bet · G601LU36 · 1982-12-31 00:00:00 — att avslårmotion 1982/83:1590 yrkande 2, 9. beträffandeskärpning av låneförbudet att avslårmotion 1982/83:1607 yrkande 4, 10. hcXräffande förvaltningsberättelsensinnehåll att avslår motion 1982/83:1769. (), (), (). (), i (s), (), (),(), (). (), (), Per (vpk), (), () och StenAndersson i (m). LU 1982/83:36 19 1.Tvångslikvidation vid förlust av aktiekapitalet och utseende av likvidator(mom. 2) Per-OlofStrindberg (m), (), (), (),(), () och i (m) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s, 5 med "Utskottet vill' och slutar på s. 6 med "aktueU del"bort ha följande lydelse: Utskotteterinrar om att reglerna om tvångslikvidation på gmnd av förlust avaktiekapitalet fick sin nuvarande utformning vid aktiebolagslagens tUlkomst.År 1980 (prop. 1979/80:143, LU 1980/81:4) skedde en smärre ändring som syftadetiH att klarlägga bolagsstyrelsens skyldighet att agera vid befarad förlust avaktiekapitalet. Till grund för lagändringen låg en promemoria frånbrottsförebyggande rådet (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen-förstärkt skydd fördet bundna kapitalet. I promemorian framlades förslag tHl skärpningar ilikvidationsreglerna vilka i huvudsak överensstämmer med förslagen iproposition 139. Iproposition 1979/80:143 hänvisade departementschefen till att frågan omtäckning av förlorat aktiekapital prövades vid aktiebolagslagens tillkomst år1975 (prop. 1975:103 s. 217). Kravet på fuU täckning bedömdes då som alltförsträngt med hänsyn till främst kapitalproblemen i nystartade företag,företagens möjligheter att få tillgång till nytt riskvilligtkapital och effekterna för kapitalägare och anställda i företaget. a. av de senaste årens utveckling var det enligt vad departementschefenuttalade i proposition 143 angeläget att man inte försämrar företagensmöjligheter att i ett för företaget besvärligt ekonomiskt läge säkrasysselsättningen för de anställda. Problemen var här givetvis särskilt framträdandei nystartade företag och företag som är inne i ett expansivt utbyggnadsskede.En annan viktig faktor i sammanhanget var den rådande knappa tillgången påriskvilligt kapital i samhället. Möjligheterna att täcka helabristen i aktiekapitalet kunde, fortsatte departementschefen, i många fallvara mycket begränsade. Även i eft längre perspektiv kunde ett absolut krav påfull täckning orsaka svårigheter för den lojala företagsamheten. Detta innebaratt departementschefen i huvudsak delade den bedömning av frågan om täckning avförlorat aktiekapital som gjorts lagstiftningsärende. Han var därförinte beredd att tillstyrka promemorieförslaget i den delen. Han var heller inteberedd, främst av hänsyn till sysselsättningsaspektema, att godta förslaget omen begränsad tidsfrist för fortsatt verksamhet för företag som inte har fulltäckning för aktiekapitalet. mening har de skäl, av bl. a. sysselsättningspolitisk natur, somsålunda anförts till stöd för nuvarande ordning inte förlorat sin LU 1982/83:36 20 bärkraft.Det är i princip angeläget att man inte betar företagen möjligheter att i olikasituationer kunna genomföra en rekonstmktion av verksamheten i stället för entvångsvis framkaUad avveckling. Utskottet vill understryka att ett genomförandeav förslaget i propositionen leder till att betydande kapitaltUlskott avbeskattade medel kan behöva göras för att inte ett företag med kansketUlfälliga ekonomiska problem skall tvångslikvideras. Detta förhållande iförening med den tidsfrist för att uppnå full kapitaltäckning som föreslås ipropositionen skulle medföra stora problem för företagen. Inte minst för nyaföretag, där ofta en betydande kapitalför-bmkning initialt sker, kan förslagetleda till betydande svårigheter. Utskottet kan inte tillstyrka en lagändringsom på detta sätt motverkar nyföretagandet. Utskottet vill också framhålla attförslaget i propositionen kan få negativa konsekvenser även för stora ochväletablerade företag. I sitt remissyttrande över BRÅ-promemorian framhöllsålunda styrelsen för att om de i promemorian