bet · G601SfU17 · 1982-12-31 00:00:00 — Utskottet anser mot bakgrund av detanförda och av att det i sjukpenningkommitténs uppdrag ingår att göra enöversyn även av den frivilliga sjukpenningförsäkringen att någon riksdagensåtgärd med anledning av motionerna 381, 1257 och 1815 inte är påkallad. Egenföretagarnas ställning inomsjukpenningförsäkringen behandlas i tre motioner. I motion 1272 av GötheKnutson begärs ett tillkännagivande av behovet av ett försäkringssystem som gerstörre överensstämmelse mellan förmåner och avgifter för jordbrukare och andraegenföretagare. Motionären anger i motionen situationer i samband medskogsavverkning då den försäkrade inte erhåller ett skydd som svarar motavgiftsuttaget eller då inkomsterna inte är sjukpenninggrundande, och hanföreslår att motionen skall överlämnas till sjukpenningkommittén för beaktande. skall enligt sina direktiv undersökatillämpningen och verkningarna av nuvarande regler för sjukpenninggrundandeinkomst med hänsyn till att det hävdats att egenföretagarnas sjukpenning gerbristande kompensation för inkomstförlust. I direktiven framhålls också att omändringar föreslås på förmånssidan skall även avgiftssidan beaktas. Problem avden art som angivits i motionen är således föremål för kommitténs"överväganden, och utskottet anser med hänsyn härtill att motion 1272 intebehöver föranleda någon åtgärd från sida. Motion 1254 av tarupp en fråga som sammanhänger med egenföretagares rätt att välja karenstid inomsjukpenningförsäkringen. En anmälan om karenstid kan avse tre, trettiotre och föranleder en motsvarande nedsättning avsjukförsäkringsavgiften'. Om anmälan om karenstid gjorts kan den försäkrade övergåtill kortare karenstid eller ingen karenstid alls, om han har god hälsa och ejfyllt . Motionären anser att denna bestämmelse innebär en särbehandling aväldre företagare som ur allmän synvinkel torde bedömas som omotiverad, inteminst mot bakgrund av den förda debatten om karensdagar inom sjukförsäkringen.Han begär därför att bestämmelsen skall slopas. Ett yrkande i samma fråga menmed mera begränsad räckvidd framförs i motion 1808 av SfU1982/83:17 11 Bakgrunden till denna motion är attegenföretagare födda eller tidigare som begärt undantagande från ATPmen därefter återkallar detta får en obligatorisk karenstid inomsjukpenningförsäkringen av utan möjlighet att välja annan karenstideller ingen karenstid alls. Motionären begär ett förslag frånregeringen, som medger att den nämnda gruppen egenföretagare fritt kan väljakarenstid. Bestämmelsen om att den försäkrade skall ha god hälsa ochinte ha fyllt för att kunna välja ett bättre sjukpenningskydd hartillkommit för att förhindra spekulation med försäkringen. Om bestämmelsen intefanns skulle en försäkrad så länge han är vid god hälsa kunna välja ett lågtförsäkringsskydd och därmed också få en reducerad sjukförsäkringsavgift. Närhälsotillståndet försämrades skulle han kunna välja ett heltäckande försäkringsskydd.En sådan valfrihet skulle rubba principerna för försäkringens finansiering.Utskottet kan därför inte biträda yrkandet i motion 1254. Såvitt gälleryrkandet i motion 1808 kan i och för sig anföras som stöd för detta yrkande attett undantag från 55-årsregéln redan gjorts beträffande personer födda1924-1926 (prop. 1981/82:199, SfU 1981/82:16, rskr 435). Detta undantag motiveradesemellertid av att rätten att vara undantagen från ATP slopades fr. o. m. år1982. Endast personer födda eller tidigare fick behålla möjligheten attvälja om de ville vara anslutna till ATP-systemet eller ej. 1 och med denobligatoriska anslutningen till ATP-systemet och därmed tillsjukpenningförsäkringen fanns, med hänsyn till 55-årsgränsen, inget annatkarensdagsalternativ än för personer födda . Utskottetanser inte att sådana särskilda skäl som kunde åberopas för att göra ett avstegfrån bestämmelserna om val av karenstid för de nämnda åldersgruppernaföreligger för egenföretagare som fortfarande har kvar möjligheten att välja omde vill vara anslutna till ATP-systemet, och utskottet avstyrker bifall äventill motion 1808. Utskottet behandlar slutligen anslagsfrågorna. 