bet · G601JoU24 · 1982-12-31 00:00:00 — Ett tillgodoseende av motionärernas krav påomfördelning av medlen till förmån för lantbraksuniversitetet skulle därförinte påverka verksamheten där i någon större omfattning. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag och avstyrker motionen. Sominledningsvis anmärkts innebär anslagsökningen att ytterligare medel beräknasför fiskeribiologisk forskning. Utskottet har med hänsyn härtill funnitlämpligt att i detta sammanhang behandla ett antal motioner om bl. a. forskningför vattenbrak, dvs. fisk-, alg- och skaldjursodling. I motion 212 fästsuppmärksamheten på en försöksverksamhet som pågår i källsjöarna till vissaNorrlandsälvar med inplantering av små kräftdjur, Mysis relicta, för attförbättra näringstillförseln till ädelfisken i bl. a. de reglerade älvsystemen.Enligt motionen är det angeläget att dessa försök, vilka bedöms som lovande,får tillräckliga medel för att fullföljas. Behovet av forskningsresurser ochandra åtgärder för att stimulera till ökat vattenbrak är föremål för yrkandeni motionerna 249,645 och 1004 mot bakgmnd av ett genomförtkartläggningsarbete. Riksdagenhar haft anledning ta ställning tillmotioner till förmån för ökat vattenbmk. Utskottet har i samband därmed kunnathänvisa till det arbete som forskningsrådsnämn- JoU 1982/83:24 32 denoch senare en särskild styrgmpp för vattenbmk lagt ned på området. Styrgmppensom tillsatts av forskningsrådsnämndens naturresursdelegation och delegationenför samordning av havsresursverksamheten har tillsammans med arbetsgrapperbestående av representanter för universitet, myndigheter,fiskeriadministrationen och näringslivet publicerat ett antal delrapporter ochen slutrapport kallad Vattenbmk för ; förslag till åtgärder. Islutrapporten framläggs en rad förslag. Dessa berör skilda åtgärder till förmånför vattenbmket och innefattar frågor om produktionsr former och odlade arter,marknadsfrågor, förslag till administrativa/organisatoriska reformer samt enrad förslag om forskning och utbildning. a. föreslås inrättandet av entvärvetenskaplig samt en onifattandeutbildningsverksamhet. Enligt styrgruppens förslag bör inriktningen av FpU-verksamheteni landet ske i ett internationellt perspektiv. Slutrapporten har tillsammansmed delrapporterna överlämnats till regeringen ochremissbehandlas f. n. Jordbruksministern har i ett frågesvar i riksdagenmeddelat att han mot bakgnmd av bl. a. utfallet av remissomgången kommer attpröva frågan om uppbyggnad av svenskt vattenbnik. När det gäller detförsöksprogram i norrländska älvsystem som är föremål för yrkandet i motion 212har utskottet inhämtat att detta f. n. utvärderas inom förställningstagande till den vidare finansieringen av verksamheten. vid tidigare tillfällen framhållit synes fiskodling och andra formerav vattenbmk ha goda utveckliiigsmöjligheter i . Ett utvecklatvattenbrak bör ha föratsättningar att iitgöra komplement till jordbmk och fiskesamt lämna ett icke oväsentligt bidrag till folkförsörjningen. Utan att viljaföregripa de ställningstaganden som förestår i de nu aktuella frågorna finnerutskottet angeläget att forskningen på hithörande område underlättas och att deåtgärder som befinns möjliga och önskvärda att vidta med anledning av deförslag som omnämns i det föregående genomförs. Vad utskottet sålundaanfört med hänvisning till det beredningsarbete som pågår inomregeringskansliet och berörda myndigheter är enligt utskottets mening ägnat atti väsentlig grad tillgodose syftet med motionerna 212, 249 och 1004. Någonytterligare åtgärd med anledning av desamma synes därför intepåkallad. Vadlltskottet sålunda uttalat gäller i tillämpliga delar även det i motion 645framförda yrkandet. Motionen avstyrks mot bakgrund härav. Enligtmotion 628 bör frågan om viss etableringskontrpU av det växande vattenbmket ivårt land utredas. Genom en allt större efterfrågan på tillstånd från"hobbyodlare" uppstår risk för skeyheter i konkurrensen, framhållermotionären. Utskottet får med anledning av föirslaget framhålla