bet · G601UbU7 · 1982-12-31 00:00:00 — om antagning till högskolan 1981/82:417 av () vari yrkas 1. att hos regeringen begär att universitets-och högskoleämbe tet i samband med översyn av behörighetskraven vid antagning fill högskolestudier även får i uppdrag att lämna förslag till åldersbegränsning vid vissa utbildningslinjer, 2. att riksdagenhos regeringen begär att universitets- och högskoleämbetet får i uppdrag attlämna förslag till hur aktualitetskravet i fråga om grundkunskaper vidtillträde till högskolestudier bäst kan tillgodoses, 3. att riksdagenhos regeringen begär att universitets- och högskoleämbetet får i uppdrag att isamband med högskoleutbildning lämna förslag till användning av viktade betygmed beaktande av antal veckotimmar i resp. ämne på olika gymnasielinjer. 1981/82:422 av () vari yrkas att begär att regeringen vidtar åtgärder i syfte attskärpa förkunskapskraven vid tillträde till högre utbildning. 1981/82:762 av m.fl. (c) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2. att hos regeringen begär en översyn avantagningsbestämmelserna till högskolan i enlighet med vad som anges imotionen. 1981/82:1346 av m. (m) vari yrkas att hos regeringen begär en översyn avantagningsbestämmelserna fill högskolan. 1981/82:1827 av ()vari yrkas att begär att regeringen utreder frågan om antagningsprovtill högskolan. 1981/82:2045 av m. (m) vari - med hänvisning fill vad som anförts i avsnittet En skola för livet iden till finansutskottet remitterade motionen 1981/82:2018 - såvitt nu är ifråga yrkas 6. att beslutar att möjHgheter tillkonkurrenskomplettering skall finnas. 1981/82:2069 av m. (m) vari - med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Högre utbildning,forskarutbildning och forskning i den till finansutskottet remitterade motionen1981/82:2018 - såvitt nu är i fråga yrkas 1 1982/83. UbU 1982/83:7 2 1. att begär utredning omförutsättningarna att införa en förberedande utbildning som förberedelse förhögskoleutbildning. 1981/82:2104 av () och ChristerEirefelt (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om utbildning.' Vissabestämmelser om antagning till högskolan Behörighet För tillträde tiU grundläggande högskoleutbildninggäller dels krav på allmän behörighet, dels- i de flesta faU - krav på särskildbehörighet. Den särskilda behörigheten innebär krav på speciella förkunskaperför viss utbildningslinje eller kurs. Allmän behörighet har densom antingen genomgått fullständig, minst tvåårig utbildning igymnasieskolan (eller annan likvärdig utbildning) och har kunskaper i svenska som motsvarar slutfördlärokurs om minst två årskurser på någon linje i gymnasieskolan och har kunskaper i engelska som motsvarar slutfördlärokurs om minst två årskurser på någon linje i gymnasieskolan fyller senast under det kalenderår somutbildningen börjar och varit yrkesverksam (minst halvtid) före det kalenderhalvår då utbildningen börjar och har kunskaper i engelska som motsvarar slutförd lärokurs om minst två årskurser "å nåirnn linif» i ovmna*:iptnlan nch ärsvensk medborgare eller är bosatt i och har bosatt sig härhuvudsakligen i annat syfte än att här bedriva studier samt har vissakunskaper i svenska (gäller ej sökande med nordiskt språk sommodersmål) eller har minst elvaårig avslutad utländsk skolutbildningsom normalt slutförs tidigast då eleven är eller på annat vis är behörigtill högskolestudier i det land där han/hon fått skolutbildning och har kunskaper i engelska som motsvarar slutfördlärokurs om minst två årskurser på någon Hnje i gymnasieskolan och har vissa kunskaper i svenska (gäller ej sökandemed nordiskt språk som modersmål). Yrkandet behandlas även i betänkandet UbU 1982/83:5. I de faU det finns fler behörigasökande än antal tillgängliga platser måste ett urval göras bland de sökande.De sökande delas in i grupper efter behörighetsgrund. Urvalet inom varje gruppsker efter rangordning av de sökande vilken görs inom varje grupp enligt deurvalsgrunder som gäller för gruppen; Dl Sökande med