bet · G601UbU10 · 1982-12-31 00:00:00 — om fristående skolorför skolpliktiga elever m. m. 1982/83:1) Regeringen har i proposition 1982/83; I() föreslagit att 1. antadet av lagrådet granskade förslaget fill lag om ändring i skollagen (1962:319), 2. godkänna att regeringen efterde kriterier som har förordats i propositionen skall kunna förklara friståendeskolor för skolpliktiga elever berättigade till statsbidrag. 3. godkänna vad som ipropositionen har förordats om utformning av och särskilda villkor förstatsbidrag till nytillkommande statsunderstödda fristående skolor, 4. godkänna vad som ipropositionen har förordats om statsbidragsgivningen till undervisningen avskolpliktiga elever vid redan statsunderstödda fristående skolor, 5. godkänna vad som ipropositionen har förordats för privatskolorna och riksinternatskolorna omanpassning av regler om läroplan och arbetets anordning till vad som gäller förgrundskolan, 6. godkänna vad som ipropositionen har förordats om statsbidrag till årskurser10-12, 7. godkänna vad som ipropositionen har förordats om statsbidrag till pedagogisk stödpersonal vidriksinternatskolorna och i , 8. godkänna vad som ipropositionen har förordats i fräga om samar-betsnämnder och konferenser vidprivatskolorna, riksinternatskolorna och i , 9. godkänna vad som ipropositionen har förordats om anpassning av reglerna för specialskolan ochsameskolan till vad som gäller för gmndskolan. Vidarehar regeringen berett fillfälle att ta del av vad som i propositionenanförts om 10. samverkan fristående skola det allmänna skolväsendet, 11. studievägar och elevplatser iprivatskolornas och riksinternatskolornas gymnasiala utbildning. 1 1982/83. UbU1982/83:10 2 Det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen (1962:319) har följande lydelse. Lag om ändring i skollagen (1962:319) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1962:319)' deb att 6,10, 21, 28 a, 33, 34, 36 och 39a§§ skaU ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skallinföras sju nya paragrafer, 3 a, 33 a, 34 a och 34b§§ samt,närmast efter rubriken tiU 9 kap., 50a-50c§§, av nedan angivna Med skola avses i denna laggrundskola, specialskola eller gymnasieskola, om inte annat anges. 1 lagen åsyftas med fristående skola en skola som har enenskild fysisk eller juridisk person som huvudman. Med föräldrar avses barnets vårdnadshavare. Med skola avses i denna lag grundskola, specialskola ellergymnasieskola, om ej annat är särskilt angivet. Vad i denna lag sägs om föräldrar skall, om vårdnaden ombarnet ej tillkommer föräldrarna eller en av dem, i stället avse den under varsvårdnad barnet står. Om undervisning av vissa psykiskt utvecklingsstörda gällabestämmelser i lagen (nr 940) angående omsorger omvissa psykiskt utveck-Hngsstörda. Om undervisning av vissa psykisktutvecklingsstörda gäller bestämmelser i lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda. På skolstyrelsen ankommer att besluta i frågor, som avses i 32, 34 ochJJ-37§§. 10 i På skolstyrelsen ankommer attbesluta i frågor, som avses i 32 § ochi4-37§§. Fråga om att förvägra elev igmndskolan eUer kommunens gymnasieskola befrielse enligt 27 § och fråga om attförvägra någon inträde i sådan skola ' Lagen omtryckt 1970: 1026. Senaste lydelse 1975: 159. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse på gmnd av bestämmelserna i 44 och 45 §§ skaU prövas avskolstyrelsen, i den mån regeringen ej annorlunda förordnar. Skolstyrelsen har ock att taga befattning med de ärenden,vilkas handläggning enligt särskilda författningar ankommer på styrelsen. 