att det krävs dubbelt tillstånd för anläggning för vattenbrak, nämligen avfiskeristyrelsen (eller fiskeriintendent) enligt fiskeriförordningen(1982:126) samt av enligt miljöskyddslagen (1969:387). Utskottetär icke berett förorda införande av ytteriigare till- JoU1982/83:24 33 Även tillståndsfrågan ingår f. ö. i detutredningsmaterial som f n. remissbehandlas i jordbmksdepartementet. I motion 1981 yrkas att en forskningsstation för vattenbmkinrättas på GoUand. Utskottet är icke berett att uttala sig om detta förslagmed hänsyn bl. a. till att frågorna om vattenbmk befinner sig påberedningsstadiet. Även denna mofion avstyrks. 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1982/83; 1459 yrkande 3 fill Skogs- och jordbrukets forsk ningsråd för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffandevattenbmk m. m. a) att riksdagenlämnar motionerna 1982/83:212, 1982/83; 249 och 1982/83; 1004 utan ytteriigareåtgärd, b) att riksdagenavslår motion 1982/83:645, attriksdagen avslår motion 1982/83:628, 4. beträffande en forskningsstationpå a« avslår motion 1982/83; 1981. Stöd till kollektiv jordbruksteknisk forskning m. fl.anslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna G 6-G 10 (s.106-110) och hemställer att 1. till Stöd till kollektivjordbruksteknisk forskning för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 2. till Bidragtill växtförädling för /84 anvisar ett reservationsanslag av28590000 kr., 3. till Stöd tillkollektiv forskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m.m. /84 anvisar ett reservationsanslag av , 4. till Stöd tillkollektiv skogsteknisk forskning för / 84 anvisar ettreservationsanslag av , 5. till Bidragtill Skogs- och lantbruksakademien för /84 anvisar ett förslagsanslagav . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt H 1 (s. 111 -113) och hemställer att till för /84 anvisar ett förslagsanslag av 95861000kr. 3 1982/83. JoU 1982/83:24 34 Koncessionsnämndenför mi](jöskydd. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt H 2 (s. 113-114) och hemställer att till förmiljöskydd för /84 anvisar ett förslagsanslag av . Miljövårdsinformation.Regeringen har under punkt H 3 (s. 114-115) föreslagit att till Miljövårdsinformation för /84 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1982/83:790 av och iGävle (båda c) yrkas att begär att regeringen inkommer med förslagtill hur stöd till miljöorganisationerna kan konstmeras. Förevarande anslag används för information inommiljövårdsområdet. Från anslaget utgår också av regeringen bestämda bidrag tillupplysningsverksamhet, bedriven av för hembygdsvård och ochfritidsbyar. Anslaget, som f n. uppgår till 2,8 milj. kr., disponeras avstatens naturvårdsverk, såvitt avser en anslagspost av . till vissövrig information enligt beslut av regeringen i vatje särskilt fall. Regeringensförslag, som innebär att anslaget för nästa budgetår förs upp med 2,9 milj. kr.föranleder ingen erinran från utskottets sida. Imotion 790 anförs att miljörörelsen utvecklats folkrörelse som samlat många människor i sin verksamhet. Detta har skett motbakgmnd av den ökade insikten om att den snabba ekonomiska tillväxten och denmateriella standardstegringen i många fall sker till priset av stora negativamiljöeffekter, ökat resursslöseri och försämrade naturliga funktioner i detekologiska systemet m. m. Motionärerna pekar på att miljöorganisationerna efterhand som miljödebatten utvecklats kommit att spela en allt aktivare roll somopinionsbildare och pådrivare för en miljöpolitisk helhetssyn, där kraven äratt en medvetenhet om naturen, miljön och människan skall ligga till grund förhela samhällets politik och planering. Motionärerna pekar på attmiljöorganisationernas ekonomi och finansiering av verksamheten har mångalikheter med andra folkrörelsers situation när de bildades och växte sigstarka. Bakom miljöorganisationerna finns inga starkare finansiärer. Det är istället de enskilda medlemmarnas och sympatisörernas vilja till egnaarbetsinsatser och ekonomiskt stöd som varit