högst betyg från tre- eller fyraårig linje y Poäng för betyg D2 Sökande med högst betyg från tvåårig linje eller 1 Sökande med tre- eller fyraårig | Hnje i gymnasieskolan eller I Poäng för betyg-t-poäng för eventu-motsvarande svenskutbildning / ell arbetslivserfarenhet (samtliga i grupp Dl ingår också I Sökande med tvåårig linje eller \ specialkursi gymnasieskolan el- I Poäng för betyg 4- poäng för eventu- lermotsvarande svensk utbild- > ell arbetslivserfarenhet ning(samtliga i gmpp D2 ingår I också i denna grupp) / 3 Sökande med folkhögskola Poäng förstudieomdöme -I- poäng för eventuell arbetslivserfarenhet 4 Övriga behöriga sökande, främstde som har allmän behörighet genom ålder och arbetslivserfarenhet. Hit försäven sökande med betyg som inte går att poängberäkna i gmpp 1-3 (t. ex. tvåeller tregradig betygsskala). Poäng för arbetslivserfarenhet 4-poäng för eventuellt högskoleprov. (De som endast kan placeras i denna grupphar företräde till av platserna.) Grupperna D 1 och D 2(beteckningarna används av UHÄ av praktiska skäl men återfinns inte ihögskoleförordningen) fiUdelas totalt en tredjedel av samtHga platser innanövriga grupper får sina andelar av platsantalet. Grupperna 1-4 fårutbildningsplatser i förhållande till sin andel av antalet sökande(proportionen kvotering). Sökande med utländsk skolutbildning UbU1982/83:7 4 antas i en särskild grupp. Den gruppen får normaltom.fatta högst av platserna på en viss utbildningslinje. Vid urvalet inomdenna grupp sker en bedömning av betyg och arbetslivserfarenhet. Sökande med utländsk skolutbildning kan under vissaförutsättningar och om de själva begär det bli placerade i grupp 4. Betygsmedelvärdet räknas ut så här; 1 Bokstavsbetygräknas om fill sifferbetyg: A, a=5, AB=4, Ba=3, B=2, BC, C=l. 2 Medelvärdet avbetygen i samtliga obligatoriska ämnen i avgångsbetyget räknas fram. Betyg ifrivilligt ämne (utökad studiekurs) räknas inte med. 3 Betyget igymnastik räknas med bara om det är högre än medelvärdet enligt p. 4 Omavgångsbetyget innehåller fler än tio betyg i obligatoriska ämnen-gymnastikbetyget inräknat - räknas inte de två lägsta betygen när medelvärdeträknas fram. 5 Slutligtmedelvärde räknas fram. Medelvärdet anges med en decimal. Regeringen har för anmält(prop. 1979/80:158, UbU 1979/80:36 och 38, rskr 1979/80:424) att den avserändra reglerna för meritvärdering av betyg fr. o. m. antagningen . Betyg i ämnen som krävs för särskild behörighet får interäknas bort, när betygsmedelvärdet räknas fram. Betyg i ämnen som kompletteraskommer att kunna sänka bétygsme-delvärdet. Vidare skall kunna krävas att manskall ha minst betyget 3 i varje Studieomdömet från folkhögskolanomräknas till siffervärden enligt följande: Utmärkt = 4, Mycket god = 3, God =2, Mindre god = 1. För att få poäng förarbetslivserfarenhet måste man ha arbetat (minst halvtid) i minst 15 månader.Endast arbete räknas. Kortare anställningsperiod än 3månader i samma anställning räknas inte. Som arbetslivserfarenhet räknas ocksåbl. a. vård av egna barn, värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst. ger - om man arbetat heltid - 0,2poäng per tremånadersperiod. Därefter ger varje 3-månadersperiod på heltid 0,1poäng. Maximalt kan man få 1,7 poäng, vilket motsvarar heltidsarbete. UbU1982/83:7 5 Om man arbetat halvtid får man maximal poäng efter 6 årsarbete. ger alltså dubbelt så hög poäng per3-månadersperiod.som senare arbete. I grupp 4 får man inte poäng för utbildningsmeriter. S.k.25:4-or får räkna poäng för arbetslivserfarenhet med avdrag för de somkrävs för allmän behörighet. Poäng för högskoleprovet får räknasendast i grupp 4. Maximal poäng för provet är 2,0. Alla som hänförs till grupp 4 får tillgodoräkna sådanpoäng, inte bara de som är behöriga enligt 25:4-regeln. Också de som genom"dubbelbehörighet" också tillhör annan grupp, t. ex. grupp 1 men somockså tillhör grupp 4 kan göra provet. Även vissa sökande med utländskutbildning kan fillhöra grupp 4 och göra provet. Högskoleprovet är ett