bet · G601TU12 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta system är enligt motionärerna ägnat att driva på neddragningen avvägverkets ordinarie byggnadsverksamhet samt medverka till otrygghet förpersonalen liksom försämrade planeringsförutsättningar för verket. Motionärernabegär därför att som sin mening ger regeringen till känna dels vadsom anförts i motionen om ökad trygghet för de anställda och bättreplaneringsförutsättningar för , dels att landets väginvesteringartill den absolut övervägande delen skall ske via anslag på verkets ordinariebudget. Såsom framhålls i propositionen erhåller årligen- förutom de medel som anvisas på ordinarie byggnadsanslag - regelmässigt storatillskott av medel för sysselsättningsfrämjande vägbyggnadsåtgärder. På senareår hårde medel som står till regeringens förfogande i den s. k.finansfullmakten bl. a. använts för nämnda ändamål. har -visserligen med stora årliga variationer - i genomsnitt drygt 500 milj. kr.tillförts vägbyggandet på detta sätt. Från AMS har dessutom enligtpropositionen medel avsatts för ett stort antal mindre vägbyggnadsobjekt. De nämnda medelstillskotten har inneburit att vägbyggandetenligt flerårsplanerna för statliga vägar i stort sett har kunnat hållas. Förbyggandet av statskommunala vägar enligt fördelningsplanen har emellertid enbetydande eftersläpning uppstått genom de besparingsåtgärder somstatsmakterna beslöt om för denna kategoriväginvesteringar. Det är nu enligt föredragandens mening nödvändigt attväghållarna på ett bättre sätt än skett kan beakta de särskildamedelstillskotten i sin planering. Inte minst när det gäller de personellaresurserna och organisationen för vägplanerings- och byggnadsverksamhetenanses detta vara väsentligt. Ett annat betydelsefullt motiv för att i planeringenbeakta de särskilda medelstillskotten är att väginvesteringarna härigenom kaninplaceras i planerna enligt den prioritetsordning som myndigheter och kommuneri resp. län finner bäst förenlig med de av fastlagda vägpolitiskamålen. Eftersom vägplaneringen omfattar en tioårsperiod kommer ett stort 1** 1982/83. TU1982/83:12 12 antal vägobjekt att kunna inplaceras genom den nuförordade ordningen. Med en utökad planeringsram blir det också möjligt attreservera ett mindre utrymme i planerna för sådana vägobjekt som kan tillkommaefter det att planerna fastställts. Härvid nämns väginvesteringar som motiverasav mera betydande samhällsförändringar av typen större industrilokaliseringaroch upptagande av gruvdrift eller som på annat sätt är behövliga investeringarför att kunna tillgodose tillkommande transportbehov, som inte kunnatbeaktas i planeringen. Härigenom kan en viss flexibilitet medges i planeringenutöver den möjlighet till jämkning av planerna som finns enligt nuvarandeordning. Föredraganden säger sig vidare avse att senare föreslåregeringen att de nya flerårsplanerna för åren 19841993 skall baseras påordinarie anslag samt därutöver 500 milj. kr. för vägbyggande av sysselsättningspolitiskaskäl. Det betyderatt för första året i den nya planen väginvesteringar milj. kr. kommer att tas med. Bedömningen av planeringsramens storlek harbaserats på ett genomsnitt av de senaste fem årens byggnadsverksamhet. Påmotsvarande sätt anses den nya fördelningsplanen för byggande avStatskommunvägar böra grundas på en planeringsnivå som ligger 60 milj. kr. överdet ordinarie anslaget, vilket ger en total planeringsram av 400 milj. kr. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse vadföredraganden i nu berörda delar anfört. Ett tillämpande av det angivnasystemet innebär att för samhället angelägna väginvesteringar förbereds i sådanomfattning och enligt gängse prioriteringsprinciper att även medel försysselsättningsskapande åtgärder kan ställas till förfogande för vägbyggandetsamtidigt sorn bästa möjliga samhällsekonomiska avkastning tillförsäkras påinsatta medel. U,tskottet vill också framhålla det angelägna i att medel som -i likhet med vad som skett under en lång följd av år-blir anvisade förregional- och sysselsättningspolitiska stimulansåtgärder till övervägande delförs samman med byggnadsanslag. Härigenom ges verket resurser attbibehålla en effektiv byggnadsorganisation. Med beaktande bl, a. av det nu anförda kan utskottet intefinna det påkallat att från sida göra de uttalanden som begärts imotion 1982/83:391 (vpk). Densamma avstyrks därför. Beträffande anslagets storlek förnästa budgetår (avseende ) tillstyrker utskottet regeringensförslag att detsamma tas upp ined 900 milj. kr. Härav följer att utskottetavstyrker yrkandet i motion 1982/83:1928 (m)omen minskning med 60 milj. kr.till 840 milj. kr. Vidare avstyrks motion 1982/83:1420 (vpk) om höjning avanslaget med 10 milj. kr. - att specialdestineras för påbörjande av upprustningav väg 83 mellan och Ange. Frågan om detta företags utförande torde f.ö. liksom andra sådana böra behandlas i den för prövning av vägärenden stadgadeordningen. En redovisning härför lämnas av utskottet i det följande underavsnittet om flerårs- och fördelningsplanerna. TU1982/83:12 13 Från anslaget Bidrag till drift avkommunala vägar och gator utgår bidrag enligt beslut (prop. 1981/82:133,/82:34, rskr 1981/ 82:373) fr. o. m. enligtnya beräkningsregler. Det ankommer på att efter samråd med bestämma normkostnader för olika driftåtgärder. Den nyabidragsordningen syftar enligt propositionen till en förenkling avbidragsgivningen och därmed en minskad byråkrati. Föredraganden har vid sin bedömning av anslagsbehoveträknat med att en förhållandevis stor anslagsökning erfordras för att täckakommunernas ökade driftkostnader för väghållningen. En höjning av anslaget med119,8 milj. kr. eller jämfört med innevarande anslagsnivå föreslåsdärför, vilket innebär att för nästa budgetår, avseende verksamhet,anvisas 570,3 milj. kr. har tidigare i samband med behandlingen avden nyssnämnda propositionen om ett utökat kommunalt väghållningsansvar antagiten planeringsram för innebärande ett medelsbehov på 450,5milj. Detta belopp anses nu böra anvisas. Sammantaget innebär detta att förbidragsåren 1983 och 1984 ett anslag på (450,5 -I- 570,3) 1 020,8 milj. kr.anvisas för nästa budgetår. I motion 1982/83:297 (c) anses en så kraftig ökning avanslaget som föreslås i propositionen inte vara nödvändig. Höjningen föreslåsdärför böra begränsas till 103 milj. kr., - enligt motionärerna motsvarandepris- och löneomräkning - och anslaget följaktligen tas upp med 1004 milj. kr. I motion 1982/83:1928 (m) föreslås, under hänvisning tillbehovet i nuvarande statsfinansiella läge av en minskning av anslagen även inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde, att anslaget för nästa budgetårtas upp med 1 000 milj. kr. Utskottet finner sig -med beaktande av tidigare beslut idessa frågor och vad föredraganden i övrigt anfört - böra godta regeringensförslag och tillstyrker följaktligen detsamma. Härav följer att utskottetavstyrker motionsyrkandena om en lägre medelsanvisning. Anslaget Bidrag till byggande avkommunala vägar och gator uppgår för innevarande budgetår till 320 milj. kr. Fråndetta anslag lämnas fr. o. m. , i mån av tillgång på medel, bidrag med70 % av kostnaderna till byggande av statskommunvägar, cykelleder och väg-eller gatuanläggningar för kollektiv persontrafik. Till byggande avspåranläggningar för lokal kollektiv persontrafik utgår bidrag avkostnaderna. Särskilda bidrag till större byggnadsobjekt utgår enligt avvägverket fastställd fördelningsplan . Till mindre anläggningar, cykelleder m. m. lämnasgenerella (schablon-) bidrag. Bidragsgivningen regleras genom förordningen(1982:853) om statsbidrag till väg- och gatuhållning m. m. Medbeaktande av förut omnämnda överföringar av medel i vad avser TU1982/83:12 14 tunnelbaneinvesteringar och byggande av cykellederföreslås i propositionen att anslaget för nästa budgetår tas upp med 340 milj.kr. Utskottet tillstyrker att så sker. Anslaget Bidrag till drift avenskdda vägar m. m. är för innevarande budgetår upptaget med 274,8 milj. kr.Riksdagen har vidare