförslagetprop. 1981/ 82:130 sidan 21 har ortnamnsarkivet följande synpunter (iförekommande fall hänvisas till älvar enligt uppställningens vänstra kolumn). Namnenpå rad 5/6 bör skrivas , , . Benämningen Hedesundafjärdarnaförekommer inte på topografiska kartan och är oprecis. Bör ersättas medHedesundafjärden, om denna avses. bör skrivas Svegssjön.Benämningen är inget ortnamn och finns inte på de allmännakartorna. Den är därför en alltför vag bestämning. Bör ersättas med namnet påden sjö som avses (, , eller ?). BenämningarnaHärjedalsljusnan och Mellanljusnan är inte heller ortnamn i vanlig mening. Deär okända för ortnamnsarkivet men är möjligen i bruk bland mindreanvändargrupper inom kraftverksindustrin. Då de inte finns på kartorna torde devara överflödiga i lagtexten. Ammerån bör skrivas Ammersån enligttopografiska kartan, då denna form är den vanligaste. JoU1982/83:30 167 Storån uppströms Klumpvattnet synesinte vara namngiven på topografiska kartan. Kan en annan definition tänkas? Långseleån- skall vara Långselån - . Ransaren skall varaRansarn (samiskt namn, ej svensk bestämd form). älv skall varaLögdeälven. Öre älv skall vara . Girjesån skrivs på topografiskakartan Kirjesån, som dock är en sämre form. Jfr Girjesjaure på kartan. KartansKirjesån bör alltså ändras till Girjesån i överensstämmelse, med lagförslaget.Fjosokken skall vara Fjosoken. bör vara i överensstämmelsemed topografiska kartan. Gäutan skall vara Gäuta. Kartans form Göuta börsåledes ändras till Gäuta. Bureälv skall vara . Rebnisjaure skall vara Riebnes. Byskeälv skall vara . Luleälv skall vara . Lilla Lule älvskall vara . Råneälv skall vara . Livasälv skall vara . Övriga i lagförslaget sidan 21 förekommande ortnamnöverensstämmer med kartornas och ortnamnsarkivets former. Ovan har föreslagits två avvikelser från senaste upplaganav topografiska kartan, nämligen Girjesån för och Gäuta för Göuta. LMVfår överväga om dessa former i lagtexten bör kompletteras med nuvarandekartformer i väntan på korrigering i nästa edition av kartan. I detta ärende har arkivets rådgivande nämnd hörts.Yttrande', som bifogas i kopia, har inhämtats från chefen för dialekt-,ortnamns- och folkminnesarkivet i . JoU1982/83:30 168 1982/83:6 y över motion 1981/82:2501 om förslaget till ny vattenlag m.m. har berettkonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över motion 1981/82:2501,yrkande 2, av () angående förslag fill ny vattenlag m. m.(prop. 1981/82:130). I motionen förordas att de föreslagna särskildaövergångsbestämmelserna ändras så att äldre vattenkraftföretag, som inteomfattas av kungsådre- eller nyprövningsreglerna i gällande vattenlag,inbegrips i skyldigheten enligt 12 8 i förslaget till lag om införande av dennya vattenlagen att vid en omprövning utan ersättning avstå från vatten upptill en tjugondel av produktionsvärdet för att fillgodose vissa särskiltangivna allmänna intressen. Regeringsformen (RF) innehåller en bestämmelse (2 kap. 18§) som tar sikte på vissa typer av ingrepp från det allmännas sida i enskildsegendomsrätt. Bestämmelsen är emellertid endast tillämphg när egendom tas ianspråk genom expropriation eller annat sådant förfogande. Den drabbade skalldå vara tillförsäkrad ersättning för förlusten enligt grunder som bestäms ilag. Enligt utskottets mening utgör den nyssnämnda bestämmelseni RF inte något hinder mot sådana begränsningar i rätten till ersättning somavses i 12 8 i förslaget till lag om införande av vattenlagen. Propositionensförslag i detta hänseende vad gäller vattenföretag som är underkastade gällandekungsådre- eller nyprövningsbestämmelser hksom det remitterade förslaget imotion 1981/82:2501 är således inte oförenliga med RF. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m),(), (), (), (),() och (vpk). JoU1982/83:30 169 1. av , Hans Nyhage, i Värmdöoch (alla m) vilka ansett att den del av utskottets yttrande som börjar rned "Regeringsformen" och slutar med "RF" bort ha följandelydelse: EnUgt 2 kap. 18 8 regeringsformen (RF) skall varjemedborgare vilkens egendom tas i anspråk genom expropriation eller annat sådantförfogande vara tillförsäkrad ersättning för förlusten enligt grunder sombestäms i lag. En omprövning av ett äldre vattenrättsligt tillstånd tillförmån för allmänna intressen som innebär att ett vattenföretag går miste omvatten eller fallhöjd eller rätt att reglera vattnets avrinning synes utgöra,eller i vart fall vara jämställt med, "annat sådant förfogande" somavses i den nämnda bestämmelsen i RF. Detta innebär enligt utskottetsuppfattning att RF:s ersättningsstandard bör vara vägledande när det bestämsvilken ersättning som skall utgå till drabbade vattenföretag i samband medomprövningen. En minskning av den ekonomiska ersättningen utan kompensation iannan form för de i motionen avsedda vattenföretagen finner utskottet inte varaacceptabelt med utgångspunkt i RF:s expropriationsstadgande. Med detta synsätt är det vidare tveksamt om den ipropositionen föreslagna begränsningen i ersättningsrätten till förmån förallmänna intressen när det gäller de vattenföretag som omfattas av kungsådre-eller nyprövningsbestämmelserna i gällande vattenlag är rimlig. Detta särskiltmot bakgrund av att det enligt propositionen inte är uteslutet atttillståndshavare i enstaka fall kan utan ersättning få finna sig i en störreförlust enligt de föreslagna reglerna än enligt gällande regler. Propositionens förslag till ny vattenlag har varit föremålför lagrådsremiss. En ändring i ersättningsreglerna i enlighet med motionärensönskemål innebär en väsentlig avvikelse i förhållande till det förslag somlagrådet har granskat. Det finns således skäl för jordbruksutskottet att låtalagrådet yttra sig över motionens förslag. En ytterhgare anledning att på nytthöra lagrådet i detta lagstiftningsärende är att, som framgått tidigare, det ärosäkert huruvida de ingrepp i vattenrättigheter som en omprövning innebär skallbetraktas som ingrepp av expropriativ natur eller inte. Varken propositioneneller lagrådets yttrande klargör denna fråga. Sammanfattningsvis förordar utskottet att det remitteradeyrkandet i motion 1981/82:2501 avstyrks och att vad utskottet i övrigt anfört beaktas i den fortsatta beredningen av ärendet. 2. av (), (), ochKarin Ahrland (fp) som ansett att den del av utskottets yttrande som börjar med "" och slutar med "RF" bort ha följande lydelse: I detta fall är det endast fråga om att begränsa ägarenseller annan rättighetshavares användning av vatten. Enligt utskottets mening ärdet JoU1982/83:30 170 mycket vanskligt att avgöra om olika slag avanvändningsbegränsning bör ge rätt till ersättning enligt 2 kap, 18 8 RF ellerej, Utskottet anser att hela denna fråga borde tas upp till särskild prövning,bl, a, av det skälet att olika typer av användningsbegränsning bedömts högstolika från fall till fall. av (vpk) som anfört: kommunisterna har alltid varit motståndaretill ett generellt egendomsskydd i grundlagen och till de förstärkningar idetta skydd som genomförts . Det finns flera skäl för dettaavståndstagande. Bland dessa kan här nämnas den privata äganderättens betydelseför uppkomsten av sociala orättvisor och som allvarligt hinder mot en utveckladoch fördjupad demokrati. Ett annat viktigt skäl för att inte omgärda denkapitalistiska äganderätten med grundlagsskydd är att grundläggande fri-ochrättigheter, t. ex. inom arbetslivet, inte kan fillgodoses utan att komma ikonflikt med den privata äganderätten. kommunisterna kommer att fortsätta attkräva att det generella egendomsskyddet skall utgå ur grundlagen. Något sådantyrkande har inte kunnat föras in i detta ärende eftersom det nu endast är frågaom tolkningen av den regel om egendomsskydd som mot partiets önskan införts iregeringsformen. Utifrån denna utgångspunkt har jag anslutit mig tillutskottets yttrande. JoU1982/83:30 171 Motion 1981/82:1921, yrkande 13, om tillståndsplikt förmarkavvattningsföretag Med anledning av remissen får statens naturvårdsverkanföra följande. Våtmarker kan som naturresurs ha ett stort och mångsidigtbevarandevärde. Det har i många fall varit svårt att med'tillräcklig styrkahävda naturvårdens intressen i samband med torrläggningsföretag av olika slag. Samrådspliktenenhgt naturvårdslagen (NVL) 20 8 har inte alltid varit tillräcklig. bedömer att bestämmelserna i förslagettill ny vattenlag tillsammans med uttalanden i lagens förarbeten kommer attinnebära förbättrade möjligheter att hävda naturvårdens intressen då tillståndtill markavvattningsföretag skall prövas. Väsentligt är dock vilken praxis somdärvid kommer att utbildas i lagtillämpningen, och om denna kommer att stå isamklang med intentionerna i NVL. Tveksamhet kan emellertid råda beträffande möjligheten attmed stöd av nya vattenlagen få tillfredsställande kontroll över vissa företag.Det ankommer ju nämligen i första hand på markägaren/företagaren själv attbedöma om företaget är ett vattenföretag och om företaget som sådant ärtillståndspliktigt. Motsvarande gäller för övrigt också beträffande företagarenssamrådsplikt enligt 20 8 NVL. Samråd kommer ofta inte till stånd om företagarenanser att ändringen av naturmiljön inte skulle komma att bli väsentlig. Från naturvårdens synpunkt måste förslaget i denremitterade motionen med tillståndsplikt för markavvattningsföretag enligt enny bestämmelse i NVL te sig filltalande. Verket anser emellertid att engenerell prövning enligt motionens huvudförslag skulle medföra en väsentligtökad arbetsbelastning för landets länsstyrelser som inte kan utan ökaderesurser. Detta förslag kan verket främst av detta skäl inte förorda. Det alternativa förslaget som framförts under hand inomutskottet utgör en kompromiss som finner i princip möjlig attförorda. Som huvudregel kommer den nya vattenlagens bestämmelser för markavvattningsföretagatt gälla. skulle emellertid genom en tilläggsbestämmelse i NVLges möjlighet att i särskilda fall föreskriva att företaget skall varaunderkastat tillståndsplikt. skulle i förväg kunna ange områdenmed våtmarker av speciellt värde för naturvården inom vilka JoU1982/83:30 172 tillståndsprövning krävs, men också kunna förordna omtillståndsprövning enligt NVL t ex i samband med att förrättningsman utses. Många frågor både av administrativ och juridisk art tordeemellertid behöva belysas i närmare utredning. Sådana frågor är exempelvisvilket kungörelseförfarande som erfordras för att delge dem som kan beröras avett beslut om fillståndsplikt avseende visst område. Skulle krav på delgivningi förväg till varje markägare eller annan rättshavare komma att erfordras blirinstrumentet knappast användbart med hänsyn till svårigheterna att i förvägutreda ägoförhållandena. En annan fråga som behöver utredas är hurdubbelprövning mellan olika lagar - NVL och nya vattenlagen - skall undvikas. tillstyrker att det i tilläggsremiss1982-12-17 angivna alternativa förslaget bearbetas vidare. Beslut om detta yttrande har fattats av undertecknadgeneraldirektör. Vid handläggningen av ärendet har i övrigt närvarit rådmanPontén, byråchef och avdelningsdirektörerna ochNyström, den sistnämnde föredragande. JoU1982/83:30 173 Beredning av proposition 1981/82:130 med förslag till nyvattenlag m. m. Lantbruksstyrelsen har anmodatsavge yttrande över motion 1981/82:1921 yrkande 13 av m. fl. omtillståndsplikt för markavvattning. Fem lantbruksnämnder har avgivit yttrande tilllantbruksstyrelsen, vilka bifogas. 1 ovan nämnda motion föreslås bl.a. en ändring i naturvårdslagen (18 a 8) vilket innebär attmarkavvattningsföretag som berör våtmark inte får utföras utan länsstyrelsenstillstånd. Ett alternativ till denna generella tillståndsprövning harframförts i jordbruksutskottet under behandlingen av motionen. Tillståndsprövning ur naturskyddssynpunkt sker enligt nugällande vattenlag, 7 kap. 39 8, vilket innebär att markavvattningsåtgärder ejfår komma till stånd om åtgärden skulle förorsaka sådan bestående ändring avnaturförhållandena, varigenom väsentligt minskad trevnad för närboende ellerbetydande förlust från naturskyddssynpunkt är att befara. I regeringens proposition 1981/82:130 förslag till nyvattenlag m. m. behandlas tillståndsprövningen i 4 kap. Huvudregeln är att allamarkavvattningsföretag skall tillståndsprövas enligt denna lag med undantagför företag där det är uppenbart att varken allmänna eller enskilda intressenskadas. Enligt 20 8 naturvårdslagen föreligger samrådsskyldighetmed när markavvattningsföretag kommer att väsentligt ändranaturmiljön. Lantbruksstyrelsen anser att den skärpning avtillståndsplikten för vattenföretag som föreslagits i proposition 1981/82:130med förslag till ny vattenlag m. m. samt det samråd enligt 20 8 NVL somregelmässigt sker med berörda länsstyrelser säkrar hänsynstagandet tillnaturvårdsintressena vid markavvattningsförrättning. Att införa enadministrativ tillståndsprövning av vid sidan av densammanvägning av olika berörda intressen som sker vid prövningen enligtvattenlagen torde icke vara erforderligt. Enligt lantbruksstyrelsens mening bör alla regler förtillståndsprövning av markavvattningsföretag vara samlade i samma lag. Utifrånde synpunkter lantbruksstyrelsen har att företräda anser styrelsen att detförslag till ny vattenlag (prop. 1981/82:130) som föreligger på etttillfredsställande sätt tillgodoser naturvårdens intressen. Det alternativaförslaget, som kort JoU1982/83:30 174 redovisas av utskottet, att markavvattningsföretag isärskilda fall skall underkastas en tillståndsprövning av ärdärför inte heller erforderligt.