prov som mäter kunskaper ochfärdigheter som man har användning för vid alla slags högskolestudier. Vad somprövas är t. ex. ordkunskap, allmänorientering och förmåga att läsa och förståskriftlig och grafisk information. Provresultatet - poängen - är giltigt i tvåår. Man får ta provet hur som helst och åberopa det bästaresultatet. Högskoleprovet anordnas , vår och höst,och pågår en hel dag. Sista anmälningsdag till vårens prov är ochtill höstens prov . Förtur i vissa fall för sökande med maximal poäng vilkautlottats två gånger Till ett fåtal mycket eftertraktadeutbildningar kan det hända att man inte blir antagen trots att man har maximalpoäng (antingen högsta betyg eller högsta poäng förbetyg/studieomdöme/högskoleprov -I- arbetslivserfarenhet). Om det händer vidtvå anmälningstillfällen till samma utbildningslinje går man före i kön vid dettredje anmälningstillfället. Tre fjärdedelar av platserna i resp. kvotgruppreserveras i första hand för sökande som skall ha företräde enligt den härregeln. Det är dock inte säkert att man blir antagen den tredje gången. Omflera sökande har rätt till företräde enligt den här regeln än det finnsplatser går de före som anmält sig flest gånger utan att antas. I sista handtillgrips lottning. Urval till enstaka kurser För urval till enstaka kurs, sominte motsvarar kurs inom allmän utbildningslinje, gäller andra regler än förlinje. Först kan ett antal platser UbU 1982/83:7 6 Det är antagningsmyndigheten som bestämmer om detta skall göras ochi så faU hur många platser som skall besättas på detta vis. VUka som skall fåförtur avgörs genom en individuell bedömning av varje sökandes behov avutbildningen och av hans eller hennes tidigare utbildning och yrkesverksamhet.Efter eventuell förtursantagning delas övriga sökande in i tre grupper: Sökande med minst två års högskoleutbildning. Sökande utan utbildning enligt punkt 1 med minst 15 månaders arbetslivserfarenhet. Rangordningen inom varje grupp görs efter densökandes egen prioritering av den aktuella kursen i förhållande till andrakurser som han eller hon har anmält sig fill samfidigt. I sista hand skerlottning. Antagningentill utbildningslinjer genom det centrala,datorbaserade antagningssystemet vid universitets- och högskoleämbetet Antalet sökande var 62 209, vilket innebär enökning med jämfört med antagningen till höstterminen (ht) 1981. Avde sökande var 55 515 () behöriga till någon/några av de utbildningar desökt. Av dessa lämnade 3 033 () återbud tUl samtliga alternativ de sökt. (ht 1981) (ht 1981) (]'864) (39) ) (16 964) (5 756) (13)' ( 2 626) ( 1 584) (43 678) Antalet antagna var 18 863 (av de behörigasökande), en ökning med 1 814 jämfört med . Antalet sökande och antagna fördelar sig enligt följandepå sektorer. Tekniska yrken (T) och sociala yrken (A) Vårdyrken (V) Undervisningsyrken (U) Antagna fördelade på kvotgrupper (ht 1981) Högst betyg från 3-4- poäng för betyg och Högst betyg gymnasieskola poäng för betyg 2-årig gymnasieskola poäng för betyg och arbetslivserfarenhet Folkhögskola Övriga främst 25:4-or Utländsk utbildning (3) (9) ( 3) Andel (%) av de antagna som har högst betygfrån gymnasieskolan 3 987 () 12 145 () UbU1982/83:7 8 Åldersfördelning bland de antagna (). 32 ( 41) 23 ( 28) 20 ( 16) 28 ( 25) 23 ( 29) 21 ( 20) 27 ( 30) 52 ( 43) 45 ( 36) 45 ( 36) 34 ( 28) 36 ( 32) 42 ( 36) 44 ( 36) tl( 11) 16 ( 16) 21 ( 24) 17 ( 20) 18 ( 15) 19 ( 22) 15 ( 16) 4( 3) 7( 9) 10 ( 14) 10 ( 11) 9( 11) 7( 9) 5( 7) 4( 7) 7( 9) 7( 7) 6( 6) 5( 6) 0( 0) 3( 3) 1( 2) 3( 3) 3( 4) 2( 3) 2( 2) 0( 0) 1( 1) 1( 1) 1( 1) 3( 3) 1( 2) l( 1) 100 (100) 100(100) 100 (100) 100 (100) 100 (100) 100 (100) 101 (100) Åldersfördelningenbland reservplacerade (ej antagna) sökande Totalt 34 317 100 Sökande med maximal poäng I grupperna Dl och D2 (sökande medhögst betyg från gymnasieskolan och vuxenutbildning)fanns totalt 1 225 sökande med 5,0 i medelbetyg. Av dessa antogs ej 205. I kvotgrupp 3 fanns 476 sökande (av de sökande igruppen) med maximal poäng för såväl