föreslagnareglerna gällt så hade sannolikt några stora börsföretag drabbats avlikvidationsplikt. Sammanfattningsvisanser utskottet i likhet med föredragande statsrådet i proposition 94 att detmed hänsyn till likvidationens ingripande konsekvenser är viktigt attförhindra att ett aktiebolag tvingas i likvidation i onödan. Utskottetavstyrker därför bifall till proposition 139 i denna del och tUlstyrker bifalltill motionerna 2298, 2312 och 2313 i motsvarande delar. dels att den del av utskottets yttrande som böijarpå s. 7 med "Utskottet kan" och slutar på s. 8 med "motsvarandedelar" bort ha följande lydelse: Utskottetvill framhålla att förslaget i propositionen innebär ett närmande av reglernaom Hkvidationsförfarandet till vad som gäller i konkurs. Utskottet erinrar omatt stora principiella skiUnader finns mellan konkurs och likvidation. Syftetmed konkurs är att vid gäldenärens insolvens möjliggöra att hans egendomtvångsvis omhändertas för att tUlgodose borgenäremas konkurrerande anspråk.Likvidation däremot är en avvecklingsform som i princip ligger ibolagsledningens och ägarnas händer och som skall leda tUl att alla bolagetsborgenärer får betalt. Enligt utskottets mening bör det inte utan starka skälifrågakomma att införa regler som bryter mot denna princip. Några sådana skälhar inte visats föreligga. Något underlag för antagande att den nuvarandeordningen medfört några nackdelar av betydelse för borgenärerna finns inte. TUldet anförda viU utskottet lägga att aktieägarna i ett bolag har ett berättigatintresse av att kunna påverka valet av likvidator och därmed styra avvecklingenav företaget. För aktieägarna är det också väsentligt att likvidationen kangenomföras snabbt och billigt. Enligt utskottets mening är det inte rimligt atti princip utesluta den som får driva ett företag från styrelseposition frånmöjHgheten att svara för avvecklingen av företaget. För borgenärerna däremottorde formerna för genomförande av frivilliga likvidationer sakna intresse,eftersom de alltid skall ha betalning för sina LU 1982/83:36 21 fordringar.Får de inte det kan de försätta bolaget i konkurs. Enligt utskottets meninginnebär förslaget i propositionen en onödig byråkratisering avlikvidationsförfarandet som är till skada för aktieägarna utan att medföranågra fördelar för borgenärerna och samhället. Pågrund av det anförda avstyrker utskottet bifall tUl proposition 139 också idenna del och tiUstyrker bifaH till motionerna 2298, 2312 och 2313 imotsvarande delar. delsock att utskottet under moment 2 bort hemställa 2. beträffande tvångslikvidation vid förlust avaktiekapitalet och utseende av likvidator att med bifaUtiU motion 1982/83:2298 yrkande 1, motion 1982/83:2312 och motion 1982/83:2313yrkandena 1 och 2 avslår proposition 1982/83:139 såvitt avser i propositionenframlagt förslag tiU lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385). Namnkarantän (mom. 7) Per (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande somiböljarpå s. 14 med "Bestämmelsen om" och slutar på s. 15 med"sida" bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar i likhet med motionärerna att firmabyten ofta ingår som ett led iekonomisk brottslighet. Behovet av åtgärder på onu-ådet har uppmärksammats avbrottsförebyggande rådet, och vissa förslag lades fram i promemorian (BRÅ PM1979:5) Aktiebolagslagen - förstärkt skydd för det bundna kapitalet.Promemorian ledde tiU en lagändring av innebörd att firmabyten skallanmälas för . Enligt utskottets mening krävs emellertid meralångtgående åtgärder om problemen med firmabyten skaU kunna lösas. Det avmotionärerna framlagda förslaget om att en firma får övertas av ett nyttföretag först innebär en tUlfredsstäUande lösning och bördärför genomföras. Förslag tiU erforderlig lagstiftning bör föreläggasriksdagen. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Utskottettillstyrker således bifall till yrkande 5 i motion 1607. dels att utskottet under moment 7 bort hemställa 7.beträffande namnkarantän att med bifalltill motion 1982/83:1607 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tUl känna vad utskottetanfört om byte av firmanamn. Lättnadi låneförbudet (mom. 8) , , i (samtliga m) anser LU 1982/83:36 22 dels att den del av utskottets yttrande som böljarpå s. 16 med "Enligt utskottets" och slutar på s. 17 med"yrkande 2" bort ha följande lydelse: mening är det angeläget att bolagets intressenter skyddas mot attett bolags eget kapital riskeras genom att delägarna tar ut penninglån avbolaget. är det emeUertid betydelsefuUt från samhälleligautgångspunkter att generationsskifte i familjeföretag kan genomföras utan attföretagets fortbestånd äventyras. Även för borgenärerna och de anstäHda är detett väsentiigt intresse att generationsskiftet genomförs så att företaget kanleva vidare utan svårare störningar. Starka skäl talar således för att bolagetsom förmögenhetstillgång kan utnyttjas vid generationsskifte och ge penninglåni samband med arvskiften. I sådana situationer har de intressen somlåneförbudet normalt avser att skydda inte heUer samma tyngd som de eljest har.Dispens från låneförbudsreglerna infördes med tanke på bl. Det förhållandet att dispenser ofta medges visarklart att lagens utformning bör ändras så att låneförbudet undanröjs i de fallmotionen omfattar. Dispensförfarandet är ej tillfredsställande frånrättssäkerhetssynpunkt. Sammanfattningsvisdelar utskottet motionärernas uppfattning att reglerna om låneförbud börändras så att de inte kommer att omfatta lån tiU arvingar i samband medarvskifte. Förslag till erforderliga ändringar i ABL bör föreläggasriksdagen. dels att utskottet under moment 8 bort hemställa8. beträffande lättnad i låneförbudet att med bifalltill motion 1982/83:1590 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tUl känna vadutskottet anfört om undantag från låneförbudet för lån i samband med arvskifte. Skärpning av låneförbudet (mom. 9) PerIsraelsson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.17 börjar med "Beträffande yrkandet" och slutar med "motion1607" bort ha följande lydelse: Utskotteterinrar om att undantaget frän låneförbudet för lån till anställdas aktieförvärvhar samband med det s. k. skattesparandet som infördes . mening bör skattesparandet avvecklas och i samband därmed också detnu aktuella undantaget från låneförbudet. Utskottet vill också peka på attundantaget är otillfredsstäUande inte bara från samhällsekonomiska utan ocksåfrån aktiebolagsrättsliga utgångspunkter. De intressen som bär upplåneförbudet gör sig nämligen gällande med samma styrka oavsett om det är frågaom lån tiU anställda i bolaget eller till andra personer. Som motionärernaframhåUer ger nuvarande ordning möjligheter för företagen att stödja ellerdriva upp kursen på sina egna aktier med hjälp av egna medel, något som intekan anses godtagbart. LU 1982/83:36 23 1 enlighet med det anförda anser utskottet attregeringen bör förelägga förslag till ändring i ABL somförbjuder lån tiU anställdas aktieförvärv. Därvid bör också det generellaundantaget från låneförbudsreglernas tillämpningsområde för andelar iaktiefonder och aktiespar-fonder slopas. Vad utskottet anfört med anledning avyrkande 4 i motion 1607 bör ges regeringen tiU känna. dels att utskottet under moment 9 bort hemställa 9.beträffande skärpning av låneförbudet att medanledning av motion 1982/83:1607 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om slopande av undantagen från läneförbudet, 5.Skärpning av låneförbudet (mom. 9) (), (), MonaSaint Cyr (), (), (), ()och i (m) anser att den del av utskottets yttrande på s.17 som böljar med "Beträffande yrkandet" och slutar med "motion1607" bort ha följande lydelse: Beträffandeyrkandet i motion 1607 vUl utskottet framhålla att en spridning av ägandetinom näringslivet är angeläget från olika utgångspunkter. Inte minst viktigt äratt maktkoncentration undviks. Att de anställda har möjlighet att förvärvaaktier i det egna företaget utgör ett betydelsefullt inslag när det gäller attåstadkomma en sådan spridning. Utskottet vill också