bet · G601SoU17 · 1982-12-31 00:00:00 — Barnen löper trots insatser från socialtjänstenssida stor risk att fara illa familjen väntar på beslut om rättatt få stanna i landet. En annan synpunkt som framförts är att dessa familjerssituation i grunden är negativ och ägnad atf skapa inte minst psykiska problem.Detta kan egentligen inte lösas genom vårdinsatser. kanemellertid genom olika former av insatser - t. ex. erbjudande om barnomsorg -underlätta väntetiden och därigenom förebygga mera allvarliga skador. Som motionärerna anfört lever barn som vistas här, medande och deras familjer väntar på beslut om de får stanna i , ofta undersvåra förhållanden. Familjerna har också ofta svåra upplevelser i hemlandetbakom sig. Det kan vara besvärligt för dem aft finna sig till rätt i en ny ochfrämmande miljö. De långa väntetiderna och sysslolösheten samt ovissheten ochkänslan av främlingskap innebär svåra påfrestningar. Därtill bidrar också imånga fall den rådande brisfen på bostäder, särskilt i storstadsregionerna,vilken kan få till följd att en familj kan tvingas flytta upprepade gångerunder väntetiden. Speciellt barnen far illa under sådana förhållanden.Svenska läkaresällskapet har i sitt remissvar över motionen pekat på deextrema psykiska påfrestningar som barnen kan vara utsatta för underväntetiden. För vissa av barnen kan detta t. o. m. innebära risk för beståendeskador. Det är därför angeläget att ägnar särskild uppmärksamhetåt dessa problem och vid behov förmedlar t. ex. barnpsykiatrisk hjälp.Utskottet vill i det sammanhanget understryka atf självfallethar samma ansvar för dessa familjer som för andra som vistas i kommunen, ävenom möjligheterna till mera långsikfiga insatser är begränsade innan man fåttbesked om huruvida uppehållstillstånd kommer att lämnas. harvidare en viktig funktion för att försöka minska påfrestningarna i samband medverkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Utskoftet vill emellertid framhålla att den viktigasteinsats som kan göras från samhällets sida för aft underlätta dessa familjerssituafion är att se till att väntetiderna blir så korta som möjligt. En delåtgärder i detta syfte har redan vidtagits och vissa förbättringar har, såsomredovisats i budgetpropositionen SoU1982/83:17 19 1982/83:100, bil. 12 s. 167), uppnåtts. Det ärviktigt atf fortsatta ansträngningar görs i dessa hänseenden. En första förutsättning för atf skall kunnahjälpa barnen och deras familjer är vidare att får kännedom ombarnets och familjens situafion. Utskottet vill därför särskilt framhållavikten av atf berörda myndigheter fullgör sin anrnälningsskyldighet tillsocialnämnden enligt 71 § socialtjänstlagen. Anmälningsplikten förutsätterinte, som utskottet tidigare uttalat (SoU 1979/80:44 s. 113), att det ärklariagt att socialnämnden behöver ingripa. Det ankommer på socialnämnden attutreda det eventuella behovet av åtgärder. Även i andra fall är det emellertid angeläget attsocialnämnden får kännedom om att en asylsökandebarnfamilj anlänt till kommunen. insatser för barnen bör kunnasättas in . Enligt utskottets mening bör därförvederbörande polismyndighet regelmässigt underrätta när ettbarn eller en barnfamilj anländer utan tillstånd. 1 de flesta sådana fallbehöver barnet eller familjen bistånd av . En sådan underrättelsefrån polisens sida ligger i allmänhet i den enskildes intresse ochöverensstämmer med hans önskemål. Utskottet anser sålunda att berörda myndigheter bör ta uppfrågan om en rutin för att polisen som ett led i handläggningen avtillsfåndsärenden skall underrätta om underåriga som vidankomsten till inte har ordnade förhållanden här,och som därför kan blii behov av snabba sociala insatser. Underrättelsen bör lämnas så snart sommöjligt efter ankomsten. Utskottet vill vidare i sammanhanget erinra om aft vidförvar enligt utlänningslagen barn numera infe utan synnerliga skälfår tas om hand i kriminalvårdsanstalter, häkten och arresflokaler. En förändamålet mera lämplig lokal har genom försorg ställts fillförfogande i Rosenhills vårdhem för barn. Enligt utskottets mening får syftet med motionen anses ihuvudsak tillgodosett genom de uppgifter utskottet inhämtat och genom deuttalanden som dessa föranlett från utskottets sida. Utskottet vill vidareerinra om det fortsatta översynsarbetet på invandrarpolitikens område (se s. 6och 7), vilket i sinom tid kan leda till ändrade förutsättningar för det lokalaomhändertagandet av familjerna. Utskottet anser med hänsyn till det anförda attmotion 1981/82:668 infe påkallar någon åtgärd. I motion 1981/82:685 (vpk) begärsen översyn av och åtgärder för aft förbättra behandlingen av invandrarungdominom vårdsektorn. Enligt socialtjänstlagen har kommunen det ytterstaansvaret för aft de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöveroch dessutom särskilda förpliktelser vad gäller omsorger om barn och ungdom. Socialnämndenskall sålunda verka för aft barn och ungdom växer upp under trygga och godaförhållanden, i nära samarbete med hemmen främja en allsidig