1 propositionen har föreslagits att till anslaget D 1.Bidrag till sjukförsäkringen skall anvisas ett förslagsanslag av 4 125 000 000kr. för /84. Utskottet har ingen erinran häremot. De ovan behandlade förslagen i motion 1805 om minskad rätttill ersättning vid tandvård, sjukdom och föräldraledighet har av motionärernaberäknats leda till en besparing av 4 200 milj. kr. Motionärerna anseratt besparingarna bör tillföras statsbudgeten genom att avgiften tillsjukförsäkringen sänks från till och folkpensionsavgiften höjsfrån tiU fr. o. m. . Utskottet har ovan avstyrkt bifall till förslagen i motion1805 om ändringar i sjukförsäkringen m. m. Yrkandet i motionen om ändrat uttagav sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd. SfU1982/83:17 12 Under punkt D 5 har regeringenföreslagit att till anslaget Vissa yrkesskadeersättningar m. m. skall anvisasett förslagsanslag av . Utskottet biträder förslaget. 1. beträffandekarensdagar m. m. inom sjukförsäkringen attriksdagen avslår motion 1982/83:1649 i motsvarande del och motion 1982/83:2142yrkande 3, 2. beträffande sänktkompensationsnivå inom sjukförsäkringen m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:1805, 3. beträffandeslopande av fridagsregeln att avslår motion 1982/83:917, 4. beträffandeen översyn av sjukpenningskyddet för deltidsarbetande m. fl. attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1269 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 5. beträffandesjukpenningförsäkringens nedre åldersgräns att avslår motion1982/83:199, 6. beträffandesjukpenning vid förtidspension att avslår motion 1982/83:561, 7. beträffande//örei7e/.ysjukpenning attriksdagen avslår motion 1982/83:449, 8. beträffandesjukpenning vid utlandsvård att avslår motionerna 1982/83:1799 och 1982/ 83:1807, 9. beträffande sjukpenning vidrehabiUteringskurser för hörselska dade attriksdagen avslår motion 1982/83:1803, 10. beträffande ekonomiskt stöd vidrehabilitering att avslår motion 1982/83:915, attriksdagen avslår motionerna 1982/83:381, 1982/83:1257 och 1982/83:1815, 12. beträffande egenföretagaresstäUning inom sjukförsäkringen att avslår motion 1982/83:1272, 13. beträffande egenföretagares val avkarenstid att avslår motionerna 1982/83:1254 och 1982/ 83:1808, 14. beträffandemedelsanvisning till sjukförsäkringen attriksdagen till Bidrag tiU sjukförsäkringen för /84 anvisar ettförslagsanslag av 4 . SfU1982/83:17 13 15. beträffande medelsanvisningtiU vissa yrkesskadeersättningar att till Vissayrkesskadeersättningar m. m. för /84 anvisar ett förslagsanslagav . Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (),(), (), (), (vpk), i (m), (), (), HugoHegeland (m) och (). 1.Karensdagar m. m. inom sjukförsäkringen (mom. \) , och (alla c) anser: dels att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"och 2142" bort ha följande lydelse: beslut om ändringar isjukpenningförsäkringen innebar bl. a. att spännvidden mellan det högsta ochdet lägsta sjukpenningbeloppet minskade. Genom begränsningen avkompensationsgraden i de högsta inkomstskikten fick beslutet en klarfördelningspolitisk profil. Vidare kunde också fridagsregeln, som särskilt hårtdrabbade deltids- och delårsanställda och skiftarbetande, tas bort. Härigenomvärnades en svag grupp. Beslutet präglades också i övrigt av att det slog vaktom de hälsosvaga och utsatta grupperna. Ur besparingssynpunkt innebar beslutetbl. a. att folkpensionssystemet kan tryggas i ett längre perspektiv genom enomfördelning av avgiftsuttaget såvitt gäller sjukförsäkringsavgiften ochfolkpensionsavgiften. Utskottet anser att ånyo bör besluta omändringar i sjukförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motion 2142 samtbegära förslag från regeringen om lagändringar som kan träda i kraft den 1januari 1984. Härigenom tillgodoses även motion 1649. dels att utskottet under moment 1 bort hemställa 1. beträffande karensdagar m. rn. attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2142 yrkande 3 och SfU1982/83:17 14 med anledning av motion 1982/83:1649 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Sänkt kompensationsnivå inom sjukförsäkringen m. m.(mom. , ,i och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "De problem" och slutar med"motion 1805" bort ha följande lydelse: Den avsevärda besparing inom sjukpenningförsäkringen, somblir följden av förslaget i motion 1805 om sänkning av kompensationsnivån till60 % under , är ytterst angelägen. Förslaget i denna delbör därför utan tidsutdräkt genomföras. Om fridagsregeln slopas, medoförändrade regler för inkomstberäkning m. m., går emellertid en stor del avbesparingseffekten förlorad sorn de nuvarande problemen med i vissafall extremt låg och ojämn kompensationsnivå skulle ytterligare accentueras.Fridagsregeln bör därför t. v. behållas i avvaktan på att sjukpenningkommitténhinner slutföra den utredning om kompensationsnivån för vissa deltids- ochdelårsanställda som utskottet förordar i samband