peka pa att de anställdaskänsla av samhörighet med företaget liksom deras inflytande ökar när deförvärvar aktier i det egna företaget. Starka skäl talar alltså för att man påolika sätt skall söka stimulera de anställdas intresse för aktieförvärv i detegna företaget. anförde då reglerna om lån till anstäUdas aktieförvärv infördes (seLU 1981/82:35) finns det således från samhällsekonomiska utgångspunkteranledning av se positivt på en ordning som innebär att de anställda får lånatUl förvärv av aktier i det egna företaget. Vad gäller de aktiebolagsrättsligaaspekterna anser utskottet att några betänkligheter inte behöver hysas mot attsådana lån får ges i den begränsade utsträckning som nuvarande reglerföreskriver. lämnades också regelmässigt dispens då det var fråga ommindre lån till ett större antal anställda. Varken borgenäremas ellersamhällets intressen torde därför påkalla någon ändring av gällande ordning. Pågrund av det anförda och då en återgång till det tidigare dispensförfarandetskulle innebära en onödig administrativ omgång för både myndigheter ochenskilda avstyrker utskottet bifall till yrkande 4 i motion 1607. LU 1982/83:36 24 Registreringav aktiebolags styrelse (mom. 3) (vpk) anför: 1 motion 1982/83:1607 yrkande 3 har, med motiveringi motion 1982/ 83:1605, framförts kravet på skärpning av reglerna i ABL omanmälningsskyldighet tiU patent- och registreringsverket. I motionensmotivering hänvisas till promemorian från brottsförebyggande rådet (BRÅ PM1979:5). Detta förslag har ansetts alltför långtgående, men motionärerna harändå ansett att det bör genomföras med hänsyn tiU att det gäller att komma tillrätta med ekonomisk brottslighet. Imotionen påtalas att anmälningar till ändringar i registrering av bolagsstyrelse förs på kort och inte läggs in på data med möjlighet att söka på person.Som utskottet framhåUer i sin skrivning pågår nu överföring av registret tUldata med bl. a. personnummer på bolagens funktionärer. Härigenom blir detmöjligt att söka på person på sätt som motionärerna krävt skall kunna ske. Medhänsyn tiU denna förändring är vi beredda att, som utskottet föreslår, avvaktaden fortsatta utvecklingen och effekterna av tidigare genomförda och nuföreslagna ändringar i lagstiftningen. Blir inte effekterna av dessaförändringar de avsedda återkommer vi i ärendet. LU 1982/83:36 Lagförslaget i proposition 1982/83:94 Lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs att 13 kap. 2§ aktiebolagslagen (1975:1385)'skall ha nedan angivna lydelse. Det åligger styrelsen att ofördröjligen upprätta ensärskild balansräkning så snart det finns skäl att anta att bolagets egetkapital understiger en tredjedel av det registrerade aktiekapitalet. Visarbalansräkningen att så är fallet, skall styrelsen möjligt tillbolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidation. Godkänns ejpå ordinarie bolagsstämma under nästföljande räkenskapsår balansräkningavseende ställningen vid tiden för stämman som utvisar att det egna kapitaletuppgår till hälften av det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen, om ejbolagsstämman beslutar att bolaget skall träda i likvidation, hos rätten ansökaatt bolaget försätts i likvidation. Sådan ansökan kan även göras avstyrelseledamot, verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Göres ansökan enligt förstastycket, förordnar rätten att bolaget skall träda i likvidation, om ej underärendets handläggning i tingsrätten styrkes att balansräkning utvisande attbolagets eget kapital uppgår till hälften av det registrerade aktiekapitaletblivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Vid beräkningen av det egna kapitalets storlek tilläggesinom linjen en post utvisande den ökning av tillgångarnas sammanlagda värdesom skulle följa, om de redovisades till försäljningsvärdet med avdrag förförsäljningskostnaderna. Beträffande sådana anläggningstillgångar, somundergår fortlöpande värdeminskning, gäller dock att de upplages tillanskaffningsvärdet minskat med erforderliga avskrivningar