bet · G601LU17 · 1982-12-31 00:00:00 — Har två särskilt förordnade förmyndare utsetts attgemensamt utöva vårdnaden om ett barn och vill någon av förmyndarna attvårdnaden inte längre skall vara gemensam, skall rätten på talan av en av demeller båda anförtro vårdnaden om barnet åt en av dem efter vad som är bäst förbarnet. mer till det. I ärende som avses i första stycket skall rätten, när det rör omyndig som fyllt , bereda denne tillfälle att yttra sig, om det kan ske. Mot rättens beslut i ärende som avses i första stycket får talan föras, förutom av den som beslutet särskilt rör, av vår och en som har rätt att göra ansökan. Ansökan om förmyndares förordnande eller entledigande fårgöras, förutom av överförmyndaren och förmyndare, av den omyndige själv, om hanfyllt , samt av hans make och närmaste fränder. Förmyndare, som gjortsig skyldig till försummelse i vårdnaden om underårig, får entledigas även påansökan av socialnämnd. Fråga som avses i denna paragraf skall rätten ocksåtaga upp självmant, när anledning förekommer därtill. Ansökan om förordnande eller entledigande av en förmyndarefår göras, förutom av överförmyndaren och förmyndare, av den omyndige själv, omdenne har fyllt , samt av hans eller hennes make och näimastesläktingar. En förmyndare som är lämplig att utöva vårdnaden om enunderårig får entledigas även på ansökan av socialnämnden. Frågor som avses idenna paragraf skall rätten också ta upp självmant, när anledning förekom- Har omyndig flera förmyndare, skola de, såvitt rörer egendomen, handhava förmynderskapet gemensamt; dock må rätten förordna, att tillgångarna skola för förvaltning på visst sätt dem emellan fördelas, eller att, med bibehållande i övrigt av gemensam förvaltning, vissa tillgångar skola förvaltas av en förmyndare ensam. Den som skall ensam råda över vissa tillgångar må ock ikläda Har en omyndig flera förmyndare, skall de, såvitt röregendomen, ha hand om förmynderskapet gemensamt. Rätten kan dock förordna atttillgångarna skall för förvaltning fördelas på visst sätt mellan dem eller attvissa tillgångar skall förvaltas av en förmyndare ensam. Den som ensam råderöver vissa tillgångar/år också ikläda den omyndige sådana förbindelser somfaller inom områ- 6 Senaste lydelse 1981:26. den ofnyndige sådana förbindelser som falla inom områdetför dessa tillgångars förvaltning. Tillkommer ej vårdnaden om underårig föräldrarna eller enav dem, skall vårdnaden, om flera förmyndare förordnas, utövas av den blandförmyndarna som rätten utser därtill. Denne må, om det finnes lämpligt, avrätten befrias från skyldigheten att deltaga i handhavandet av den omyndigesövriga angelägenheter. Har den som är förklarad omyndig fleraförmyndare,/örorrfne rätten en av dem att hava den omsorg om myndlingensperson, varom i 1 § sägs. Kunna, där den omyndige har fleraförmyndare, dessa ej enas i ärende, vari avgörandet tillkommer dem, gälle denmening som överför-, myndaren finner sig kunna biträda. Är fråga om åtgärd,vartill överförmyndarens samtycke erfordras, må samtycke till åtgärden givasutan hinder av meningsskiljaktighet mellan förmyndarna. Innan i dessa fallbeslut meddelas, skall överförmyndaren bereda medförmyndare tillfälle attyttra sig. det för dessa tillgångars förvaltning. Står en underårig inte under vårdnadav någon förälder och har flera förmyndare förordnats, skall vårdnaden utövasav den bland förmyndarna som rätten utser därtill. Rätten kan också utse tvåförmyndare att gemensamt utöva vårdnaden, om de är gifta med varandra eller bortillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. Den eller de som haranförtrotts vårdnaden kan, om det är lämpligt, av rätten befrias från skyldighetenatt delta i handhavandet av den omyndiges övriga angelägenheter. Har den somär förklarad omyndig flera förmyndare, förordnar rätten en av dem att ha denomsorg om myndlingens person som anges i Har en omyndig flera förmyndare ochkan dessa ej enas i ett ärende som rör den omyndiges egendom och som de skallbesluta i, gäller den