och är avgörande förmiljöorganisationernas verksamhet. Medlemsavgifter, gåvor och bidrag utgördämtöver granden i organisationernas ekonomi. Enligt motionäremas mening ärdet ett väsentligt samhällsintresse att miljörörelsen ges förbättradeföratsättningar att arbeta. Ett generellt stöd till miljöorganisationernaskulle på ett avgörande sätt förbättra JoU 1982/83:24 35 derasmöjligheter att arbeta och att ytterligare utvecklas utan att deras fria ochoberoende ställning skulle kunna ifrågasättas. Motionärerna erinrar om att ensärskild utredningsman i betänkandet Bidrag till folkrörelserna (SOU1979; 60) föreslog att ett generellt statligt stöd till miljöorganisationernaskulle inrättas. Regeringen bör enligt motionäremas mening förelägga riksdagenförslag till hur stöd till miljöorganisationerna kan konstmeras. Utskottetkan för sin del instämma i att miljöorganisationerna spelar en allt viktigareroll i samhällsdebatten. Det är självfallet viktigt att det engagemang,intresse och den kunskap som miljöorganisationerna representerar kan tas tillvara i den fortgående samhällsutvecklingen. Enligt utskottets mening är detnaturligt att miljöorganisationerna, när de deltar i informationsarbete avallmänt intresse, ges möjlighet till stöd från det allmänna. Närdet gäller särskilda projekt kan regeringen, som framgår av det föregående,utnyttja viss del av förevarande anslag härför. Däremot är utskottet inteövertygat om att införandet av ett generellt statligt stöd tillmiljöorganisationerna är den riktigaste lösningen. Emellertid föratsätterutskottet att regeringen har sin uppmärksamhet riktad på förevarande spörsmåloch vidtar de åtgärder som kan befinnas erforderliga utan någon särskildframställning från sida. Utskottet vill i detta sammanhang bl. a.fasta uppmärksamheten på civilministems uttalande i budgetpropositionen bil.15 (s. 14) att det översynsarbete som berör relationema mellan samhället ochfolkrörelserna och som pågått och som bedrivs i nära samverkanmed folkrörelserna genom en särskild refe-rensgmpp för folkrörelsefrågor (Kn1976; A) kommer att fortsätta. Underhänvisning till vad här anförts föreslår utskottet att lämnar motion790 utan ytterligare åtgärd. 1. att till Miljövårdsinformation /84 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffandestatligt stöd till miljöorganisationer att lämnarmotion 1982/83:790 utan ytterligare åtgärd. 34.Mark för naturvård. Regeringen har under punkt H 4 (s. 115-116) föreslagitriksdagen att till för naturvård för /84 anvisa ettreservationsanslag av . I motion 1982/83; 1097 av m.fl. (fp)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 16), att med avslag påregeringens förslag beslutar att mark motsvarande ett värde av 10 milj. kr.årligen skall överföras från domänfonden till naturvårdsfonden. JoU 1982/83:24 36 I motion 1982/83:1459 av m.fl. (c)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att som sin mening gerregeringen till känna att mark för 10 milj. kr. bör överföras frän domänfondentill naturvårdsfonden enligt samma principer som för innevarande budgetår. I motion 1982/83:1977 av i m.fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att under anslaget H4. för naturvård anvisar ett i förhållande till regeringens förslag sänktanslag med 5 milj. kr. till 15 milj. kr. Anslaget bör enligt regeringens förslag föras uppmed ett oförändrat belopp av 20 milj. kr. för nästa budgetår. Utskottetbiträder förslaget och avstyrker således det förslag till minskning av anslagetmed 5 milj. kr. som förs fram i motion 1977 yrkande 3. Underinnevarande budgetår far mark till ett sammanlagt värde av 10 milj. kr.överföras från domänfonden till naturvårdsfonden, utan att särskild ersättningfrån detta anslag utgår till domänverket. Enligt jordbmksministerns mening bören allmän utgångspunkt vara - då produktiv skogsmark tas i anspråk förnaturvårdsändamål - att ersättningsfrågor skall bedömas på samma sätt när detgäller domänverkets mark som i fråga om annan mark. De särskildaöverföringsmöjligheter som gäller för innevarande budgetår bör därför upphörafr. o. m. nästa budgetår. anser att starka skäl talar för att de särskilda möjligheter tillöverföring av mark från domänfonden till naturvårdsfonden som infördes förraåret bör upphöra med utgången av löpande budgetår. I propositionen gjordauttalanden i nämnda hänseende kan utskottet således ansluta sig till. Dettainnebär att utskottet avstyrker de i motionerna 1097 yrkande 16 och 1459yrkande 1 framförda förslagen om att nuvarande överföringssystem bör bibehållas. 1. att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motion 1982/83; 1977 yrkande 3 till för naturvård för bud /84 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffande överföring av mark mellandomänfonden och natur vårdsfonden att avslårmotionerna 1982/83; 1097 yrkande 16 och 1982/83:1459 yrkande 1. 35.Vård av naturreservat m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag underpunkt H 5 (s. 116-117) och hemställer att till Vård av naturreservat m. m. /84 anvisar ett reservationsanslag av . JoU 1982/83:24 37 Miljövårdsforskning.Regeringen har under punkt H 6 (s. 117-120) föreslagit att till Miljövårdsforskning för /84 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1982/83:1459 av m.fl. (c)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 4) att till Miljövårdsforskningför /84 anvisar ett reservationsanslag av . Från anslaget bestrids utgifter för tillämpadforskning inom miljövårdsområdet. En särskild forskningsnämnd med företrädareför såväl forskare som avnämare beslutar om anslagets närmare användning. Ipropositionen framhålls att den forskning stöder omfattarprojekt som är nödvändiga om vi skall få de kunskaper som behövs för en aktivpolitik, syftande till en bättre livsmiljö. Miljövårdsforskningen bör därförges ökade resurser. Regeringens förslag innebär att anslaget för nästa budgetåri enlighet med vad förordat höjs med 5,4 milj. kr. till 48,2milj. Av ökningen utgör ca 4,5 milj. kr. en del av den forskningsram på 150milj. som regeringen satsar på förstärkning av forskningen och varav 13,5milj. används till forskning och utveckhng på jordbmksdepartementetsområde. Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning undernu ifrågavarande punkt och förordar således att anslaget tillmiljövårdsforskning för nästa budgetår förs upp med 48,2 milj. kr. Yrkandet imotion 1451 om minskning av anslagsanvisningen med 1,5 milj. kr. i förhållandetill regeringens förslag avstyrks således. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1982/83:1459 yrkande 4 till Miljövårdsforskning /84 anvisar ett reservationsanslag av . Stödtill kollektiv forskning inom miljövårdsområdet och Undersökning ar av hälso- och miljöfarliga varor. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna H 7 - H 8 (s. 120-121) och hemställer att 1. till Stöd till kollektivforskning inom miljövårdsområdet för /84 anvisar ettreservationsanslag av , 2. till Undersökningar av hälso-och miljöfarliga varor för /84 anvisar ett reservationsanslagav . Särskildaundersökningar inom miljövårdsområdet, m.m. Regeringen har under punkt H 9 (s. 121-123) föreslagit att till Särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet, m.m. för /84 anvisa ett reservationsanslag av . 4 1982/83. JoU 1982/83:24 38 I motion 1982/83:1459 av m.fl. (c)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att till Särskildaundersökningar inom miljövårdsområdet, m. m. för /84 anvisarett reservationsanslag av . Detta anslag används för att bekosta utredningaroch undersökningar inom miljövårdsområdet, i första hand rörande miljöskyddinom industrin och inom kommunerna samt naturvårdsutredningar. Ipropositionen framhålls att det för en aktiv hushållning med naturresursernakrävs ett fullgott beslutsunderlag. Det är därför angeläget att avnaturvårdsverket redovisade program för gras- och våtmarksinventeringar kangenomföras. För nästa budgetår föreslås att anslaget höjs med 5,1 milj. kr.till 12,8 milj. kr. Kostnadernaför inventeringsverksamheten bör enligt propositionen