och nedskrivningar,om därigenom er-hålles ett högre värde. Vid beräkningen av det egna kapitalets storlek skaU inomlinjen tilläggas en post utvisande den ökning av tillgångarnas sammanlagdavärde som skulle följa, om de redovisades till försäljningsvärdet med avdragför försäljningskostnaderna. Beträffande sådana anläggningstillgångar somundergår fortlöpande värdeminskning gäller dock att de tas upp tillanskaffningsvärdet minskat med erforderliga avskrivningar och nedskrivningar,om därigenom erhålls ett högre värde. Vidare skall vid beräkningen hänsyn intetas till skuld på grimd av statligt stöd för vilket återbetalningsskyldighetenär beroende av bolagets ekonomiska ställning, om stödet - för det fall attbolaget försätts i konkurs eller träder i likvidation - skall återbetalas förstsedan övriga skulder till fullo betalats. Lagen omtryckt 1982:739. LU1982/83:36 26 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Underlåter styreKseledamöterna attfuUgöra vad som åligger dem enligt första stycket, svarar de och andra som medvetskap härom handlar på bolagets vägnar solidariskt för bolagets uppkommandeförbindelser. Sådant ansvar inträder även för aktieägare som, närlikvidationsplikt föreligger enligt första stycket tredje meningen, med vetskaphärom deltar i beslut att fortsätta bolagets verksamhet. Den ansvarighet somdet nu är fråga om gäller dock ej för förbindelser som uppkommer sedanlikvidationsfrågan hänskju-tits till rättens prövning eller sedan enbalansräkning, som utvisar att bolagets eget kapital uppgår till hälften av detregistrerade aktiekapitalet, blivit granskad av revisorerna och godkänd avbolagsstämma. Denna lag träder i kraft . Lagförslagen i proposition 1982/83:139 Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs att 13 kap. 2, 7 och 17 §§aktiebolagslagen (1975:1385)' skall ha nedan angivna lydelse. Lydelse enligt proposition 1982/83:94 Det åligger styrelsen attofördröj-figen upprätta en särskild balansräkning så snart det finns skäl attanta att bolagets eget kapital understiger en tredjedel av det registreradeaktiekapitalet. Visar balansräkningen att så är fallet, skall styrelsensnarast möjligt till bolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda ilikvidation. Godkänns ej på ordinarie bolagsstämma imder nästföljanderäkenskapsår balansräkning avseende ställningen vid tiden för stämman somutvisar att det egna kapitalet uppgår till hälften av det registreradeaktiekapitalet, skall styrelsen, om ej bolagsstämman beslutar att bolagetskall träda i likvidation, hos rätten ansöka att bolaget försätts ilikvidation. Sådan ansökan kan även göras av styrelseledamot, verkställandedirektör, revisor eller aktieägare. Göres ansökan enligt första stycket, förordnar rätten attbolaget skall träda i likvidation, om ej under ärendets handläggning i tingsrättenstyrkes aft balansräkning utvisande att bolagets eget kapital uppgår tillhälften av det registrerade aktiekapitalet blivit granskad av revisorerna ochgodkänd av bolagsstämma. Föreslagen lydelse kap, Det åligger styrelsen att ofördröjligenupprätta en särskild balansräkning sä snart det finns skäl att anta attbolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet.Visar balansräkningen att så är fallet, skall styrelsen möjligt tillbolagsstämma hänskjuta fråga om bolaget skall träda i likvidation. Godkänns ejpå bolagsstämma efter hänskjutandet balansräkning avseendeställningen vid tiden för stämman som utvisar att det egna kapitalet uppgårtill det registrerade aktiekapitalet, skall styrelsen, om ej bolagsstämmanbeslutar att bolaget skall träda i likvidation, hos rätten ansöka att bolagetförsätts i likvidation. Sådan ansökan kan även göras av styrelseledamot,verkställande direktör, revisor eller aktieägare. Görs ansökan enligt första stycket, förordnar rätten attbolaget skall träda i likvidation, om det ej under ärendets handläggning itingsrätten styrks att balansräkning utvisande att bolagets eget kapital uppgårtill det registrerade aktiekapitalet blivit granskad