mening som överförmyndaren biträder. Är det fråga om enåtgärd som kräver överförmyndarens samtycke, kan samtycke ges till åtgärdenäven om förmyndarna har olika mening. I sådana fall skall överförmyndaren dockbereda medförmyndare tillfälle att yttra sig innan överförmyndaren beslutar isaken. Bestämmelserna i 6 § äga motsvarandetillämpning, när föräldrar eller adoptivföräldrar gemensamt ha vårdnaden och enav dem utan beaktansvärt skäl egenmäktigt bortfört eller kvarhåller barnetsamt den andre begär rättelse. Bestämmelserna i 6 § gäller också när föräldrar,adoptivföräldrar eller särskilt förordnade förmyndare gemensamt har vårdnadenoch en av dem utan beaktansvärt skäl egenmäktigt bortfört eller kvarhållerbarnet samt den andre begär rättelse. Denna lag träder i kraft , Förekommer i lag eller annan författning hänvisning tillföreskrifter som har ersatts av bestämmelser i denna lag, tillämpas i ställetde nya bestämmelserna. Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs att 10 och 48 §§ socialtjänstlagen (1980:620)skall ha nedan angivna lydelse. bör genom hjälp i hemmet, färdtjänst ellerannan service underlätta för den enskilde att bo hemma och ha kontakter medandra. Nämnden bör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänstergenom rådgivningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller annandärmed jämförlig verksamhet. Nämnden kan utse en särskild person (kontaktperson) eller en familj med uppgift att' hjälpa den enskilde och hans närmaste i personliga angelägenheter, om den enskilde begär eller samtycker till det. Nämnden kan utse en särskild person (kontaktperson) elleren familj med uppgift att hjälpa den enskilde och hans närmaste i personligaangelägenheter, om den enskilde begär eller samtycker till det. För barn sominte har fyllt får kontaktperson utses endast om barnetsvårdnadshavare begär eller samtycker till det. Har barnet fy Ut fårkontaktperson utses endast om barnet självt viU det. Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum 1 kap, 4 § , 2 kap, 1, 4-6, 8 och 9 §§ , dock inte befogenhet enligt 9 § att besluta att inte påbörja utredning eller att lägga ned en påbörjad utredning, 3 kap, 5, 6 och 8 §§ . Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när detgäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum 1 kap. 4 § , 2 kap, 1, 4-6, 8 och 9 §§ ,dock inte befogenhet enligt 9 § att besluta att inte påbörja utredning elleratt lägga ned en påbörjad utredning, 3 kap. 5, 6 och 8 §§ , / 6 kap. 18 § andra stycket , 7 kap. 7, 11 och 14 §§ , dock inte befogenhet enligt 7 § att godkänna avtal som innefattar åtagande att utge engångsbelopp. 1 kap, 7,11 och 14 §§ , dock intebefogenhet enligt 7 § att godkänna avtal som innefattar åtgande att utgeengångsbelopp. Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får inte helleromfatta befogenhet att meddela beslut i frågor som avses i 25, 27 eller 28 §denna lag eller att fullgöra vad som ankommer på nämnden enhgt 5 § lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag eller enligt 9§ lagen (1964:143) ombidragsförskott. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. Senaste lydelse 1981:1244, LU 1982/83:17 60 Härigenom föreskrivs att 7 kap, 4 § brottsbalkenskall ha nedan angivna lydelse. Skiljernågon obehörigen barn från den som har vårdnaden, dömes, om detej är brott mot frihet, för egenmäktighet med barn till böter eller fängelse ihögst . Detsammaskall gälla, om fader skall gälla, om den 5om eller moder utan beaktansvärt skäl gemensamt med annan har vårdna- egenmäktigt bortför barn under fem- den om ett barn utan ton år, som står under båda föräld- beaktansvärt skäl egenmäktigt bort- rarnas vårdnad, eller om den som för barnet eller om den som skall ha skall hava vårdnaden obehörigen vårdnaden obehörigen bemäktigar bemäktigar sig barnet och däri- sig barnet och därigenom själv tar sig genom själv tager sig rätt. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 4 § lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag' skall ha nedan angivna lydelse. Rätten att uppbära allmänt barnbidrag för visst barn tillkommer, där barnet står under föräldrarnas gemensamma vårdnad, barnets moder, eller om föräldrarna gjort anmälan härom till allmän försäkringskassa, barnets fader. År fader eller moder som uppbär bidrag enligt vad nu har sagts till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak förhindrad att deltaga i vårdnaden, skall rätten att uppbära bidraget i stället tillkomma den andre av föräldrarna. Har föräldrar gemensamt vårdnaden om ett barn, men bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av dem, tillkommer rätten att uppbära allmänt barnbidrag efter anmälan denne förälder. Står barnet ej under föräldrarnas gemensamma vårdnad, tillkommer rätten att uppbära bidraget den som har vårdnaden om barnet. Rätten att uppbära allmänt barnbidragför ett barn tillkommer, där barnet står under föräldrarnas gemensammavårdnad, barnets moder eller, om föräldrarna gjort anmälan härom till allmänförsäkringskassa, barnets fader. Är den förälder som uppbär bidrag enligt vadnu har sagts till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak för längre tidförhindrad att deltaga i vårdnaden, skall rätten att uppbära bidraget istället tillkomma den andra föräldern. Om föräldrarna gemensamt har vårdnadenom ett barn men barnet varaktigt bor tillsammans med endast en av dem,tillkommer rätten att uppbära allmänt barnbidrag efter anmälan den förälder sombarnet bor hos. Står barnet ej under föräldrarnas gemensamma vårdnad,tillkommer rätten att uppbära bidraget den som har vårdnaden om barnet. Har tvåsärskilt förordnade förmyndare utsetts att utöva vårdnaden gemensamt, skaU vadsom har sagts om barnets fader och moder i stället gälla den manligerespektive den kvinnliga förmyndaren. I fråga om rätten att uppbära allmäntbarnbidrag likställs med föräldrar de, som med socialnämndens tillstånd hartagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. Allmän försäkringskassa får på framställning avsocialnämnd förordna att allmänt barnbidrag för barn, som genom socialnämndensförsorg placerats i enskilt hem, skall uppbäras av den som fostrar barnet. Harbarnet placerats i enskilt hem av annan än socialnämnd, får sådant förordnandemeddelas på framställning av den som enligt första stycket uppbär bidraget. Denna lag träder i kraft , ' Lagen omtryckt 1973:449. 2 Senaste lydelse 1981:703. 6 1982/83. LU1982/83:17 62 Lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott Härigenom föreskrivs att 9 § lagen(1964:143) om bidragsförskott skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9f Bidragsförskott utbetalas till vård- . Bidragsförskott utbetalas till vård nadshavaren. Vistas barnet i annat nadshavaren eUer, om vårdnaden enskilt hem, får har anförtrotts åt en särskik förord- efter framställning från vårdnadsha- nad förmyndare, denne. Har två våren betala förskottet till den som särskilt förordnade förmyndare ut- fostrar barnet, setts att utöva vårdnadengemensamt, utbetalasbidragsförskottet tiU den kvinnliga förmyndaren eller, om förmyndarna begärdet, till den manlige förmyndaren. Vistas barnet i annat enskilt hem, fårförsäkringskassan efter framställning från vårdnadshavaren betala förskottettill den som fostrar barnet. Om synnerhga skäl föreligga, får förskottet påframställning av socialnämnd utbetalas till lämplig person eller till nämndenatt användas för barnets bästa. Vårdas barnet under hel månad i familjehem eller hem förvård eller boende inom , utbetalas bidragsförskottet till detkommunala organ som svarar för vårdkostnaden. Det bidragsförskottsbelopp som först förfaller tillbetalning efter beslut om förskott må, där barnet å vilkenförskottsbeloppet belöper i väsentlig mån erhållit sin försörjning av allmännamedel, till den del beloppet motsvarar vad den myndighet som tillhandahållitförsörjningen visar sig hava för nämnda tid utgivit för barnets försörjninguppbäras av myndigheten. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1976:277. 