21 § skall hainseende över skolorna i länet och därfiU hörande verksamhet. Därjämte har nämnden att övatillsyn över undervisningen av skolpliktiga barn i enskilda skolor och vidsjukvårdsanstalter och barnhem. Specialskolan omfattar tioårskurser, betecknade 1 10 och fördelade pä lågstadium, mellanstadium och högstadiumenHgt bestämmelser som regeringen meddelar. Inom specialskolan anordnas oli- Bestämmelsema i 24 § andra och kastudievägar avpassade efter ele- tredje styckena gäller även förspe-vernas studieinriktning. melserna i 24 § andrastycket andra meningen och tredje stycket gäller även för specialskolan. För elev i specialskolan som icke kan följa undervisning enligt förstaoch andra styckena meddelas undervisning anpassad efter hans utveckling. för elev i specialskolan väljs av föräldrarnaefter samråd med eleven och sedan upplysningar lämnats av skolan. Bestämmelsernai 25 J andra stycket och 26 28 §§ gäller även för specialskolan. Fråga om attförvägra elev befrielse enligt 27 § prövas av den lokala styrelsen. Bestämmelserna i 25 och 26-28 §§ gäller även förspecialskolan. Fråga om att förvägra elev befrielse enligt 27 § prövas av denlokala styrelsen. Skolplikt/år fullgöras i annan offentlig skola än gmndskolan enligt bestämmelser, som utfärdas av regeringen eller den myndighet regeringen förordnar. 33 §" Skolplikt må fullgöras iannan offentlig skola än eller i enskild statsunderstödd skolaenligt bestämmelser, som utfärdas av regeringen eller den myndighet regeringenförordnar. -' Senaste lydelse 1982:598. Senaste lydelse 1979:212. UbU1982/83:10 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skola som avses i första stycketomfattar skolhälsovård för skolpliktig elev. I fråga om skolhälsovärden äger 25a § andra-sjätte styckena motsvarande tillämpning. Regeringen kan medge undantag från vad som gäller enligtandra stycket. Skolplikten får fullgöras i en friståendeskola, om skolan är godkänd enligt 34 §. I 34a§ finns bestämmelser om attskolplikten i vissa fall får fullgöras i annan fristående skola, om den hargodkänts för ändamålet. I en godkänd skola får ett barn som inte har uppnåttskolpliktsåldern tas in i en årskurs som motsvarar årskurs i , endastom skolstyrelsen med stöd av 32 § första stycket har tillåtit att barnet börjarskolgång höstterminen det kalenderår, då barnet fyller . / annan enskild skola än i 33 § avses må skolplikt fullgöras,om skolan godkänts för ändamålet. Godkännande skall meddelas, om skolansundervisning till art, omfattning och allmän inriktning väsentligen motsvarargrundskolans och skolan förestås av person, vilken äger erforderligskicklighet för undervisningen och är väl lämpad att förestå skola. Uppfyller skolan ej längre angivna villkor eller finnes,att undervisningen ej handhaves av lärare med erforderlig skicklighet elleratt verksamheten eljest icke bedrives på tillfredsställande sätt, skall godkännandetåterkallas, om rättelse ej vinnes genom hänvändelse till skolans ledning. I godkänd skola må barn, som ej uppnått skolpliktsåldern,intagas i årskurs som motsvarar årskurs i , endast om förutsättningär för handen, varom sägs i 32 § första stycket. En fristående skola skall godkännas för skolpliktensfullgörande, om skolans undervisning ger kunskaper och färdigheter som tillart och nivå väsentligen svnrnr mot de kunskaper och färdigheter somgrundskolan förmedlar och skolan även i övrigt väsentligen svarar motgrundskolans allmänna mål. Om skolan inte längre uppfyllerdessa villkor och bristerna inte avhjälps efter hänvändelse till huvudmannen,skall godkännandet återkallas. UbU 1982/83:10 Barn som är endast tillfälligt bosattai landet eller som har andra särskilda skäl att få en undervisning medinternationell inriktning får fullgöra sin skolplikt i en fristående skola medsådan undervisning (internationell skola), om skolan av regeringen har godkäntsför ändamålet. För godkännande krävs att skolans undervisning som helhetbetraktad är likvärdig med . Skolan skall förmedla kunskaper ochfärdigheter som underlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning isvenska språket och om svenska förhållanden skall meddelas i den omfattning somde här tillfälligt bosatta eleverna behöver. Om skolan inte längre uppfyller kraven för godkännande ochbristerna inte avhjälps efter hänvändelse till huvudmannen, skall regeringenåterkalla godkännandet. En fristående skola omfattarskolhälsovård för skolpliktiga elever, om huvudmannen såsom villkor förstatsbidrag har skyldighet att svara för sådan skolhälsovård. I fråga om skolhälsovärden till-lämpas 25 a § andrasjättestyckena. Skolplikten är fullgjord, då eleven tillfredsställandegenomgått årskurs 9 i gmndskolan eUer motsvarande årskurs i skola, som sägs i33 och 34 §§, eller då eleven vid särskild prövning styrker sig äga motsvarandekunskaper. Åro med hänsyn till elevens bästasärskilda skäl därtill, må medgivas ' Senaste lydelse 1975:159. ti /83. Skolplikten är fullgjord, när eleven tillfredsställandehar gått igenom årskurs 9 i eller motsvarande årskurs i annanskola där eleven får fullgöra sin skolplikt. Detsamma gäller om eleven vidsärskild prövning visar sig ha motsvarande kunskaper. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till elevens bästa, får UbU 1982/83:10 att hans skolgång utan hinder av vad i första stycket sägsavslutas med utgången av vårterminen det kalenderår, då han fyller femton år.Sådant medgivande får lämnas endast under villkor att eleven under återstodenav sin skolpliktstid får lämplig utbUdning eller har annan lämpligsysselsättning. Om villkoret ej uppfylles, skall medgivandet återkallas. Elevenstår under tiUsyn av skolstyrelsen. medges att elevens skolgång avslutas med utgången avvårterminen det kalenderår eleven fyller . Sådant medgivande fårlämnas endast om eleven under återstoden av sin skolpliktstid får lämplig utbildningeller har annan lämplig sysselsättning. Om detta vUlkor inte längre uppfylls,skall medgivandet återkaUas. Eleven står under tillsyn av skolstyrelsen tillsskolplikten upphör. Bestämmelserna i 32-39 §§ äga motsvarande tillämpning på barn som pä gmnd av synskada eller dövhet eller hörsel- eller talskada icke kan följa undervisningen i gmndskolan. Bestämmelsema i 36 och 37 §§ om årskurs 9 i gmndskolan skola avse årskurs 10 i specialskolan eller i fråga om elev som anges i 28a§ tredje stycket där avsedd undervisning. Bestämmelserna i 32, 33 a, 34, 34 boch 3539 §§ tillämpas på motsvarande sätt på barn som på gmnd av synskadaeller dövhet eller hörsel- eller talskada inte kan följa undervisningen igmndskolan. Bestämmelserna i 36 och 37 §§ om årskurs 9 i gmndskolan skalldärvid avse årskurs 10 i specialskolan eller, i fråga om elev som anges i 28 a§ tredje stycket, där avsedd undervisning. Fråga humvida skolplikt enligt 30 § tredje stycket gäller för barnefter utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller ochfråga om barn enligt 31 § andra stycket skall deltaga i undervisningen ispecialskolan prövas av lokal styrelse för specialskolan. På lokal styrelse för specialskolan ankommer att beslutai frågor som avses i 32 och 5437§§. På lokal styrelse för specialskolan ankommer att beslutai frågor som avses i 32, 34 och 3531 §§. ' Senaste lydelse 1977: 108. Om en skolpliktig elev börjar ellerslutar vid en fristående skola som avses i 34 eller 34 a § skall huvudmannenför skolan lämna uppgift om detta till skolstyrelsen i den kommun däreleven är kyrkobokförd. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fristående skolor skall i fråga omsin undervisning för skolpliktiga elever stå under ochlänsskolnämndens tillsyn. Dessa myndigheter skall även ha tillsyn överundervisningen för skolpliktiga på sjukhus och andra institutioner. Skolstyrelsen skall ha den omedelbaratillsynen över undervisningen för skolpliktiga i sådana fristående skolor ikommunen som avses i 34 och 34 a §§. Denna lagträder i kraft den . I fall där detenligt såväl de äldre som de nya bestämmelserna ankommer på skolstyrelsen attpröva fråga om godkännande av en skola för skolpliktens fuUgörande, skall ettgodkännande som har meddelats enligt äldre bestämmelser och som alltjämt gällervid utgången av fortsätta att gälla intill utgången av , omdet inte har lämnats eller återkallas med stöd av de nyabestämmelserna. En fömt-sättning för sådan fortsatt giltighet är attskolpliktiga elever har böljat vid skolan före . Fråga omgodkännande enligt 34 § i den nya lydelsen eller enligt 34 a § kan prövas förelagens ikraftträdande. Motioner väckta under allmänna motionstiden vid riksmötet1981/82 1981/82:1365 av m.fl.(m) vari yrkas att begär att regeringen låter utreda hur de olikafriskolorna skall jämställas då det gäller statligt stöd. 1981/82:1787 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att i enkommande proposition regeringen i statsbidragshänseende bör jämställaWaldorfskolor och kristna skolor under förutsättning att de fyller uppställdakrav. 1981/82:2045 av m.fl.(m) vari - med hänvisning fill vad som anförts i avsnittet En skola för livet iden till finansutskottet remitterade motionen 1981/82; 2018 såvitt nu är ifråga yrkas 7. att beslutar att statligt bidrag generelltskall utgå till godkända enskilda skolor. UbU1982/83:10 8 Motioner väckta med anledning av proposition 1982/83:1 1982/83: 10 av ()vari yrkas att vid behandlingen av proposition 1982/83: 1beslutaratt enbart den omständigheten att en fristående skola stär påkonfessionell grund skall utgöra tillräckligt skäl för statsstöd. 1982/83: 11 av ()vari yrkas att vid behandlingen av proposition 1982/83: 1 om skolormed enskild huvudman m.m. beslutar uttala att Ekebyholmsskolan i fräga omstatsbidrag skall behandlas på samma sätt som andra privata internatskolor ochtilldelas statsbidrag för sin verksamhet. 1982/83:30 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om samlingsbeteckning för skolor med enskild huvudman samtändring av beteckningen för enskild undervisning. 1982/83: 39 av m. fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att beslut om godkännande avfristående skolor skall fattas av länsskolnämnderna, 2. att riksdagenbeslutar att godkänna den i propositionen föreslagna lydelsen av 34 § skollagenoch uttalar att andra krav, t. ex. pä undervisningsspråk inte får uppställas, 3. att riksdagenuttalar att valet av skolgång i en fristående skola helt ankommer päföräldrarna och deras barn, 4. att riksdagenbeslutar att kvalifikationstiden för statsbidrag till en fristående skola skallvara , 5. att riksdagenhos regeringen anhåller om förslag med anled- nin(> ? *v SPt-t-lrmmittprn;' frirclQa anrrQrHp *»ncL'itri 'Jr!dervi'rj!rit erslict 35 § skollagen, 6. att hos regeringen hemställer om nytt förslagangående bidrag till fristående skolor enligt vad i motionen anförs. 1982/83:40 av m:fl. (m)vari yrkas att hos regeringen begär förslag till lag om skyldighetför kommun att tillhandahålla service till elever vid fristående skolor. 1982/83:41 av () och ()vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att varje fristående skola, godkänd enligt 34 § i skollagen, skallvara berättigad till det begränsade statsbidrag som regeringen föreslär ipropositionen, 2. att riksdagenbeslutar att detta belopp successivt ska höjas tills det uppgår till avmotsvarande statsbidrag till , 3. att riksdagenbeslutar att karenstiden för statsbidrag sätts till i stället för tre årsom propositionen föreslår. ' Kommittén (U 1979: 13) angående skolor med enskildhuvudman. UbU 1982/83:10 9 På grundval av förslag från kommittén (U 1979: 13)angående skolor med enskild huvudman () i dess delbetänkande (SOU1981: 34) Fristående skolor för skolpliktiga elever föreslås i nu föreliggandeproposition vissa mindre ändringar i skollagen (1962; 319) vilka gäller skolormed enskild huvudman. Ändringarna är resultatet av kommitténs översyn av debestämmelser som handlar om förutsättningarna för godkännande av friståendeskolor för skolpliktens fullgörande. Propositionen innehåller också förslag omett nytt statsbidragssystem för fristående skolor för skolpliktiga elever.Vissa skolor som inte är statsunderstödda föreslås få möjlighet atterhålla bidrag. Fömtomde motioner som väckts med anledning av propositionen behandlar utskottet ettantal mofionsyrkanden frän den allmänna motionstiden /82 vilkaavser fristående skolor. Utskottet följer i detföljande i huvudsak propositionens disposition. Samlingsbeteckningför skolor med enskild huvudman hade enligt direktiven att övervägaen enhetlig benämning för alla skolor som har enskild huvudman och föreslogbeteckningen "fristående skola". Flertalet remissinstansertillstyrker förslag. I propositionen föreslås att benämningen"fristående skola" införs i skollagen som ersättning för dennuvarande benämningen "enskild skola". Förslagettill benämning avvisas i motion 1982/83:30. Motionären menar att uttrycketenskild skola är inarbetat och lättförståeligt. 