finansieras genomavgifter. Regeringen avser därför att uppdra åt att skyndsamtlägga fram förslag till utformningen av en sådan avgift. Regeringensförslag innebär, såvitt avser medel till grasinventeringar, ett fullföljande avförslagen i proposition 1981/82:220 om ändringar i naturvårdslagen (1964:822).Riksdagen uttalade vid nämnda tillfälle också att en fortsattvåtmarksinventering var angelägen. Utskottet kan biträda vad i propositionenanförts under denna punkt. Den begränsade anslagsökning som föreslås i motion1459 finner utskottet således inte tillräcklig. Motionen avstyrks alltså iförevarande del. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1982/83:1459 yrkande 2 till Särskilda undersökningarinom miljövårdsområdet, m. m. för /84 anvisar ettreservationsanslag av . Programför övervakning av miljökvalitet. Utskottet tillstyrker rege ringens förslag under punkt H 10 (s. 123-124) och hemställer att till Program för övervakning avmiljökvalitet för /84 anvisar ett reservationsanslag av11200000 kr. Stödtill miljöskyddsteknik, m.m. Regeringen har under punkt H 11 (s. 124-126) föreslagit att till Stöd till miljöskyddsteknik, m. m. för /84 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1982/83:1977 av i m.fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 4), att under anslaget H11. JoU 1982/83:24 39 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag sänkt anslag med 10milj. till 53 milj. kr. Enligt regeringens förslag bör anslaget för nästabudgetår föras upp med 63 milj. kr., vilket innebär oförändrad medelsanvisningi förhållande till innevarande budgetår. Imotion 1977 föreslås med hänvisning bl. a. till föreliggande reservation underanslaget av ca 125 milj. kr. att anslaget för nästa budgetår beräknas till 53milj. anslagsframställning är emellertid hela reservationsbeloppetbundet av fattade beslut eller reserverat för aktuella ansökningar hosnaturvårdsverket eller regeringen. Utskottet finner för sindel ingen anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker alltsåpropositionen i denna del och avstyrker motionsyrkandet. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1982/83; 1977 yrkande 4 till Stöd tillmiljöskyddsteknik, m.m. för /84 anvisar ett reservationsanslagav . 41.Åtgärder mot försurningen. Regeringen har under punkt H 12 (s. 126-127)föreslagit att till Åtgärder mot försurningen för /84anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1982/83:795 av ()yrkas att beslut£u- begära att regeringen vidtar åtgärder för att ökaanvändningen av kalk vid slambehandlingen i reningsverken. I motion 1982/83:798 av iÖrnsköldsvik m.fl. (s) yrkas att begär att regeringen inom ramen förtillgängliga medel för kalkning av sjöar särskilt riktar anslag tillVästernorrlands län. I motion 1982/83:1977 av i m.fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att under anslaget H12. Åtgärder mot försurningen anvisar ett i förhållande till regeringensförslag förhöjt anslag med 5 milj. kr. till 70 milj. kr. I motion 1982/83:1996 av ochKerstin (båda c) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet att vidga statens stöd tillkalkning till att även omfatta . JoU 1982/83:24 40 Från detta anslag utgår bidrag till kalkning avsjöar och vattendrag samt medel för försöksverksamhet avseende kalkning av markoch grand vatten. Enligtpropositionen är det angeläget att insatserna mot försurningen kanintensifieras. Anslaget bör enligt regeringens förslag höjas med 25 milj. kr.till 65 milj. kr. för nästa budgetår. Kostnadernaför åtgärdsprogrammet bör, såsom uttalat vid sin behandling av proposition1981/82; 151 om åtgärder mot försurningen, finansieras genom en höjning av densärskilda beredskapsavgiften på olja. Förslag härom förs fram i annatsammanhang. Regeringensförslag står i överensstämmelse med det av föregående år antagnaflerårsprogrammet för åtgärder för att motverka försurningen (prop.1981/82:151, JoU 1981/82:35). Utskottet biträder förslaget och avstyrkersålunda motion 1977 i förevarande del (yrkande 1). Enligtmotion 795 bör begära att regeringen vidtar åtgärder för att ökaanvändningen av kalk vid slambehandlingen i reningsverken. Utskottetvill erinra om att frågan om kalkfällning i avloppsreningsverk togs upp isamband med föregående års riksdagsbeslut om åtgärder mot försurningen.Dåvarande jordbruksministern såg det sålunda som angeläget att möjligheternatill övergång till kalkfällning eller kalktillsats i avloppsreningsverk nogaprövades. Han såg det som särskilt tveksamt att resurser sätts in på spridningav kalk i en sjö som är recipient för ett reningsverk som faller medaluminium- eller järnsalter. Det borde i sådana fall prövas om det inte varlämpligare att tillsätta kalk i reningsverket och därigenom slippa särskildkalkspridning i sjön. Jordbmksministern framhöll att i särskilt försumingshotadeområden där en övergång till kalkfallning i befintliga reningsverk innebär enförbättring från försurningssynpunkt borde kostnaden härför kunna varabidragsberättigad. Bidrag borde dock inte utgå med mer än vad som skulle habeviljats till särskilda kalkningsåtgärder inom samma område. Han fann detockså angeläget att utvecklingsarbetet på detta område intensifierades. Storafördelar skulle vinnas om kalkningen kunde genomföras i anslutning tillreningen av avloppsvattnet. Utskottet anslöt sig i sitt av godkändauttalande till regeringens bedömning av fördelama med övergång tillkalkfällning. Ett arbete med praktiska fältstudier borde skyndsamt bedrivas medsikte på att få fram praktiskt användbara metoder. bordekommunerna enligt utskottets mening med bidrag eller på annat sätt förmås attövergå till kalkfallning eller kalktillsats vid avloppsreningen där så ärmotiverat i försurningsbekämpande syfte. Medhänsyn till vad nu anförts synes någon ytterligare åtgärd inteerforderlig med anledning av motion 795. Ävenden i motion 1996 aktualiserade frågan om statligt stöd till kalkning avåkermark behandlades av i samband med nyssnämnda beslut om åtgärdermot försurningen. Det framhölls därvid att åkermarken i JoU 1982/83:24 41 Sverigeav växtodlingsskäl borde tillföras mer kalk. Det kunde ske både genom ändradsammansättning av handelsgödseln och regelbunden kalkning. Behovet av ökadkalktillförsel till marken borde beaktas av gödselmedelsindustrin och irådgivningen till lantbmket. Det borde ankomma på lantbraksstyrelsen att isamarbete med övriga berörda organ utarbeta erforderliga riktlinjer förrådgivningsverksamheten. Mot bakgmnd av vad nu anförts finner utskottet intemotion 1996 böra påkalla någon ytterligare åtgärd. Imotion 798 riktas uppmärksamheten på försurningssituationen i Västemorrlandslän som enligt motionärernas mening är mycket allvarlig. Enligt motionen börregeringen inom ramen för tillgängliga medel för kalkning av sjöar särskiltrikta anslag till sagda län. Utskottetfår i anslutning härtill anföra att medlen under förevarande anslag disponerasav i enlighet med av regeringen meddelade särskildaföreskrifter. Det ankommer på regeringen att besluta om anslagets närmarefördelning på olika ändamål. På grandval av de länsvisa kalkningsplanema ochefter förslag från berörda centrala myndigheter beslutar regeringen omfördelningen mellan länen av medel för stöd till kalkning av sjöar ochvattendrag. Mot bakgmnd av vad nu anförts finner sig utskottet inte börapåkalla någon ytterligare åtgärd med anledning av mofion 798. 1. att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motion 1982/83:1977 yrkande 1 till Åtgärder mot försurningen för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffande kalkfallning iavloppsreningsverk att avslår motion 1982/83:795, 3. beträffande kalkning avåkermark att avslårmotion 1982/83:1996, 4. beträffande medel för kalkning av sjöar iVästernorrlands län att avslår motion 1982/83:798. Bidragtill miöfond och Restaurering av Hornbor gasjön. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna H 13 - H 14 (s. 128-129) och hemställer att 1. till Bidrag till FörentaNationernas miljöfond för /84 anvisar ett förslagsanslag av16660000 kr.,