bet · G601SoU40 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:40 om bidrag til! den psykiatriska vården m. m. (prop.1982/83:174 delvis) I proposifion 1982/83:174 om vissaersättningar fill sjukvårdshuvudmännen, m. m. har regeringen(), såvitt propositionen hänvisats till socialutskottet (p.2 och p. 3), föreslagit att dels bemyndiga regeringen att godkänna överenskommelsenmellan statens förhandlingsnämnd och företrädare för ombidrag till den psykiatriska vården , m. m. dels anta det inom upprättade - vidpropositionen fogade - förslaget till lag om ändring i lagen (1982:177) omändring i lagen (1963:251) om behörighet att utöva tandläkaryrket (p. Propositionen i övrigt (p. 1), somavser frågor om sjukförsäkringens ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, harhänvisats fill socialförsäkringsutskottet, som behandlar denna del avpropositionen i betänkandet SfU 1982/83:26. Med anledning av propositionen harväckts två motioner, nämligen motion 1982/83:2415 av () ochMargit () samt motion 1982/83:2416 av m. fl. (vpk). Mofion1982/83:2415 (m) samt motion 1982/83:2416 (vpk), såvitt avser yrkandena 2-5,har hänvisats till socialutskottet. Motion 1982/83:2416 (vpk) i övrigt(yrkandena 1 samt 6 och 7) har hänvisats till sociålförsäkringsutskottet och behandlasi ovannämnda betänkande SfU 1982/83:26. I detta sammanhang behandlas även den till socialutskottethänvisade mofionen 1982/83:2419 av m. fl. (m), vilken väckts medanledning av proposition 1982/83:150 med förslag fill slutlig reglering avstatsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringspropositionen). I mofion 1982/83:2415 av LennartBlom (m) och () hemställs att måtte avslåproposifionen, såvitt avser p. I motion 1982/83:2416 av m. fl. (vpk)hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2-5), att uttalar 2. attde i avtalen inbyggda indexklausulerna för statsbidragen till 1 1982/83. SoU1982/83:40 2 sjukvårdshuvudmännen bör bibehållas alternafivt att ettnyttsystem där man garanterar värdebeständigheten införs, 3. att regeringenbör uppta överläggningar med angående ekonomiskt bidrag för attsäkerställa resurser för ett förverkligande av öppnare vårdformer inompsykiatrin, 4. attKommunförbundet bör representeras i den nya hälso- och sjukvårdsberedningen, 5. att då hälso- och sjukvårdsberedningen behandlarfrågor om psykiatri RSMH bereds möjlighet att delta. I motion 1982/83:2419 av UlfAdelsohn m. fl. (m) hemställs att med ändring av tidigare beslut tillBidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. för /84anvisar ett med 2 . Motiveringtill yrkandet finns i motion 1982/83:2417 (m). Bakgrund beträffande bidrag till den psykiatriska vården , och Malmökommuner övertog mot statsbidrag ansvaret för vården avsina psykiskt sjuka enligt särskilda avtal. beslutade att huvudmannaskapet för denav staten drivna mentalsjukvården m. m. skulle överföras tilllandstingskommunerna (prop. 1963:171, SU 1963:210, rskr1963:403). I proposition 1966:64 redovisades preliminära överenskommelserom landstingskommunernas övertagande av den statliga mentalsjukvården.Riksdagen bemyndigade regeringen att godkänna avtal med landstingskommunernasamt med , och kommuner om deras huvudmannaskap förmentalsjukvård m. m. enligt i propositionen angivna 'grunder (SU 1966:94; rskr1966:220). Regeringen godkände därefter avtal medlandstingskommunerna om övertagande av statens mentalsjukvård den 1 januari1967 och avtal'med , och Malmökommuner om övertagande av hela deras mentalsjukvård m. m. kommuningick då inte i landstingskommun. Avtalenimed ,och kommuner redovisades för i proposition 1967:69.Riksdagen hade inte något att erinra mot avtalen (SU 1967:106, rskr 1967:252). , Enligt1966 års mentalsjukvårdsavtal skulle till sjukvårdshuvudmännen utgå delsbyggnadsbidrag enligt en investeringsplan, dels driftbidrag, som grundade sigpå vårddagkostnaden vid de övertagna sjukhusen m. m. Båda bidragen varindexreglerade. Till nämnda bidrag kom särskild ersättning för avskrivning avsjukhusbyggnader samt bidrag till