1 motionen föresläs vidare attbeteckningen enskild undervisning ändras till privatut-bUdning. Ilikhet med föredragande statsrådet anser utskottet att det inte ärtillfredsställande att i författningar ha beteckningar som i andra sammanhanganvänds i andra och skiftande betydelser. 1 den nya läroplanen för (Lgr 80) har ordet "enskild" i begreppet enskild skola/enskildaskolor samma betydelse som "enskild" i begreppen enskilda elevereller enskilda klassser, t. ex. i uttrycket "beslutsrätt i den enskildaskolan" (s. 52). Enligt utskottets mening fyller termen "friståendeskola" funktionen som en i möjHgaste mån entydig samlingsbeteckning för iförevarande sammanhang aktuella skolor. Vad sä gäller ersättandet av uttrycketenskild undervisning med uttrycket privatutbildning för sådan verksamhet somavses i 35 § första stycket skollagen bör någon ändring inte ske i avvaktan påregeringens ställningstagande till skolförfattningsutredningens förslag (Ds U1981; 4) Skollagen såvitt avser denna fråga. föreslås med hänvisningtill det anförda avslå motion 1982/83; 30. UbU 1982/83:10 10 Förutsättningarför skolpliktens fullgörande i fristående skola Av de principer om friheter för enskilda individersom är en grundpelare i det svenska samhället och av internationellaförpliktelser som har åtagit sig genom att tillträda olika konventionerföljer enligt propositionen, att skolgång motsvarande årskurserna 1-9 avgrundskolan skall fä fullgöras i fristående skola, om denna uppfylleruppställda minimikrav. 1propositionen föreslås som krav att den fristående skolans undervisning skallge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar. Detta bör enligtpropositionen i princip innebära att baskunskaper och basfärdigheter och detsom i övrigt utgör obligatoriskt lärostoff i förmedlas i denfristående skolan. Beträffande innehållet i temastudier, tillvalsämnen ochannat där elever och lärare har möjlighet att välja innehåll bör denfristående skolan ha en ännu större frihet än . Det föreliggerenligt propositionen självfallet inte hinder mot att en fristående skolaförlägger inlärningen av visst stoff till ett annat stadium än som sker igrundskolan, att den har ett ämne som saknas i eller att den i ettvisst ämne ger undervisning upp till en högre nivå än . Ipropositionen anförs vidare att det är angeläget att de fristående skolorna,när det gäller sättet att undervisa, har vida möjligheter att söka sig fram påegna vägar. För att skolan skall erhålla statsbidrag bör skolan ha en särskilduppläggning av verksamheten (jfr s. 1214 i detta betänkande). De kunskaper ochfärdigheter som den fristående skolan ger måste sammantagna nå väsentligen dennivå som nås i . Enligtmål och riktlinjer i läroplan skall skolans verksamhet präglas avde grundläggande värderingar om demokrati, tolerans, jäm-lik.het m. m. "åvilka det svenska samhället bygger Enligt propositionen är det självklart attsamhället i sitt och elevernas intresse måste ställa samma krav på friståendeskolor. För att en fristående skola skall kunna godkännas för skolpliktensfullgörande måste skolan i sin undervisning och övriga verksamhet omfatta degrundläggande värderingar och de riktlinjer för fostran och utveckling somanges i målen för . 