2 Senaste lydelse 1981:44. LU1982/83:17 63 1982/83:3 y om vårdnad och umgänge m. m. 1981/82:168 i vissdel) har beslutat inhämtasocialutskottets yttrande över i proposition 1981/82:168 om vårdnad ochumgänge m. m. framlagt förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen(1980:620). I propositionen föreslås, såvitt nuär i fråga, ändrade regler för förordnande av s. k. kontaktperson (10 §socialtjänstlagen) och för delegation av socialnämndens yttranden till domstoli mål och ärenden om vårdnad eller umgänge (48 § socialtjänstlagen). Förslaget rörande kontaktperson innebär att kontaktpersonför den som är över 15 men under skall kunna förordnas med enbart denunges samtycke. Däremot krävs enligt förslaget inte samtycke från den ungesvårdnadshavare. När det gäller barn avses nuvarande reglerfortsätta att gälla, dvs. att för förordnande krävs vårdnadshavarens samtyckemedan den unges egen inställning inte är av någon avgörande betydelse. Utgångspunkten för propositionsförslaget är uppenbarligenatt det f. n. krävs samtycke från såväl vårdnadshavare som den unge själv för attförordna kontaktperson för den som är över 15 men under . I propositionenåberopas ett uttalande av socialutskottet (SoU 1979/80:44 s. 70 ff.), somemellertid närmast avsåg andra situationer än den nu aktuella. mening är det tveksamt om detta uttalande kan läggas till grund förgenerella slutsatser i den något annorlunda frågan om talerätt förvårdnadshavaren när en äldre tonåring själv vänder sig till förbistånd. Utskottet vill i det sammanhanget erinra om bestämmelsen i 56 §socialtjänstlagen, enligt vilken barn som har fyllt själva har rätt attföra sin talan i mål och ärenden enligt lagen. Förarbetena till dennabestämmelse är inte entydiga, men ger närmast vid handen att socialtjänstlagengenerellt ser barn som självständiga parter i ärenden enligt lagen(se prop, 1979/80:1 Del A s, 408-409). Även föräldrarna har emellertid enställning som part. Detta kan ge upphov till olika gränsdragningsproblem därdet finns utrymme för olika meningar. Det kan sålunda te sig rimligt att densom är själv får avgöra frågor som rör honom eller henne på ett merapersonligt sätt och att föräldrarnas inställning i sådana frågor inte bör varaavgörande för om bistånd får ges den unge på det sätt han eller hon önskar. LU1982/83:17 64 kan hävdas att föräldrarna i egenskap avvårdnadshavare har ett berättigat intresse av att få påverka avgörandet avfrågor som rör t, ex, boende eller utbildning eller som har större ekonomiskbetydelse för den unge eller den övriga familjen. Det är möjligt attlagstiftningen bör förtydligas på denna punkt. Denna fråga får emellertid ansesligga inom det uppdrag som lämnats socialberedningen (S 1980:07), varför någotinitiativ från sida inte är påkallat, 1 avsaknad av klargörande rättspraxis får emellertid detaktuella rättsläget sägas vara oklart. Utskottet vill i det sammanhanget nämnaatt kammarrätten i i en dom fastställt ettbeslut varigenom en 15-årig flicka mot moderns/vårdnadshavarens bestridandebeviljats bistånd enligt socialtjänstlagen i form av placering i familjehem.Målet beror f, n, av regeringsrättens prövning. Skulle regeringsrättenfastställa kammarrättens beslut torde detta innebära att även andra åtgärderenligt socialtjänstlagen, således bl, a, förordnande av kontaktperson, kanbeviljas den som är även mot vårdnadshavarens bestridande. Etttillägg till 10 § av det innehåll som föreslås i propositionen skulle i sådantfall sakna självständig betydelse och skapa förvirring. mening bör man därför i allt fall f, n, inte införa särskildabestämmelser om förordnande av kontaktperson utan avvakta utvecklingen. Utskottet anser att frågan om kontaktperson är sekundär idetta sammanhang och att det ytterst gäller rätten för den som fyllt men ej 18 att uppträda som egen part i socialtjänstärenden, . Utskottet vill framhålla att socialtjänstlagen är enramlag med generella regler för alla typer av åtgärder enligt lagen.Kontaktperson intar härvid inte någon särställning. Det är endast en åtgärdbland många andra. Vilken åtgärd som skall väljas i varje särskilt fall ärberoende på de individuella omständigheterna. Det ter sig därför tveksamt ävenfrån systematisk synpunkt att införa särbestämmelser för en särskild typ avåtgärd, i det här fallet kontaktperson. Om socialtjänstlagen skall förses medundantag för alla speciella situationer där olika problem efter handuppmärksammas kommer den snart att förlora sin karaktär av ramlag. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda denföreslagna ändringen av 10 § socialtjänstlagen. Den föreslagna ändringen av 48 § socialtjänstlagen syftartill att öppna möjlighet för socialnämnderna att delegera yttranden tilldomstol i vårdnads-och umgängesmål. Delegation till såväl förtroendevalda somtjänstemän avses härigenom bli möjlig, det senare dock bara i undantagsfall.Skäl för förslaget synes vara ett önskemål om att kunna undvika att förstärkakonflikten mellan föräldrarna genom den prövning som annars sker i helanämnden. Utskottet är för sin del inte övertygat om att en prövningi nämnd leder till en upptrappning av konflikten. Tvärtom kan en fortsattdomstolstvist undvikas genom att parterna redan på ett tidigarestadium får tillfälle LU1982/83:17 65 att framföra sina synpunkter på vårdnadsutredningen och påev. behov av kompletterande utredning. Yttranden till domstol i mål om vårdnad eller umgängemåste vidare sägas vara av utomordentligt stor betydelse för den enskilde.Domstolarna tar i mycket stor utsträckning hänsyn till innehållet ivårdnadsutredningen och till nämndens bedömning. Av rättssäkerhetsskäl får detdärför anses tveksamt med en mera omfattande delegation av i vart fall tvistigaeller mera svårbedömda vårdnads- och umgängesfrågor. Därtill kommer att socialnämnden ofta kan ha anledning attsätta sig in i dessa ärenden för att kontrollera att de utreds och handläggs påett sätt som står i överensstämmelse med nämndens intentioner. görs av en tjänsteman eller eventuellt en särskilduppdragstagare och yttrandet avges av en annan tjänsteman kan det lätt bli såatt vårdnadsutredningen inte utsätts för nödvändig kritisk granskning. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att ansökan omvård m, m, enligt lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga(LVU) i princip inte får delegeras. Undantag gäller endast för det fall attdistriktsnämnder inte finns inrättade och då endast för delegation till ensärskild avdelning inom nämnden (47 § andra stycket socialtjänstlagen). Försärskilt brådskande situationer finns i stället särskilda bestämmelser ombeslut av nämndens ordförande eller annan särskilt förordnad ledamot av nämnden(se 6 och 11 §§ LVU), Det ligger nära till hands att se svårbedömdavårdnadsfrågor och frågor om vård enligt LVU på ungefär samma sätt, I principbör således nämnden själv fatta dessa kvalificerade beslut. Däremot bör detinte möta något hinder att otvistiga eller annars mera rutinartade avgörandendelegeras. Detta torde dock kräva en viss omarbetning av lagförslaget som kanvara svår att göra inom ramen för det nu aktuella ärendet. En möjlighet voredärför att överlåta även denna uppgift åt socialberedningen, som då meraallmänt kan överväga utformningen av samtliga delegationsregler isocialtjänstlagen och därvid beakta behovet av en snabb handläggning av frågorrörande vårdnad och umgänge. Närvarande: (), (),(), (), (). (),(), (), (), MariaLagergren (s), (), (vpk), (), GunnarStröm (s) och (). LU1982/83:17 66 av (), () och (), som anser att den del av utskottets yttrande på s. 2 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "10 § socialtjänstlagen"bort ha följande lydelse: Om rättspraxis, i enlighet med som antas i propositionen,emellertid visar sig vidhålla kravet på samtycke även från vårdnadshavare närdet gäller förordnande av kontaktperson för någon som är över 15 men under 18år finns det goda skäl för den föreslagna lagändringen. Den unge har ensjälvständig rätt till bistånd från sida. Om socialnämndenefter prövning finner att den unge har behov av en kontaktperson och han självönskar detta stöd bör inte föräldrarna kunna hindra att han erhåller detta. Ensådan åtgärd, vidtagen i den unges intresse, bör ofta kunna vinnaföräldrarnas förståelse även om de från början har en negativ inställning. Detfinns heller inte anledning att anta att en åtgärd som på detta sätt endastsyftar till att ge den unge ett personligt stöd skulle påverka den. Allmänt sett bör disponeratillräckliga möjligheter för att i varje situation kunna ge ett barn den hjälpeller det stöd som behövs. Detta ligger i särskilda ansvar förbarn och unga. Propositionsförslaget ligger i linje med denna syn. Utskottetvill därför i sak tillstyrka det föreslagna tillägget till 10 §socialtjänstlagen, även om lagstiftningsfrågan måhända bör uppskjutas medhänsyn till det f. n. oklara rättsläget. LU.1982/83:17 67 Av utskottet framlagda förslag till ändringar iregeringens lagförslag Förslaget till lag om ändring i Vid moment 5 i utskottets hemställan Regeringens förslag Utskottets förslag 6 kap. 3§ Barnet står från födelsen under vårdnad av bådaföräldrarna, om dessa är gifta med varandra, och i annat fall av modern ensam.Ingår föräldrarna senare äktenskap med varandra, står barnet från dentidpunkten under vårdnad av dem båda, om inte rätten haranförtrott vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade förmyndare. Om det döms till äktenskapsskillnad mellan föräldrarnastår barnet även därefter under båda föräldrarnas vårdnad, om inte den gemensammavårdnaden upplöses enligt 5, 7 eller 8 §. SkaU barnet även efter domen påäktenskapsskillnad stå under båda föräldrarnas vårdnad, skall rätten i domenerinra om att vårdnaden alltjämt är gemensam. Vid moment 9 i utskottets hemställan Står barnet under vårdnad av endast en av föräldrarna ochvill föräldrarna gemensamt utöva vårdnaden, skall rätten på talan av dem bådaförordna i enlighet med deras begäran, om inte gemensam vårdnad är uppenbartoförenlig med barnets bästa. Harförordnande om vårdnaden Har förordnande om vårdnaden intemeddelats tidigare, kan föräld- inte meddelats tidigare, kan föräld rarna efter anmälan av dem båda till rårna, i stället för att göra ansökan tlU pastorsämbetet få gemensam vård- rätten, efter anmälan av dem båda nad genom registrering, under förut- till pastorsämbetet få gemensam sättning att föräldrarna och barnet är vårdnad genom registrering, under svenska medborgare och kyrkobok- förutsättning att föräldrarna och förda på samma fastighet. barnet är svenska medborgare. 6 kap. 16 § . Anmälan enligt 4 § andra stycket Anrhälanenligt 4 § andra stycket omgemensam vårdnad för föräldrar om gemensam vårdnad för föräldrar som inte ärgifta med varandra görs som inte är gifta med varandra görs hos pastorsämbeteti den församling hos pastorsämbetet i den församling där föräldrarna och barnetär kyrko- där barnet är kyrkobokfört. Regeringens förslag Utskottets förslag Anmälan skall göras lan skall görasskriftligen av båda skrifthgen av båda föräldrarna. Beslut av pastorsämbetet får överklagas hos domkapitletgenom besvär. beslut får överklagas hos kammarrätten. Vid moment 15 i utskottets hemställan Om enförälder vid utövandet av vårdnaden om ett barn gör sig skyldig till missbrukeller försummelse eller i övrigt brister i omsorgen om barnet på ett sätt sommedför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling, skall rätten besluta omändring i vårdnaden. Står barnet under båda föräldrarnas vårdnad och gäller vad som sägs i första stycket en av dem, skall rätten anförtro vårdnaden åt den andra föräldern ensam. Brister också denne i omsorgen om barnet på det sätt som sägs i första stycket skall rätten flytta över vårdnaden till en eller två särskilt förordnade förmyndare. Står barnet under endast en förälders vårdnad, skall rätten i fall som avses i första stycket flytta över vårdnaden till den andra föräldern eller, om det är lämpligare, till en eller två särskilt förordnade förmyndare.