utrustning och till kostnader för markförvärvm. Vidare skulle utgå särskilda bidrag SoU1982/83:40 3 till , och kommuner föranordnande och drift av psykiatriska kliniker vid lasarett. Enligt avtalenskulle de ekonomiska villkoren i avtalen - i den mån inte annat framgick avavtalen - efter förhandlingar kunna ändras fr. o. m. . Fr. o. m. har på grundval av överenskommelsermellan företrädare för statens förhandlingsnämnd och företrädare försjukvårdshuvudmännen mentalsjukvårdsavtal ändrats vid'olika tillfällenoch bidragen till driftkostnader och andra bidrag bestämts för olikatidsperioder. Överenskommelserna har i förekommande fall inrymtbestämmelser om att förhandlingar skall tas upp om konsekvenserna för lönedelenav driftbidraget om förändringar sker av personallönerna. träffades mellanstatens förhandlingsnämnd och en överenskommelse om bidragtill den psykiatriska vården , m. m. (i det följande kallad1981 års överenskommelse), vilken bemyndigaderegeringen att godkänna (prop. 1980/81:187 p. 2, SoU 1980/81:43, rskr1980/81:403). I överenskommelsen bestämdes driftbidragen för åren 1980och 1981. Vidare bestämdes att staten fr. o. m. skall utge ett allmäntbidrag och ett särskilt bidrag för den psykiatriska vården. Dessa bidrag skallersätta samtliga bidrag enligt mentalsjukvårdsavtalen (utom statens pensionsåtaganden).Det särskilda bidraget skall enligt överenskommelsen utgå t. o. m. istället för byggnads- och utrustningsbidragen enligt mentalsjukvårdsavtalen,med undantag för vissa byggnadsobjekt som skall vara bidragsberättigande enligtde vid tiden för överenskommelsen gällande bestämmelserna. fastställdes det allmänna bidragetfill 3 720 milj. kr. resp. 3 900 milj. kr. och det särskilda bidraget till 126resp. 132 milj. kr. Om löner och priser steg med under ettvart avåren 1982 och 1983 skulle enligt överenskommelsen förhandlingar tas upp omkonsekvenserna av detta. Medel till sjukvårdshuvudmännen förersättningar för den psykiatriska vården har anvisats undersocialdepartementets huvudtitel under dels förslagsanslaget Bidrag tillanordnande av kliniker för psykiskt sjuka m. m., dels förslagsanslaget Bidragtill driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. I anslagsframställningen för /84 påpekadesocialstyrelsen beträffande det förstnämnda anslaget att fr. o. m. år 1981endast vissa byggnadsobjekt skall vara bidragsberättigande enligt hittillsgällande regler. skall sålunda framöver ta upp i 1981års överenskommelse preciserade ytterligare byggnadsobjekt till särskild prövningi fråga om bidragsgivning. anförde att en säker beräkning avanslagsbehovet därför inte kunde göras men beräknade medelsbehovet till 240milj. I årets budgetproposition (bil. 7 s. 138) SoU1982/83:40 4 föreslogs en medelsanvisning under anslaget med dettabelopp. Beträffande anslaget till driften av kliniker för psykisktsjuka m. m. anförde föredragande statsrådet i årets budgetproposition (bil. 139) att förutskickade överläggningar med sjukvårdshuvudmännen om bidragenför fiden skulle komma att ske ufifrån en samlad bedömning av dekommunalekonomiska frågorna och att hon i avvaktan på resultatethärav beräknade medelsbehovet för /84 till 4 126 milj. kr. Enmedelsanvisning med detta belopp föreslogs i propositionen. De föreslagna medelsanvisningarna under de båda anslagenföranledde inte någon erinran från socialutskottets sida (SoU 1982/83:24 p. 1).På förslag av utskottet har (rskr 1982/83:251)beslutat dels att under anslaget I 1. Bidrag fill anordnande av kliniker förpsykiskt sjuka m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av 240milj. kr., dels att under anslaget I 2. Bidrag till driften av kliniker förpsykiskt sjuka m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av 4 126milj. Bidrag till den psykiatriska vården I proposition 1982/83:174redovisas, såvitt nu är i fråga (p. 2), en mellan statensförhandlingsnämnd och företrädare för träffadöverenskommelse om bidrag till den psykiatriska vården (idet följande kallad överenskommelse). Enligt överenskommelsen