beslutat en planeringsram, som för uppgårtill 297 milj. kr. Dessa medel bör enligt föredraganden nu anvisas. Detenskilda driftbidragsanslaget anses vidare, i likhet med övriga anslag tillvägväsendet, böra avse framförliggande kalenderår. För att uppnå enhetlighetoch bättre planeringsförutsättningar förordas sålunda att medel nu ocksåanvisas för . Förslaget medför ingen extra budgetbelastningmed hänsyn till att bidragen utbetalas efter resp. bidragsårs utgång. I anslutning härtill erinras om att det statliga bidragettill de enskilda vägarna har tillkommit för att ersätta väghållarna för dekostnader det innebär att enskilda vägar hålls öppna för allmän trafik. Förutomdet statliga bidraget förekommer i betydande omfattning kommunala bidrag tillden enskilda väghållningen. av de enskilda bidragsvägarna har beräknatsockså få kommunala bidrag. I många fall innebär detta att de enskildaväghållarna har samtliga kostnader för väghållningen täckta med bidrag. Statens kostnader för denna bidragsgivning har vidareenligt fördraganden stigit kraftigt . Med hänsyn till de starktökade bidragskraven under anslaget har det inte varit möjhgt, annat än i mycketbegränsad omfattning, att lämna bidrag till nytillkommande vägar. Med beaktandeav de medelsbehov som kommer att krävas för väghållningen och detbegränsade budgetutrymmet kommer möjligheterna vara små att ge bidrag till nyavägar. För att således kunna ge fler enskilda vägar bidrag måsteenligt propositionen utrymme härför skapas genom en omprövning av nuvarandeverksamhet och omfördelning av resurserna. Föredraganden föreslår därför att en omläggning av denstatliga bidragsgivningen genomförs på så sätt att bidragen till enskildväghållning fr. o. m. utgår av de beräknade kostnaderna.Härutöver bör enligt nuvarande ordning, när det är särskilt motiverat, ett förhöjt bidrag kunna utgå. För t. ex. drift av enskildafärjeleder bör med hänsyn till de speciella förutsättningarna'i varjeenskilt fall kunna besluta om ännu högre bidrag. Bidraget bör dock inte i någotfall överstiga nuvarande högsta bidragsprocent - . Det förutsätts fåankomma på regeringen att utfärda de författningar som erfordras. Med de anslag som förordas för nästa budgetår räknarföredraganden också med ett ökat utrymme för nyintagning av enskilda vägar ibidragsgivningen. Medelsbehovet beräknas till 243,5 milj. kr. Sammantaget innebär regeringens förslag att 540,5 milj.kr. (297 -I- 243,5) anvisas under anslaget för /84. TU1982/83:12 15 I motion 1982/83:297 (c) avvisasbestämt såväl de nya bidragsreglerna som den kraftiga beskärningen av anslaget,vilket i stället föreslås höjt med 80,5 milj. kr. till 621 milj. kr. Yrkandenav samma innebörd återfinns i motion 1982/83:611 (c). Också i motion 1982/83:976 (vpk) yrkas med avslag på denya bidragsreglerna en höjning av anslaget - i detta fall med 80 milj. kr.till 620,5 milj. kr. Även i motionerna 1982/83:1406 (c) och 1982/83:1410 (c)yrkas ett bibehållande av nuvarande procentsatser. Detsamma gäller i princip motionerna 1982/83:771 (c) och1982/83:1952 (c), i vilka även begärs att situationen i fråga om länresp. I motion 1982/83:1974 (s) yrkas att regeringen drartillbaka sitt förslag om generell neddragning av bidragssatsen och i stället övervägeren differentiering som innebär bättre utjämning av kostnaderna mellan landetsolika delar. Utskottet har för sin del och på de av föredragandenanförda skälen funnit sig böra biträda regeringens förslag om ändradebidragsregler och tillstyrker därför desamma. Utskottet vill därvid särskiltunderstryka vad föredraganden anfört om möjligheterna att i särskild ordninglåta ett förhöjt bidrag utgå och förutsätter också att så sker i all denutsträckning så befinns möjligt -framför allt för vägar med besvärlig ochkostsam vinterväghållning. Utskottet förutsätter också att regeringen nogaföljer effekterna av det nya bidragssystemet. Av det anförda följer attutskottet avstyrker samtliga nu berörda motionsyrkanden beträffandebidragsreglernas utformning. Utskottet