av revisorerna och godkändav bolagsstämma. Vid beräkningen av det egnakapitalets storlek skall inom linjen tilläggas en post utvisande den ökning avtillgångarnas sammanlagda värde som skulle följa, om de redovisades tillförsäljningsvärdet med avdrag för försäljningskostnaderna. Beträffande sådanaanläggningstillgångar som undergår fortlöpande värdeminskning gäller dock attde tas upp till an- ' Lagen omtryckt 1982:739. ' Senastelydelse enligt prop. 1982/83:94. LU 1982/83:36 skaffningsvärdetminskat med erforderliga avskrivningar och nedskrivningar, om därigenomerhålls ett högre värde. Vidare skall vid beräkningen hänsyn inte las tillskuld pä grund av statligt stöd för vilket återbetalningsskyldigheten ärberoende av bolagets ekonomiska ställning, om stödet -för det fall att bolagetförsätts i konkurs eller träder i likvidation - skall återbetalas först sedanövriga skulder tiH fullo betalats. Underlåter styrelseledamöterna att fullgöra vad somåligger dem enligt första stycket, svarar de och andra som med vetskap häromhandlar på bolagets vägnar solidariskt för bolagets uppkommande förbindelser.Sådant ansvar inträder även för aktieägare som, när likvidationspliktföreligger enligt första stycket tredje meningen, med vetskap härom deltar ibeslut att fortsätta bolagets verksamhet. Den ansvarighet som det nu är frågaom gäller dock ej för förbindelser som uppkommer sedan likvidationsfråganhänskjutits tUl rättens prövning eller sedan en balansräkning, som utvisaratt bolagets eget kapital uppgår till hälften av det registreradeaktiekapitalet, blivit granskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Underlåter styrelseledamöterna att fullgöra vad somåligger dem enligt första stycket, svarar de och andra som med vetskap häromhandlar på bolagets vägnar solidariskt för bolagets uppkommande förbindelser.Sådant ansvar inträder även för aktieägare som, när likvidationspliktföreligger enligt första stycket tredje meningen, med vetskap härom deltar ibeslut att fortsätta bolagets verksamhet. Den ansvarighet som det nu är frågaom gäller dock ej för förbindelser som uppkommer sedan likvidationsfråganhänskjutits till rättens prövning eller sedan en balansräkning, som utvisaraft bolagets eget kapital uppgår till det registrerade aktiekapitalet, blivitgranskad av revisorerna och godkänd av bolagsstämma. Bolagsstämma eller domstol, som fattar heslut att bolaget skall träda i likvidation, skall utse en eller flera likvidatorer. I bolagsordningen kan föreskrivas att därjämte en eller flera likvidatorer skall tillsättas i annan ordning. Likvidator träder i styrelsens och verkställande direktörs ställe och har i uppgift att genomföra likvidationen. När bolagsstämman har fattat beslutom likvidation skall detta genom stämmans försorg genast anmälas till rättenoch denna skall därefter utan dröjsmål utse en eller flera likvidatorer.Domstol som fattar beslut att bolaget skall träda i likvidation skallsamtidigt utse en eller flera likvidatorer. Likvidator träder i styrelsens ochverkställande direktörs ställe och har i uppgift att genomföra likvidationen. Saknar aktiebolag, som trätt i likvidation, till registret anmäldbehörig likvidator, skall rätten förordna en eUer flera likvidatorer efteranmälan av registreringsmyndigheten eller ansökan av aktieägare, borgenär ellerannan vars rätt kan vara beroende av att någon finnes som kan företrädabolaget. Likvidatorerna skall genast anmäla likvidationsbeslutetför registrering. Likvidatorerna skall genast för registrering anmäla beslutom likvidation och förordnande av likvidator. LU1982/83:36 29 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i denna lag omstyrelse och styrelseledamöter äger motsvarande tillämpning på likvidator, iden mån ej annat följer av detta kapitel. Uppdrag att vara revisor upphör icke genom att bolagetträder i likvidation. Bestämmelserna i 10 kap. äger tillämpning underlikvidation. Revisionsberättelsen skall innehålla uttalande huruvida enligtrevisorernas mening likvidation onödigt fördröjes.