skall staten fillsjukvårdshuvudmännen utge ett allmänt bidrag fill den psykiatriska vården med 3720 milj. kr. för (dvs. med samma bidrag som angavs i 1981års överenskommelse), med 4 080 milj. kr. för samt med 4 300 milj. kr.för . Vidare skall staten till sjukvårdshuvudmännen utge ett särskiltbidrag till den psykiatriska vården med 126 milj. kr. för (dvs. ävenhärvidlag samma belopp som enligt överenskommelse), med136 milj. kr. för samt med 142 milj. kr. I överenskommelsen finns inte någon bestämmelse om attförhandlingar skall tas upp om konsekvenser av höjning av löner och priser. I överenskommelsen regleras vidare kostnaderna för vårdvid rättspsykia-trisk klinik av den som genom lagakraftvunnen dom överlämnasfill sluten psykiatrisk vård. Överenskommelsen skall gälla under förutsättning att dengodkänns av regeringen samt av samtliga landstingskommuner och berörda kommuner. I propositionen begärs i här aktuell del (p. 2) attriksdagen skall bemyndiga regeringen att godkänna överenskommelsen. I mofion 1982/83:2415 av LennartBlom (m) och () anför motionärerna bl. a. att de med hänvisningfill rådande statsfinansiella läge SoU1982/83:40 5 finner den för överenskomna ersättningsnivånalltför hög och att nya förhandlingar därför bör upptas. Motionärerna yrkar attriksdagen avslår propositionen i här aktuell del. I motion 1982/83:2419 av UlfAdelsohn m. fl. (m) yrkas att med ändring av tidigare beslut skallunder anslaget Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjukam. m. /84 anvisa ett med 2 500 milj. kr. Imotion 1982/83:2417 (m), vilken som ovan nämnts innehåller motiveringen fillyrkandet, läggs bl. a. fram ett program mot inflationen, i vilket en stramekonomisk polifik med offentliga besparingar utgör det viktigaste inslaget. a. att mentalsjukvårdsbidraget reduceras med 2 500 milj. kr. Styrelsen för Landstingsförbundethar beslutat att för sin del godkänna den träffade uppgörelsenom tillskott till 1982 och bidrag till den psykiatriska vården resp.om bidrag samt beslutat att rekommendera sjukvårdshuvudmännen attgodkänna överenskommelse. Utskottet anser att överenskommelsen bör godtas även förstatens del och tillstyrker att regeringen ges det i propositionen begärdabemyndigandet. Motion 1982/83:2415 (m) avstyrks således. På grundval av överenskommelsen kan medelsbehovet /84 under anslaget Bidrag fill driften av khniker för psykisktsjuka m. m. nu beräknas till 4 423 milj. kr., dvs. ett belopp som med 297 milj.kr. överstiger den för /84 i årets budgetproposition föreslagnaoch av beslutade medelsanvisningen om 4 126 milj.kr. Utskottet föreslår därför att ytterligare 297 milj. kr. anvisas underanslaget Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. för nästabudgetår. I motion 1982/83:2419 (m) yrkas somovan nämnts en reducering med 2 500 milj. kr. av det av tidigarebeslutade anslaget till Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m.m. Yrkandet innebär att anslaget skulle skäras ned till mindre än hälften. Tillstöd för förslaget åberopas nationalekonomiska skäl. Av det ovan anförda framgår att utskottet inte kan biträdaett sådant förslag, som i sin förlängning ytterst drabbar de psykiskt sjuka.Utskottet vill dessutom framhålla att det av hänsyn till myndigheternasekonomiska planering m. m. bör krävas mycket starka skäl för att riksdagenskall ompröva och skära ned ett tidigare beslutat anslag, även om detta ärformellt möjligt att göra (jfr prop. 1973:90 s. 336-337, vari justifieministerni kommentar till nuvarande 9 kap. 3 § regeringsformen underströk attomprövningsmöjligheten "av praktiska skäl måste utnyttjas med mycket storförsiktighet"). Enligt utskottets mening har ingenting inträffat sommofive-rar en sådan fullständig omprövning av anslagsbeslutet som förutsätts imotion 1982/83:2419 (m). Yrkandet avstyrks således. SoU1982/83:40 > 6 I motion 1982/83:2416 av Inga Lantzm. (vpk) framförs bl. a. allmän kritik mot minskning av olika former avekonomiskt stöd fill sjukvårdshuvudmännen. Mofionärerna framhåller vidare attslopandet