tillstyrker även föredragandens förslag till enmedelsanvisning för nästa budgetår om 540,5 milj. kr. och avstyrkerföljaktligen de i de förut nämnda motionerna begärda ändringarna i denna del. Till Bidrag till byggande avenskilda vägar bör i enlighet med föredragandens förslag ett anslag omoförändrat 30 milj. kr. I fråga om det enskilda vägbyggandet bör vidare, såsomframhålls i propositionen, den nuvarande bidragsordningen inte ändras. Motivetför detta anges av föredraganden vara att investeringarna kan vara av sådanstorleksordning att de enskilda vid en sänkning av bidragsprocenten inte självakan finansiera en nödvändig investering i vägnätet. Bidragsprocenten föreslåssåledes även i fortsättningen uppgå till eller i särskilda fall 85 %.Utskottet tillstyrker föredragandens förslag i denna del. Föredraganden säger sig, såsom förut nämnts, vidberäkningen av anslaget ha utgått från att skall arbeta för att demånga angelägna broinvesteringarna och förstärkningsarbetena på det enskildavägnätet av verket tas upp i ett särskilt beredskapsprogram överväginvesteringar, eftersom dessa byggnadsåtgärder är mycket lämpliga att utförasom beredskapsarbeten. Utskottet tillstyrker att så sker. TU1982/83:12 16 När det gäller planeringen av detenskilda vägbyggandet innebär enligt propositionen nuvarande ordning att detårligen upprättas en treårig plan för verksamheten, dvs. en form av rullandeplanering. Planen fastställs av resp. länsstyrelse. Föredraganden ifrågasätter behovet av en sådan omfattandeplaneringsverksamhet mot bakgrund av att den nuvarande anslagsnivån intemedger att så många byggnadsobjekt kan tas med i planen . Kravet påen ändamålsenlig planering anses väl kunna tillgodoses genom upprättande av enfemårig plan för det enskilda vägbyggandet i resp. län. Denna femårsplan börsedan kunna förnyas . Planen föreslås även fortsättningsvisfastställas av resp. länsstyrelse. Det förutsätts slutligen få ankomma påregeringen att senare utfärda de författningsändringar som erfordras. Utskottet finner de sålunda föreslagna ändringarna iplaneringssystemet välmotiverade och lämpliga samt tillstyrker att de nugenomförs. De i propositionen under härförevarande punkter i övrigt framlagda anslagsberäkningarna m. m.. avseendeTjänster till utomstående och : Försvarsuppgifter har inte gettutskottet anledning till erinran. Utskottet tillstyrker följaktligen attanslagen tas upp med resp. 26,6 milj. kr. och 26,25 milj. kr. samt -beträffande sistnämnda anslag - att lämnas det av föredragandenförordade beställningsbemyndigandet avseende reservbromateriel. Motionsyrkanden beträffande vissa planeringsfrågor samt flerårs- och fördelningsplaner m. m. I motion 1982/83:781 (s) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den låter närmare utreda frågan om en vidgadroll för länsvägnämnderna i vad avser väg- och trafikfrågor. Motionärerna hardärvid framhållit att de förtroendevalda inom länsstyrelsernaslekmannastyrelser har en viktig uppgift i vad avser inflytandet över denekonomiska men även fysiska länsplaneringen. Då emellertid länsstyrelsernasverksamhetsområde är vittomfattande anses det av motionärerna förståeligt om äninte önskvärt att vägfrågorna ibland får en summarisk behandling. Ett ökatlekmannainflytande skulle mot bakgrund härav enligt motionärerna uppnås om deredan befintliga länsvägnämnderna ges ett vidgat ansvarsområde och inflytandeöver dessa frågor. Utskottet kan för sin del inte ansluta sig till dennauppfattning. Enligt gällande väglagstiftning "ankommer det nämligen -vartill utskottet i det följande återkommer - främst på de centrala, regionalaoch lokala vägmyndigheterna, som också besitter den erforderliga sakkunskapen,att pröva frågorna härom. Såsom utskottet tidigare i olika sammanhangframhållit är det en inte minst från planeringssynpunkt komplicerad ochtidskrävande process som i de enskilda fallen föregår vägfrågornas lösning. TU1982/83:12 17 De stora kostnaderna för vägbyggandet och den begränsademedelstilldelningen härför nödvändiggör noggranna avvägningar mellan olikaprojekt och mellan alternativa lösningar med avseende på arbetenas utförande m.m. Behov av samordning med andra planeringssektorer och intressen har därvidmedfört ökade krav på vägplaneringens inordnande i den totala samhällsplaneringen.I vad gäller länsstyrelserna har de ett avgörande inflytande på vägfrågorna delsgenom sitt allmänna planerings- och beslutsansvar på regional nivå, dels genomsina speciella uppgifter avseende bebyggelseplaneringen och natur- ochmiljövårdsområdena och dels genom de befogenheter som väglagstiftningen gerdem. Under alla skeden av vägplaneringen förekommer med kominuner och andraberörda intressenter ett omfattande samrådsförfarande som till sina huvuddragär reglerat i väglagstiftningen. I anslutning härtill har ocksålänsvägnämnderna sin givna och betydelsefulla plats. Det system för planeringen av väghållningen, planläggningoch projektering, som används av tillsammans medlänsstyrelser och kommuner och även s. k. fasta beredningsgrupper vidlänsstyrelserna är f. ö. konstruerat så att erforderliga kompromisser kankomma till stånd och anpassningar till regional trafikplanering och fysisksamhällsplanering kan tillgodoses. Utskottet vill också erinra om att nugällande planerings- och beslutsordning på detta område tillkommit efter ettomfattande utredningsarbete och en rad beslut från statsmakternas sida samtfått en utformning som ur många synpunkter ansetts förebildlig. Denkännetecknas också, som utskottet framhållit, avstor flexibilitet, som är av betydande värde inte minst i nuvarandearbetsmarknadssituation, Utskottet finner under hänvisning till det anförda någonutredning om en vidgad roll för länsvägnämnderna i vad avser väg- ochtrafikfrågor av det slag motionärerna förordat inte vara påkallad. Motionen ifråga avstyrks därför. I en rad inotioner. som närmareanges i det följande, har yrkanden framställts om åtgärder i en eller annanform från sida beträffande projektering och byggande samtprioritering i flerårs- och fördelningsplaner av skilda väg- och broprojekt ilandets olika delar. Som skäl härför åberopas den stora angelägenheten - inteminst från arbetsmarknadsmässiga och regionalpolitiska synpunkter - att resp.företag kommer till utförande. Även utskottet är väl medvetet om samt understryker viktenoch önskvärdheten ur skilda synpunkter att så sker samt förutsätter att såvälde centrala som regionala vägmyndigheterna vederbörligen uppmärksammar ochbeaktar frågorna härom. Detta gäller inte minst de fall där det rör sig om projektsom aktualiserats i samband med utbyggnad av flygplatser o. d., berörkommunikationsförhållandena för befolkningen på öar eller vägbyggnader överlänsgränser, m. m. Möjligheterna att genomföra de i motionerna aktualiseradeprojekten torde också förbättras genom den aviserade ökning TU1982/83:12 18 av vägbyggandet som utskottet tidigare nämnt. Att som motionärerna förutsatt skulle taställning till de angivna enskilda objekten eller vägbyggnaderna inom de olikalänen finner emellertid utskottet helt uteslutet och avvisar därför - nu såsomtidigare -bestämt förslagen härom. har inte att ta ställning tillfrågor av detta slag och bör inte heller göra det. Frågor om projektering samtbyggande och drift av allmänna vägar regleras nämligen genom föreskrifter iväglagen och vägkungörelsen. Vid fördelningen av medel, som i statsbudgetenanvisas för byggande av vägar, skall hänsyn tas till vägbehoven i olika delarav riket. De för väg- och gatubyggandet gällande flerårs- ochfördelningsplanerna upprättas i enlighet med vägkungörelsens bestämmelser ochvissa andra bidragsföreskrifter för tioårsperioder och förnyas vart femte år.Planerna kan dessutom ändras mellan de normala revideringstillfällena. Fördelningenav investeringsmedel de skilda landsdelarna och väggrupperna emellan skervidare på grundval av en noggrann angelägenhetsgradering och efter vederböranderegionala och lokala vägmyndigheters hörande - allt i syfte att åstadkomma enså likformig och rättvis fördelning av vägmedlen som möjligt. Arbetet medrevideringen av gällande flerårs- och fördelningsplaner pågår f. n. och nyaplaner skall under innevarande år fastställas . Regeringenavser också att inoin kort utfärda anvisningar för planeringen med avseendedels på inriktningen av vägbyggandet, dels på den anslagsnivå som planeringenbör utgå från. Det är enligt utskottets uppfattning av stor vikt attvägbyggnadsobjekten tillkommer i den prioriteringsordning som de regionala ochkommunala instanserna i samverkan med uppställt. ö. numera bemyndigande att fastställa de nya flerårsplanerna för byggande avlänsvägar, dvs. för det vägnät som betjänar företrädesvis de regionala ochlokala transportuppgifterna. I fråga om anslag för vägbyggande som tillkommerav sysselsättningspolitiska skäl är det enligt utskottets mening likaså av storvikt att vägobjekten som regel utväljs av de berörda myndigheterna inom denramplanering som finns redovisad i flerårs- och långtidsplanerna. Dock börprojekt som redan påbörjats med anlitande av beredskapsmedel fullföljas. Under hänvisning till vad utskottet i nu berördaplanerings- och anslagsfrågor anfört och då även de av motionärernaaktualiserade projekten enligt utskottets uppfattning bör prövas i den förhandläggning av vägärenden m. m. stadgade ordningen avstyrks här berördamotionsyrkanden. Det gäller förslagen i motion 1982/1983:619 (c) omprioriteringen av anslagen till vägar. 1982/1983:626 (c) om ,1982/83:779 (c) yrkande 2 om utbyggnad av 4, 1982/83:783 (s) oma\\mär\ färjeled mellan ön och , 1982/83:1118 (vpk) yrkandena 1 idenna del och 5 om byggande av vägar inom m. m., 1982/83:1413(m, c, fp) i denna del om ett brosystem i kommun. 1982/83:1421 (s) om enny sträckning av väg 44 mellan och Håberg, 1982/83:1584 (s) TU1982/83:12 19 yrkande 2 om vägbyggande i och 1982/83:1922(m) om bro över järnvägen vid . Det gäller vidare förslagen i iriotion 1982/83:1946 (s) omsträckningen av väg 43 mellan och , 1982/83:1950 (fp) mellan och , 1982/83:1954 (c, s, m) om Österlensvägförbindelser västerut, 1982/83:1959 (s,m,c) om en bro över ,1982/83:1961 (s) om utbyggnad av inom , 1982/83:1965 (s)om bro mellan norra och södra , 1982/83:2128 (m) yrkande 2 omupprustning av vägnätet i , 1982/83:2185 (fp) yrkandena 2 ombrobyggnader samt 3 och 4 om utbyggnad av och av vissa kringfartsleder,1982/83:2190 (c, fp) yrkandena 2-4 om vissa vägprojekt i län samt1982/83:2195 (c) yrkandena 2 och 3 om ombyggnad av , sträckan ombyggnad av mellan och Ange. Det anförda gäller slutligen i tillämpliga delar ävenmotion 1982/83:975 (s, m, c, fp) om utbyggnaden av vägsträckanLångås-Gunnestorp. Övriga motionsledes aktualiserade frågor 1 motionerna 1982/83:469 (c) och1982/83:1584 (s) begärs att vägstationen i Los bibehålls. 1 motion 1982/83:974(c) begärs att vägstationen i skall vara kvar och i motionen1982/83:1964 (s) begärs att uttalar att indragning av vägstationer isituationer liknande dem som berörts i motionen (och ) böruppskjutas i avvaktan på närmare utredningar. Utskottet vill med anledning av motionärernas yrkandentill en början erinra om vissa uttalanden i denna del i propositionen.Föredraganden säger sig sålunda ha beräknat anslaget till den statligadriftverksamheten utifrån bl. a. förutsättningen att verket anpassar sinapersonella och övriga resurser med beaktande av mälen för vägpolitiken och enberäknad realt oförändrad anslagsnivå . Liksom för övrigastatliga myndigheter måste därvid enligt föredraganden en fortgåenderationalisering av verkets verksamhet genomföras. Med hänsyn till deförändringar som detta innebär understryks också vikten av att verket nogaföljer effekterna av rationaliseringarna. Det sägs vidare vara viktigt för samhället att en högtrafiksäkerhetsnivå och en god frairikomlighet kan upprätthållas i ett längreperspektiv. Vid enstaka tillfällen - främst beroende av vädersituationen -anses dock trafikanternafå acceptera en lägre standard påväghållningsinsatserna för att den angivna målsättningen skall vara nöjlig attgenomföra.