studieomdöme som arbetslivserfarenhet. Avdessa antogs ej 162. Totalt omfattades 102 sökande avden s. k. lottningsgarantin, dvs. de hade trots maximal poäng inte kunnat antasvid minst två tidigare tillfällen. UbU1982/83:7 9 sökande fick ingen plats trots lottningsgarantin (de hadesökt endast en ort och kunde inte beredas plats just där). gällande regelsystem förantagning till högskolan redovisas i inledningen fill detta betänkande. Det fillämpas bl. a. vid universitets- och högskoleämbetets(UHÄ) centrala, datorbaserade antagning, vilken omfattar av nybörjarplatsernapå utbildningslinjer. Många utbildningslinjer, t. ex. de konstnärligautbildningarna, har lokal antagning, ofta enHgt särskilda regelsystem förbehörighet och urval. Antagning till den landstingskommunalavårdyrkesutbildningen sker genom en särskild antagningsnämnd i enligti allmänhet samma regelsystem som vid UHÄ:s centrala antagning. För urval tillenstaka kurs, som inte motsvarar kurs inom allmän utbildningslinje, gällerandra tillträdesregler än för linje. Vidare sker antagningen fill sådan enstakakurs lokalt. UHÄ lämnar regelbundet efter varje antagning vissauppgifter om resultaten från UHÄ:s egen centrala antagning. Utskottet har iinledningen till detta betänkande redovisat resultatet av antagningen i augusti1982. Av denna redovisning framgår bl. a. att av de antagna har någon formav gymnasial utbildning samt att den faktiska andelen av de antagna som harhögst betyg är . När det gäller åldersfördelningen bland deantagna framgår t. ex. att som andelen sökande i den yngstaåldersgruppen ) har ökat från så har deras andel bland deantagna minskat från . Uppföljnings- och utvärderingsverksamhet i fråga omhögskolans, antagningssystem sker f. n. inom fyra olika projekt startade avUHÄ. Det s. k. tillträdesprojektet inom UHÄ har bl. a. lett till rapporten av de nya tillträdesreglerna till högskoleutbildning(1979:13). Detta projekt är i avslutningsskedet. De övriga treolika utvärderings- och uppföljningsprojekten har satts i gång . Ettav dem utförs vid pedagogiska institutionen vid i och syftartill att dels ingående beskriva olika grupper sökande och antagna med hänsyntill faktorer som t. ex. utbildningsmässig och social bakgrund, dels undersökasambandet mellan olika urvalsgrunder och framgång i högskolestudierna bland deantagna. Projektet beräknas bli slutfört . Inom UHÄ har slutligen igångsatts två olikaundersökningar. Den ena skall ge en översikt av antagningen -med hänsyn till antagningens resultat(sarhmansättning m.m. av grupperna sökande och antagna). Undersökningenberäknas kunna redovisas under första hälften av . Den andraundersökningen är inriktad på konsekvenserna av de regeländringar beträffandeurval som UbU1982/83:7 10 trädde i kraft inför antagningen till höstterminen 1982.Denna undersökning beräknas kunna slutföras . Genom beslut uppdrog regeringen åt UHÄatt - med beaktande av vad som anförts i en till beslutet fogad promemoria -belysa konsekvenserna för tillträde till grundläggande högskoleutbildning avgymnasieutredningens (SOU 1981:96) förslag bl. a. i vad gäller urval tUlhögskoleutbildning. UHÄ har i skrivelse fill regeringen den 15 november 1982övervägt konsekvenserna för tillträde tiU grundläggande högskoleutbildning avgymnasieutredningens förslag bl. a. i vad gäller urval fill högskoleutbildning.UHÄ:s överväganden har gjorts mot bakgmnd av ätt betygens funktion vid urvaletär att vara instrument för urvalsgrunden studielämplighet, dvs. de förväntasange sannolikheten för framgång i högre studier. Ett grundläggande krav påbetyg som instrument för urval är enligt UHÄ att de har förmågan att rangordnade sökande (differentierande förmåga). För att vara ett lämpligturvalsinstrument bör betygssystemet vara så konstruerat att de sökande sprids -i vad gäller betygspoäng - över ett brett spektrum så att de kan rangordnasefter sina olika poängtal. Ett annat grundläggande krav vid urval efter betygär att - av rättviseskäl - betyg i samma ämne eller