med behandlingen av motion1269. Utskottet är medvetet om att motionsförslagen, vad gällerkompensationen såväl vid korttidsfrånvaro som vid längre sjukfall, innebärkännbara ingrepp i försäkringsskyddet. Detsamma gäller förslagen om sänktkompen-sationsnivä inom föräldraförsäkringen och ökad självrisk itandvårdsförsäkringen. Utskottet anser dock att olägenheterna kan accepteras idet viktiga syftet att snabbt åstadkomma besparingar inom den allmännaförsäkringen. bör det vara möjligt att, i samband med det fortsattaarbetet på en socialpolitisk samordning som utskottet behandlat i betänkande1982/83:14, utforma kompensationsregler som på ett smidigare sätt stabiliserarkostnaderna på en acceptabel nivå med bibehållande av ett effektivtförsäkringsskydd och utan oönskade bieffekter. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1805 såvittavser förslagen om sänkt kompensationsnivå i sjukpenning- ochföräldraförsäkringarna samt ökad självrisk inom tandvårdsförsäkringen menavstyrker förslaget om slopande av fridagsregeln. deb att utskottet under moment 2 bort hemställa 2. beträffande sänktkompensationsnivå inom sjukförsäkringen m. m. attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1805 dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om ersättning vid tandvård, delsantar följande såsom Reservanternas förslag betecknade Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 § och 4 kap. 4, 10 och 14 §§ lagen(1962:381) om allmän försäkring skall ha nedan angivna lydelse: Hel sjukpenning utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med trehundrasextiofem. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. För försäkrad som avses i 1 § andra stycket utgör hel sjukpenning för dag. Helsjukpenning utgör/jer dag under ett kalenderår ochför övriga dagar av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med trehundrasextiofem. Sjukpenningen avrundas till närmasthela krontal. För försäkrad som avses i 1 § andra stycket utgör hel per dag. För då den försäkrade får sjukhusvård skallsjukpenningen minskas med , dock med högst en tredjedel avsjukpenningens belopp. Därvid skall det belopp varmed minskning sker avrundastill närmast lägre hela krontal. Sjukpenningen vid sjukhusvärd skall dockalltid utgå med lägst . Hel föräldrapenning enligt 2 § utgår med trettiosju kronor (garantinivå). Har föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför varit, eller skulle föräldern, om haft kännedom om samtliga föreliggande förhållanden, ha varit försäkrad för en sjukpenning överstigande nämnda belopp, utgår föräldrapenningen med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning enligt 3 kap. 4 §. Hel föräldrapenning enligt 2 § uigör av denfastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med trehundrasextiofem, ochavrundas till närmaste hela krontal. Föräldrapenningen utgör dock alllid lägsttrettiosju kronor (garantinivå). Föräldrapenning utgår med beloppöver garantinivån endast om föräldern under minst iföljd före barnets födelse ellerden beräknade tidpunkten för födelsen har haften sjukpenninggrundande inkomst som ger en föräldrapenning överstigande dennanivå. Detsamma gäller då föräldern skulle ha haft en sådaninkomst, om hade haft kännedom om samtliga föreliggandeförhållanden. Om föräldrarna har barnet gemensamt i sin vård, utgårföräldrapenning över garantinivån till fadern endast under förutsättning attäven modern är eller enligt vad förut sagts bort vara försäkrad för sjukpenningsom överstiger garantinivån. Undantag från vad nu sagts får medges när detvisas att modern till följdav sjiikdom eller av andra särskilda skäl inte kan anses ha möjlighet att vårdabarnet. Föräldrapenning enligt 8 § utgår med belopp som motsvararförälderns sjukpenning enligt 3 kap. 4 §. Bestämmelserna i 3 kap. 10 § fjärdestycket och 15 § äga motsvarande tillämpning på föräldrapenning enligt 8 §. Föräldrapenning enligt 8 § utgår med belopp som av den faststäUda sjukpenninggrundande inkomsten, delad medtrehundrasextiofem, och avrundas till närmaste hela krontal. Bestämmelserna i3 kap. 10 § fjärde stycket och 15 § äger motsvarande tillämpning påföräldrapenning enligt 8 §. som anges i 13 § penning för dag, när a)förälder inte förvärvsarbetar, med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning enligt 3 kap. 4 §, dock lägst trettiosju kronor (garantinivå). förstastycket utgår särskild föräldra- a) förälder inte förvärvsarbetar,med ett belopp som utgör av den fastställda sjukpenninggrundandeinkomsten, delad med trehundrasextiofem, och avrundas till närmaste helakrontal, dock alltid med lägst trettiosju kronor (garantinivå), b) förälderförvärvsarbetar högst hälften av normal arbetstid, med ett belopp som motsvararhälften av det belopp som anges under a), c) förälderförvärvsarbetar högst tre fjärdedelar av normal arbetstid, med ett belopp sommotsvarar en fjärdedel av det belopp som anges under a). Denna lag träder i kraft . dels antar följande såsom Reservanternas förslagbetecknade SfU1982/83:17 17 Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 §lagen (1981:691) om socialavgifter skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Reservanternas lydelse En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag som anges i3-5 §§ betala \.sjukförsäkringsavgift med 9,50 1..sjukförsäkringsavgift med 5,70 procent, procent, 2.folkpensionsavgift med 9,45 2. folkpensionsavgifl med 10,85procent, procent, 3.tilläggspensionsavgiftefter den procentsats som anges i särskild lag, 6. arbetsskadeavgiftefter den procentsats som anges i särskild lag, 1. arbetsmarknadsavgift , 8. arbetarskyddsavgiftmed , 9. vuxenutbildningsavgiftmed samt 10. lönegarantiavgiftmed . Arbetsgivaresom avses i 1 kap. 2 § andra stycket skall dock betala endasttilläggspensionsavgift. Staten betalar inte arbetsskadeavgift. Denna lag träder i kraft . Slopande av fridagsregeln (mom. 3) , (alla c) anför under förutsättning av avslag pä reservation 1ovan: dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Av vad" och slutar med "motion917" bort ha följande lydelse: Förslaget om ändringar i sjukförsäkringen i reservation 1ovan inrymmer också förslag om slopande av fridagsregeln och om en finansieringav kostnaderna härför, ca 180 milj. kr. Skulle detta förslag inte vinnariksdagens bifall anser utskottet med hänsyn till de orättvisa effekter somfridagsregeln medför för främst deltids- och skiftarbetande att regeln ändå bort. Finansieringen av kostnaderna bör då ske genom omfördelning inomsjukförsäkringssystemet varvid en sänkt kompensationsnivå kan övervägas.Utskottet biträder sålunda yrkandet i motion 917 om att regeringen skall läggafram förslag till om borttagande av fridagsregeln. SfU1982/83:17 ' 18 dels att utskottet under moment 3bort hemställa 3. beträffande slopande av fridagsregeln attriksdagen med bifall till motion 1982/83:917 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Hemmamakesjukpenning (mom. 11) , och (allac) anser deb att den del av utskottetsyttrande pä s. 10 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"är påkallad" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det inte rimligt atthemmamakesjukpenning-ens belopp varit oförändrat . medansamtidigt högsta sjukpenningbelopet successivt,ökat till följd av anknytningentill basbeloppet. Utskottet anser därför att hemmamakesjukpenningens beloppsnarast bör räknas upp i förhållande till basbeloppets utveckling sedan år 1974och därefter värdesäkras genom en anknytning till basbeloppet. Utskottettillstyrker sålunda bifall till motion 1257. Härigenom tillgodoses helt motion381 och delvis också motion 1815. dels att utskottet under moment 11bort hemställa 11. beträffande hemmamakesjukpenning attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1257 och med anledning av motionerna1982/83:381 och 1982/83:1815 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Egenföretagares val av karenstid (mom. 13) (), (), (), i (m), (),() och () anser deb att den del av utskottetsyttrande pä s. 11 som börjar med "Bestämmelsen om" och slutar med"motion 1808" bort ha följande lydelse: Bestämmelsen om att den försäkrade skall ha god hälsa ochinte ha fyllt för att kunna välja ett bättre sjukpenningskydd har bl. a.sin grund i att man velat förhindra spekulation med försäkringen. mening bör emellertid ett krav på god hälsa vid övergången tillkortare eller ingen karenstid vara tillräckligt för att nå detta syfte. Attdärutöver ha en åldersgräns utgör enligt utskottets mening ensärbehandling av äldre företagare som inte kan anses motiverad. Utskottet anserdärför att regeringen bör lägga fram förslag om slopande av nämndaåldersgräns. Ändringen bör komma även dem till godo som återkallar ettundantagande från ATP och därmed blir anslutna till sjukpenningförsäkringen. SfU1982/83:17 19 dels att utskottet under moriient 13 bort hemställa 13- beträffande egenföretagares val av karenstid attriksdagen med anledning av motionerna 1982/83:1808 och 1982/83:1254 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. mlnab/gotab 1983 75080