överenskommelse av indexklausul - dvs. bestämmelse omuppräkning av bidragsbelopp på grund av ökning av löner och priser - förstatsbidragen till sjukvårdshuvudmännen för kommer att innebäraytterligare neddragning i landstingskommunernas verksamhet och kommer attdrabba dem som bäst behöver den samhällsservice som sjukvårdshuvudmännenansvarar för. Motionärerna begär därför i här aktuell del av motionen (yrkande2) att skall uttala att de i avtalen inbyggda indexklausulerna förstatsbidragen fill sjukvårdshuvudmännen bör bibehållas, alternativt att ettnytt system bör införas där man garanterar värdebeständigheten. I sin anmälan till statsbudgetenför /84, såvitt avser finansplanen (prop. 1982/83:100, bil. 1),angav chefen för budgetdepartementet bl. a. att budgetpolitiken kommande årmåste inriktas på att metodiskt och långsikfigt uppnå en statsbudget i bättrebalans med samhällsekonomin som helhet. En av de främsta åtgärderna är därvid,anförde chefen för budgetdepartementet vidare, att minska automafiken iutgiftstillväxten.. I proposition 1982/83:90 om kommunalekonomiska frågorinför har chefen för budgetdepartementet mot nu nämnd bakgrund angettutgångspunkter för statsbidragsgivningen till kommuner och landstingskommuner.Riksdagen har genom propositionen - vilken hänvisats till finansutskottet ochkommer att behandlas i finansutskottets betänkande FiU 1982/83:45 - berettstillfälle att ta del av vad som i propositionen anförts om bl. a. automatiken istatsbidragsgivningen m. m. till kommunsektorn. Chefen för budgetdepartementetanför i propositionen bl. a. följande. Statens bidrag till kommunerna ochlandstingskommunerna är i hög grad automatikbundna och de har medverkat tillden automatiska utgiftstillväxten. Den automatiska pris- och löneuppräkningsom skett bör enligt min mening ersättas av en förutsättningslösdiskussion om vilka bidragsnivåer som kan medges med beaktande av desamhällsekonomiska förutsättningarna. En avvägning måste därvid göras mellanolika sektorer i syfte att uppnå ett för samhällsekonomin totalt sett rimligtresultat. En central utgångspunkt måste vara att det är självklartatt det blir någon uppräkning av statsbidrag och ersättningar mellan skilda år.Inför år 1984 gör jag den bedömningen att bidraget till psykiatrisk vård ochersättningar fill sjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen sammantaget kanökas endast i begränsad utsträckning. I fråga om vissa av nuvarande s. k. avtalsbidrag kanhittillsvarande principer inte längre tillämpas. Gamla avtal måste naturligtvisgälla j de fall de inte är slutreglerade. Detta innebär dock inte att praxisvid sidan om avtalstexten utan vidare skall äga fortsatt tillämpning. instämmer för sindel i dessa uttalanden. Det bör i detta sammanhang tilläggas att enligt punkt 9i en mellan SoU1982/83:40 7 företrädare för ochLandstingsförbundet träffad överenskommelse om vissa ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen - vilken redovisas iden till socialförsäkringsutskottet hänvisade delen (p. 1) i proposition1982/83:174 - en särskild ersättning med . per invånare, totalt 200 milj.kr., skall utgå från sjukförsäkringen fill sjukvårdshuvudmännenför att underlätta en utveckling mot öppnare vårdformer inom psykiatrin. Med hänsyn till det anförda kan utskottet inte förorda attförhandlingar upptas för att komplettera överenskommelse medindexklausuler eller att man på annat sätt söker garantera värdebeständighetenav de enligt överenskommelsen avtalade bidragen till den psykiatriska vården.Motion 1982/83:2416 (vpk) i här aktuell del (yrkande 2) avstyrks således. Bidrag till kommunerna för stödåtgärder för psykiskt sjuka En förändring av den psykiatriskavården med inriktning mot öppnare vårdformer har påbörjats. Utskottet har ibetänkande SoU 1982/83:15 utförligt redogjort för de riktlinjer m. m. somligger fill grund för det påbörjade förändringsarbetet. Huvuddragen iutvecklingen bör enligt dessa riktlinjer vara en utveckling mot öppnarevårdformer med decentralisering av resurserna till mindre enheter imänniskornas närmiljö, minskning av vårdplatsantalet i sluten vård, decentraliseringav långtidsvården samt ökad samverkan med . Betydelsen av en närasamverkan mellan den psykiatriska vården och understryks, motbakgrund bl. a. av att har det övergripande ansvaret för biståndfill dem som skrivs ut från den psykiatriska vården. I motion 1982/83:2416 (vpk)framhålls bl. a. att kommunerna har ett stort ansvar när det gäller attförverkliga den förhoppning som ställs på. en förbättrad och annorlundapsykiatri. Kommunerna bör därför enligt motionärerna tillförsäkras ekonomiskaresurser för att förverkliga detta reformarbete, som i hög utsträckning blirberoende av hur bl. a. (social hemhjälp) är utbyggd och organiseradute i kommunerna. Motionärerna begär i här aktuell del av motionen (yrkande 3)att skall uttala att regeringen bör uppta överläggningar med angående ekonomiskt bidrag för att säkerställa resurser förett förverkligande av öppnare vårdformer inom psykiatrin. Enligt ovannämnda punkt 9 iöverenskommelsen om vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen avses den nämnda särskilda ersättningenanvändas för vårdformer som underlättar utskrivning av patienter från denslutna vården till ett boende utanför institution. Sjukvårdshuvudmännen skallenligt nämnda punkt 9 gemensamt med primärkommunerna inom sitt område arbetaför en snabbare omstrukturering av psykiatrin och därvid preciseraarbetsfördelningen dem emellan. SoU1982/83:40 8 Inom ramen för arbetet i en nyinrättadsocialdepartementets hälso- och sjukvårdsberedning bör under år 1984utvecklingsläget i landstings- och primärkommuner redovisas. Frågan om omfördelning av resurser från psykiatrin tillsocialtjänsten har uppmärksammats i de nya direktiv (Dir. 1982:106) sommeddelats för socialberedningen (S 1980:7). I de nya direktiven tas bl. a. uppfrågor om återverkningar inom av förändringar mot öppnarevårdformer inom den psykiatriska vården. En förändring av den psykiatriskavården mot öppnare vårdformer m. m. ställer, anförs det sålunda bl. a., storakrav på att hälso- och sjukvårdens och huvudmän etablerar ettnära samarbete på såväl central som regional och inte minst lokal nivå.Omfattningen och takten i denna utveckling aktualiserar, framhålls det, fråganom en omfördelning av vissa resurser från sluten till öppen vård och frånpsykiatrin till . Med hänsyn till innehållet i den träffade överenskommelsenoch till det uppdrag som lämnats socialberedningen bör mofion 1982/83:2416(vpk) i här aktuell del (yrkande 3) inte föranleda något initiativ avriksdagen. Representation i hälso- och sjukvårdsberedningen m. m. har i socialdepartementetfunnits en sjukvårdsdelegation (S 1966:39).Sjukvårdsdelegafionen - i vilken funnits företrädare både försjukvårdshuvudmännen och för statliga myndigheter som har ansvar för sjukvård,arbetsmarknad, utbildning och samhällsekonomi - har haft till uppgift attfölja utbyggnaden av sjukvårdsresurserna i landet och verka för en samordningav sjukvårdsplaneringen. I samband med ovannämnda överenskommelse om vissaersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen harparterna enats om inrättandet av e'n hälso- ochsjukvårdsberedning. Hälso- och sjukvårdsberedningen, som skall ersättasjukvårdsdelegationen, skall bl. a. verka för en övergripande samordningmellan hälso- och sjukvården och de sektorer i samhället som är av betydelsefören samlad hälso- och sjukvårdspolitik. Beredningen skall vidare behandla frågorsom rör hälso- och sjukvårdens omvandling mot en struktur med större inslag avförebyggande åtgärder och öppnare vårdformer. Man skall därvid särskilt ta upputvecklingen inom äldrevården och mentalvården. Till beredningens område hör också bl. a.förutsättningarna för samordning av den långsiktiga planeringen av hälso- ochsjukvården, det fortsatta arbetet med läkarfördelningsprogram med de nyaförutsättningar för detta som den nya hälso- och sjukvårdslagen ger, övrigavårdpersonalprognoser och utbildningsfrågor samt hur kunskap och insatser frånandra sektorer än hälso- och sjukvården skall kunna tas till vara. I motion 1982/83:2416 (vpk) anförsbl. a. att det vore naturligt att kommunerna genom Svenska kommunförbundetdeltar i den nya hälso- och sjukvårdsberedningens arbete, eftersom justkommunerna får ett allt större ansvar för psykosocialt handikappade människornär de skall slussas ut från institutionerna. Motionärerna anför vidare atthälso- och sjukvårdsberedningen också bör uppta överläggningar med RSMH() då frågor inom psykiatrinbehandlas. Motionärerna begär, såvitt här är i fråga, att skalluttala dels att skall representeras i den nya hälso-och sjukvårdsberedningen (yrkande 4), dels att RSMH skall beredas möjlighet attdelta då hälso-och sjukvårdsberedningen behandlar frågor om psykiatri (yrkande5). Genom beslut harregeringen bemyndigat statsrådet att tillkalla den nya hälso- ochsjukvårdsberedningen. Den skall enligt regeringens beslut bestå av åttaledamöter, varav fyra skall representera staten och fyra huvudmännen förhälso-.och sjukvården. Statsrådet förutsätter enligt direktiven förhälso- och sjukvårdsberedningens arbete att såväl statliga myndigheter, främstsocialstyrelsen och , som socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri)skall biträda beredningen och ta fram det underlag m. m. som erfordras föröverläggningarna i beredningen. Inrättandet av beredningen förutsätts i övrigt enligtdirektiven inte påverka ansvarsfördelningen mellan å ena sidan de statligaförvaltningsmyndigheterna och å andra sidan sjukvårdshuvudmännen och övrigacentrala och regionala organisationer. Det ankommer principiellt på regeringen att besluta om hurarbetet i beredningen skall bedrivas. Utskottet anser det för sin delsjälvklart att beredningen i förekommande fall inhämtar synpunkter från berördaorganisationer. När det gäller frågor som uppgifter inom ramenför en omstrukturerad psykiatrisk vård ter det sig sålunda naturligt ochofrånkomligt att beredningen arbetar i nära kontakt med . Även i övrigt kan olika organisationer ha erfarenheter ochsynpunkter av värde för beredningens arbete. Dit hör bl. a. RSMH. Utskottetutgår från att dessa kunskaper tas till vara av beredningen. Formerna för attinhämta sådan information har emellertid inte anledning att gå in på.Utskottet avstyrker därför motion 1982/83:2416 (vpk) i här aktuella delar(yrkandena 4 och 5). Behörighet att utöva tandläkaryrket Enligt bestämmelser i 3 § lagen(1963:251) om behörighet att utöva tandläkaryrket krävs för legitimafion somtandläkare avlagd tandläkarexa- SoU1982/83:40 10 Dessa bestämmelser knyter an fillen tidigare ordning för den grundläggande tandläkarutbildningen då denomfattade tio terminer. beslutade emellertid om nytandläkarutbildning (prop. 1978/79:41, SoU 1978/79:3 y, UbU 1978/79:23, rskr1978/79:205), som innebär att den allmänna utbildningslinjen för tandläkare harmoderniserats och förkortats från tio till nio terminer fr. o. m. den 1-juli1979 och att en ettårig allmäntjänstgöring införs för dem som genomgår den nya,kortare utbildningen. Allmäntjänstgöringen kommer att genomföras första gångenunder och förläggas till folktandvården. För tandläkare med den nyautbildningen innebär beslutet bl. a. att legitimation skall kunna erhållasförst efter fullgjord allmäntjänstgöring. I det vid proposition 1982/83:174 fogade förslaget tilllag om ändring i lagen (1982:177) om ändring i lagen (1963:251) om behörighetatt utöva tandläkaryrket föreslås ändring av ovannämnda 3 § som i konsekvensmed det anförda innebär att för legitimation som tandläkare krävs avlagdtandläkarexamen samt fullgjord allmäntjänstgöring. 1. beträffande godkännande avöverenskommelse om bidrag till den psykiatriska vården, m. m. a) attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:174 punkt 2 och med avslag på motion 1982/83:2415 bemyndigar regeringen att godkänna överenskommelsen mellan statens förhandlings nämnd och företrädare för om bidrag till den psykiatriska vården , m. m., b) attriksdagen - utöver tidigare anvisat förslagsanslag 4 .