på samma kurs är jämförbaramellan olika lärare och skolor. UHÄ:s analys av gymnasieutredningens förslag visar att detav gymnasieutredningen föreslagna betygssystemet inte fyller dessa krav ochdärför knappast är användbart för urval. Utredningsmajoritetens förslag omtre-eller fyragradig betygsskala ger ett mindre antal möjliga "steg"än den nuvarande femgradiga, även i fråga om medelbetygen och därmed urvalspoängen.Redan i antalet skalsteg ligger en begränsning i spridningen och rlärmpd i mötliCThpfpr till rnnarirrlnino ----- - _j------------------- .1~, Svensk och internationell forskning har, anför UHÄ,klarlagt att betyg av det hittiUs använda slaget, om de är omsorgsfullt satta,är det bästa enskilda prognosinstrumentet när det gäller att förutsägastudieframgång. När det gäller andra instrument än betyg för urval somtillgodoser urvalsgrunden studielämplighet finns för vidkommandeendast ett väl utprövat instrument, nämligen högskoleprovet. Högskoleprovet harenligt UHÄ vissa förutsättningar att ersätta betygen vid urval tillhögskolestudier. Det förhållandet att den studielämplighetsprövning, som skallligga till grund för urval, koncentreras till ett enstaka provtillfälle skulledock kunna ses som en dramatisering av urvalet jämfört med de ochflera lärares intryck grundade - om än i de enskilda ämnena ofta mer subjekfiva- bedömningar som betygen ger uttryck för. Med den skärpta konkurrensen omhögskoleplatser och nuvarande ökade uppmärksamhet på sättet att antastuderande till högskolan framstår det som nödvändigt att de urvalsmetoder somväljs accepteras av den allmänna opinionen och upplevs som rimliga avpresumtiva sökande. Med denna utgångspunkt är enligt UHÄ en övergång tillstudielämplighetsprov som enda urvalsinstrument avseende studielämplig- UbU1982/83:7 11 het inte realistisk. En medelväg skulle kunna föreligga iett urvalssystem som bygger på betyg och studielämplighetsprov. För dettaändamål måste dock de av gymnasieutredningen föreslagna betygen utvecklas iriktning mot större differentierande förmåga och jämförbarhet. Detta uteslutersjälvfallet inte att hänsyn tas också till andra faktorer vid urvalet, t. ex.till fidigare arbetslivserfarenhet. Provets betydelse bör enHgt UHÄ kunnaavdramatiseras väsentligt, om provresultatet sammanvägs med betygen från denavlämnande skolan. bör också betygens roll kunna avdramatiseraspåtagHgt, om provet ger en "andra chans" åt dem som gått igenomgymnasieskolan. UHÄ tar inte ställning till hur betyg och prov skall sammanvägas.Det behövs ytterligare utredningsarbete och överväganden i denna fråga. Det bör i sammanhanget slås fast att UHÄ;s uppdrag harvarit att belysa konsekvenserna för tillträde till högskolan avgymnasieutredningens förslag till bl. a. tre- eller fyragradig betygsskala.Skrivelsen fill regeringen rymmer inte förslag i egentlig mening tillförändringar av dagens antagningssystem, även om UHÄ har ansett det nödvändigtatt göra vissa bedömningar av olika instrument som grund för urval tillhögskoleutbildning. Under allmänna motionstiden ijanuari 1982 väcktes ett antal motioner som avser antagningssystemet förhögskolan. I mofion 1981/82:1827 föreslås antagningsprov somkomplement till betygen vid ansökan till högskolan och i motion 1981/82:1346begärs en översyn av antagningsbestämmelserna för densamma. Enligt motion 1981/82:417 (yrkandena 2 och 3) bör utredas hur aktualitetskravet i fråga omgrundkunskaper vid tillträde till högskolestudier skall kunna tillgodoses samthur betyg vid ansökan fill högskola skall kunna viktas efter timtal för resp.