SoU1982/83:17 20 personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och socialutveckling hos barn och ungdom och sörja för att barn och ungdom som riskeraratt utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynentill den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet.Nu angivna skyldigheter är tillämpliga även vad angår invandrarungdomarsbehandling. har i uppdrag bl. a. att göraen översyn av invandrares och etniska minoriteters situafion i samtföreslå de preciseringar riktlinjer för invandrar- ochminoritetspolitiken som är nödvändiga. Utskottet har vidare i det föregående(s. 12-14) redovisat annan pågående utredningsverksamhet av betydelse för defrågor som tas upp i motionen. a. har fått i uppdrag att ägnasärskild uppmärksamhet åt det problem som en ökad efterfrågan på rådgivandebehandling åt invandrargrupper utgör. Vidare kan nämnas de olika initiativ somtagits av statens invandrarverk och av i syfte att ökamedvetenheten om invandrarungdomarnas speciella problem. Med hänsyn till det anförda finns enligt utskottets meninginfe anledning för någon åtgärd med anledning av motion 1981/82:685.Mofionen avstyrks således. I motionerna 1981/82:2117 (c) och1982/83:848 (c) anförs, såvitt nu är i fråga, att fosterhemsplaceradeinvandrarbarn i största möjliga utsträckning bör placeras inom den egnainvandrargruppen och att de så långt möjligt bör tillförsäkras rätfen att fåväxa upp inom ramen för sin egen språkliga och etniska identitet. Frågan om hur man skall kunna tillgodose invandrarbarnsspeciella behov i samband med placeringar utom det egna hemmet har tidigare vidflera tillfällen behandlats av (se s. 16 och 17). Utskottet hardärvid i likhet med motionärerna betonat vikten av att ta hänsyn till barnensbehov av att få hålla kontakt med sitt språk och sin kultur. påpekadeemellertid utskottet att det kan vara svårt aft finna lämpliga familjehem, infeminst för barn med mera djupgående problem. Familjehemmen måste varakvalificerade nog att möta även andra behov hos barnet. Utskottet ansåg bl. a.därför atf man infe generellt kan ge företräde åt en placering inom den egnaspråkgruppen. Vilken placering som bör väljas måste enligt utskottet avgörasefter en helhetsbedömning i varje enskilt fall, varvid emellertid barnets språkoch kulfur självklart måste tillmätas stor betydelse. anslöt sig tillutskottets bedömning. Enligt utskottets mening har ingenting framkommit sommotiverar ett ändrat ställningstagande i denna fråga. Utskottet vill emellertidmed anledning av de båda nu aktuella motionerna framhålla vikten av attplacering av invandrarbarn föregås av överväganden om hur barnet skall kunna fåsitt behov av kontakt med sin egen etniska eller språkliga grupp tillgodosett.Om placering måste ske i ett hem där man inte talar barnets språk och inte harsamma kulturella bakgrund som barnet måste socialnämn- SoU1982/83:17 21 den se till att barnet på annat sätt ges tillfälle atthålla kontakt med sin kultur och utveckla sitt modersmål, t. ex. genom enutvidgad hemspråksundervisning, kontaktperson från den egna etniska gruppen m.m. Sådana åtgärder kan underlätta en svår omställnings- och anpassningsprocesshos barnet, både i samband med själva placeringen och i samband med en senareåterplacering i föräldrahemmet. Även i allmänna råd omfamiljehem (1982:2, s. 38) betonas vikten av att fa hänsyn till barnets behovav kontakt med det egna språket och kulturen. Styrelsen har vidare utarbetat enbroschyr, vilken översatts till flera invandrarspråk, i syfte att underlättarekrytering av lämpliga familjehem inom olika invandrargrupper. Motionerna 1981/82:2117 och 1982/83:848 yrkande 2 får ansesbesvarade genom vad utskottet nu anfört och bör inte föranleda någon riksdagensåtgärd. 1. beträffande åtgärder till stödför vissa utländska barn att avslår motion 1981/82:668, 2. beträffande invandrarungdomarsbehandling inom vårdsek torn attriksdagen avslår motion 1981/82:685, 3. beträffandefosterhemsplacering av invandrarbarn attriksdagen avslår motionerna 1981/82:2117 och 1982/83:848 yrkande 2. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), AnitaPersson (s), (), (vpk), (), RosaÖsth (c) och (). SoU1982/83:17 22 (vpk) har reserverat sig beträffandeinvandrarungdomars behandling inom vårdsektorn (mom. 2 i hemställan).Reservanten anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 20 som börjar med "Med hänsyn till" och som slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: De åtgärder som nämnts är emellertid inte tillräckliga.Många utredningar visar att invandrarungdomar har särskilda problem, bl. a. pågrund av kulturkonflikter; Som anförs i motion 1981/82:685 behövs därför ensamlad översyn av hur de behandlas inom vårdsektorn och av vilka åtgärder somkan vidtas för att förbättra invandrarungdomarnas situation. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffandeinvandrarungdontars behandling inom vårdsektorn attriksdagen med anledning av motion 1981/82:685 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.