1propositionen slås sammanfattningsvis fast att rätten att välja friståendeskola innebär i princip att samhället inte får uppställa villkor som förhindraratt rätten kan utnyttjas, såsom t. ex. sakligt ogrundade krav för skolansgodkännande. Uppfylls de krav som rimligen kan ställas, skall skolan godkännas. Utskottethar ingenting att erinra mot de allmänna övervägandena i propositionen omförutsättningar för godkännande av fristående skolor för skolpliktensfullgörande. Enligtmotion 1982/83:39 är det angeläget att fristående skolor ger eleverna dekunskaper i svenska språket och om svenska förhållanden som de behöver. Däremotanser motionärerna inte att krav bör uppställas att den UbU1982/83:10 11 fristående skolans undervisning skall ske pä svenska, inteens till övervägande del. I likhet med vad som gäller för grundskolanbör mål och riktlinjer för verksamheten anges, men detaljanvisningar undvikas.Krav på svenska som undervisningsspråk är oförenligt med denna princip, menarmotionärerna, som godkänner den i propositionen föreslagna lydelsen av 34 §skollagen men kräver ett uttalande av att andra krav, t.ex. på undervisningsspråk, inte får ställas (yrkande 2). Utskottet vill i sammanhanget beröra vissa aspekter somkan anläggas pä fristående skolor utifrån vårt lands invandrarpolitik. Principen om att språkliga minoriteters barn börundervisas i samma skolor som övriga barn har understrukits i 1975 årsriktlinjer för invandrar-och minoritetspolitiken (prop. 1975:26, InU 1975:6,rskr 1975: 160). redovisade den principiella uppfattningen attlösningar på skolpliktiga invandrarbarns utbildningsbehov skall kunna sökasinom ram. Kommittén fann därför inte skäl att för invandrarbarnenföreslå särskilda regler om skolpliktens fullgörande i fristående skola. Fortsatta överväganden om invandrarpolitiken sker i skildasammanhang. 1 likhet med föredragande statsrådet vill utskottet erinra omarbetet i dels språk-och kulturarvskommittén (SKU, U 1981:04), dels invandrarpolitiskakommittén (A 1980:04). Utskottet, som längre fram tar upp frågan om s. k.internationella skolor, hänvisar till pågående utredningar på området ochansluter sig till vad som i ämnet har förordats i propositionen, nämligen attskolor som bygger övervägande delen av sin undervisning pä annat språk änsvenska inte skall få godkännas för skolpliktens fullgörande enligt 34 §skollagen. föreslås därför avslå motion 1982/83:39 yrkande 2. I syfte att uppnå lika behandling och enhetlig praxis ochför att undvika risken för godtycke föresläs i motion 1982/83:39 yrkande I attlänsskolnämnderna skall fatta beslut om godkännande av fristående skola efterhörande av den lokala skolstyrelsen. Utskottet erinrar om att skolstyrelsen har ettövergripande ansvar för att skolpliktiga elever fullgör sin skolplikt igrundskolan eller pä annat sätt. Skolstyrelsen bör därför handlägga frågor omfullgörande av skolplikten även i fortsättningen och fatta beslut omgodkännande av fristående skola. Beträffande motionärernas farhågor i avseendepå godtycke vid skolstyrelsens behandling av ifrågavarande ärenden villutskottet peka på att godkännande liksom skall lämnas, om vissaangivna förutsättningar är uppfyllda. Självfallet måste en enhetlig bedömningeftersträvas. Det kan härvid erinras om att skolstyrelsens beslut kanöverklagas hos () och att SÖ:s beslut i sin tur kanöverklagas hos regeringen. Utskottet avstyrker motion 1982/83:39 yrkande 1 ochföreslår att godkänner det av lagrådet granskade lagförslaget i dendel (10 §) som avser beslutsmyndighet för godkännande av fristående skolaenligt 34 § skollagen. I detta sammanhang vill utskottet erinra om att de allmänna UbU1982/83:10 12 bestämmelsema om godkännande av fristående skola förskolpliktens fullgörande enligt 34 § skollagen skall gälla oberoende av omstatsbidrag lämnas till skolan eller inte. finns ett antal fristående skolor med undervisningpä något av språken engelska, franska eller tyska, nämligen en engelskspråkigskola i , en engelskspråkig skola i kommun samt enengelskspråkig, en franskspråkig och en tyskspråkig skola i kommun.Dessa skolor benämns i propositionen internationella skolor. Undervisningen viddem bedrivs inte efter svensk läroplan utan efter förebilder från , ,och . Bland eleverna finns i ochi utlandet födda barn som är skolpliktiga enligt svensk lag och barn som inteomfattas av skolplikten.