ämne i gymnasieskolan. I motion 1981/82:422 begärs att regeringen vidtaråtgärder i syfte att skärpa förkunskapskraven. Utskottet har i det föregående redovisat huvuddragen iUHÄ:s skrivelse till regeringen beträffande vissa frågor om urval tillhögskolestudier. a. belyses i skrivelsen utförligt frågan om prov somkomplement till betygen samt vissa andra av de i nyssnämnda motioneraktualiserade frågorna. Utbildningsministern har i svar på fråga i kammaren den 21oktober 1982 meddelat att hon avser ta inifiativ fill en översyn avfillträdessystemet i stort när UHÄ redovisat sitt uppdrag av den 4 februari1982. Enligt meddelandet utesluter emellertid inte detta att smärre justeringari de nuvarande reglerna kan visa sig motiverade i avvaktan på resultatet avdenna översyn.' Med hänvisning fill att UHÄ nu redovisat sitt uppdrag ochfill den fortsatta beredningen av hithörande frågor inom regeringskanslietföreslår utskottet att avslår mofionerna 1981/82:417 yrkandena 2 och3,1981/82:422, 1981/82:1346 och 1981/82:1827. I motion 1981/82:2069 (yrkande 1) begärs en utredning omförutsättning- UbU1982/83:7 12 arna att införa en förberedande utbildning somförberedelse för högskoleutbildning. Regeringen har i proposition 1982/83:2 lagt fram förslagom kompletteringar till läroplan för vuxenutbildning m. m.,innebärande bl. a. ett etappsystem för de olika allmänna ämnena. Samtligaetapper skall tillsammans svara rnot vad som ingår i resp. ämne enligtläroplanerna för (etapp 1) och gymnasieskolan (etapperna 2-4).Etapperna skall bygga på varandra. Etapp 2 skall i princip motsvara ett- ochtvååriga studiegångar inom gymnasieskolan, etapp 3 treåriga studiegångar ochetapp 4 vissa mycket omfattande studiegångar inkl. högre specialkurser. Varjeetapp skall betraktas som en fristående kurs. Den kommunala vuxenutbildningenerbjuder således kurser som kan tjäna som förberedelse för högskoleutbildning.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1981/82:2069 yrkande 1. I mofionerna 1981/82:417 (yrkande1) och 1981/82:2104 (i denna del) begärs att UHÄ skall få i uppdrag att lämnaförslag till åldersbegränsning vid vissa utbildningslinjer. UHÄ har fått regeringens uppdrag attutreda frågan om en övre åldersgräns för antagning till längre grundläggandehögskoleutbildning. Beträffande antagning till läkarlinjen har riksdagengodkänt att en övre åldersgräns fastställs (prop. 1981/82:193. UbU 1981/82:33,rskr 1981/82:372). bör med detta avslå mofionerna 1981/82:417 yrkande1 och 1981/82:2104 i denna del. I motion 1981/82:762 (yrkande 2)framförs uppfattningen att det bör vara möjligt att räkna kort yrkesinriktadkurs som arbetslivserfarenhet vid ansökan till högskolan. En översyn aväntagnrrigsreglerna i uetta syiie begäis i motionen. Utbildning tillgodoräknas aldrig såsomarbetslivserfarenhet vid urval till högskoleutbildning, eftersom införandet avarbetslivserfarenhet som urvals-grund hade ett speciellt syfte, nämligen attöppna vägar för återkommande utbildning och en breddad rekrytering tillhögskolan. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att avslårmotion 1981/82:762 yrkande 2. Enligt motion 1981/82:2045 (yrkande6) bör besluta att möjligheter till s. k. konkurrenskompletteringskall finnas. har under föregående ställt sigavvisande fill tanken om rätt till konkurrenskomplettering. vad utskottet anfört i frågan i sitt betänkande UbU 1981/82:2 avstyrkerutskottet motion 1981/82:2045 yrkande 6. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. att beträffandeöversyn av antagningssystemet för högskolan avslår motionerna 1981/82:417yrkandena 2 och 3, 1981/82:422, 1981/82:1346 och 1981/82:1827, UbU1982/83:7 13 2. att riksdagenbeträffande viss förberedande utbildning avslår mofion 1981/82:2069 yrkande 1, 3. att riksdagenbeträffande övre åldersgräns för antagning till högskoleutbildning avslårmotionerna 1981/82:417 yrkande 1 och 1981/82:2104 i denna del, 4. att riksdagenbeträffande tillgodoräkning av utbildning som arbetslivserfarenhet vid ansökantill högskolan avslår motion 1981/82:762 yrkande 2, att beträffandekonkurrenskomplettering avslår motion 1981/82:2045 yrkande 6. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (), (), (), () (),(), (), (), (vpk), () och (). Översyn av antagningssystemet för högskolan m. m. (mom.1 och 2) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 11 börjar "Utskottet har" och på s. 12 slutar"yrkande 1" bort ha följande lydelse: