bet · G601TU15 · 1982-12-31 00:00:00 — SJ har mot denna bakgrund anfört att man anser detnödvändigt att statsmakternas utformning av SJ:s kostnadsansvar omprövas. TU1982/83:15 13 Resultatutvecklingen vid SJ /70-1981/82 samt prognos för budgetåren 1982/83 och 1983/84 (milj. ] 975/76 1979/80* 1980/81* 1981/82* 1982/83* 1983/84*SJ Efter kostnadsavlastning för lågprissatsningen. **Efter avskrivningar på återanskaffningsvärde. I fråga om resultatutvecklingen vidSJ konstaterar föredragande departementschefen att de mål som ställts upp intekunnat uppfyllas. Alla de dominerande rörelsegrenarna, persontrafiken,vagnslasttrafiken och styckegodstrafiken lämnar helt otillfredsställande bidragför täckning av SJ:s gemensamma kostnader medan busstrafiken och vissa andrarörelsegrenar uppvisar smärre överskott. I propositionen anges flera orsaker till den negativaresultatutvecklingen. Det gäller bl. a. konjunkturnedgång och strukturomvandlingi näringsgrenar där järnvägen traditionellt haft en betydande marknad,svårigheter för SJ att möta kundernas kvalitetskrav i fråga om vagnar,punktlighet och säkra transporter samt stor ledig kapacitet på lastbilssidanvilket ökat konkurrensen inom åkeribranschen. Inom persontrafiken har enligt föredraganden försäljningenav första-klass- och sovvagnsbiljetter minskat. Resandevolymen har ocksåpåverkats negativt av SJ:s svårigheter att klara sina trafikuppgifter undervintern 1981-1982. För att uppnå sitt ekonomiska mål har SJ tagit fram ettsärskilt åtgärdsprogram vilket närmare har beskrivits i 1982 årsbudgetproposition. Effekterna av detta program har beaktats i de prognoser överSJ:s resultat som redovisats i det föregående. Föredragandens slutsats blir attSJ, trots planerade kraftiga rationaliseringar och åtgärder för att ökaintäkterna, med all sannolikhet kommer att redovisa underskott i verksamhetenunder överskådlig tid med de regler som gäller. För att SJ skall kunna leva upp till de mål som ställtsupp för verksamheten krävs enligt föredraganden ett järnvågsnät och entrafikapparat av mycket TU1982/83:15 14 stor omfattning och av god kvalitet. Det ankommer påSJ att uppfylla dessa krav på hela det bannät som skall bibehållas.Omfattningen av detta nät lades till sin dominerande del fast i 1979 årstrafikpolitiska beslut. Föredraganden framhåller att de krav som från politiskautgångspunkter ställs på SJ är mycket omfattande jämfört med trafikunderlaget.Detta innebär i sin tur betydande krav på investeringar i såväl fastaanläggningar som rullande materiel, liksom hög beredskap för att SJ skall kunnaerbjuda tillräckligt bra transporter på samtliga delar av järnvägsnätet. Enligt propositionen borde en betydande del av SJ:stidigare investeringar endast till en del ha belastats med detföretagsekonomiska ansvar som principiellt är förknippat med investeringar iaffärsverk. Det har därvid ofta varit fråga om mycket resurskrävandeinvesteringar som varit nödvändiga för att SJ skall kunna tillhandahålla ettjärnvägsnät med den kvalitet och omfattning som statsmakterna lagt fastfrån trafikpolitiska utgångspunkter. Föredraganden anser det inte vara rimligt att under överskådligtid kräva att SJ med trafikintäkter skall täcka kostnaderna för samtliga deinvesteringar i bannät m. m. som har gjorts i det förflutna. Han föreslårdärför att statskapitalet skrivs ned med 1 000 milj. kr. från 3 300 milj. kr.till 2 300 milj. kr. Härigenom reduceras statskapitalet till en storlek som medhänsyn till trafikunderlag och framtidsperspektiv bättre bedöms motsvara SJ:smöjligheter att fortsättningsvis redovisa avskrivningar pååteranskaffningsvärdet och förränta kapitalet. I anslutning till att det statliga budgetsystemet gjordesom under /81 ändrades även investeringsbegreppet vidaffärsverken. Ändringen innebar att vissa kostnader som tidigare finansieratsmed underhållsmedel fortsättningsvis skulle finansieras med investeringsmedel.För SJ:s del betydde detta att anläggningstillgångarnas värde ökades med ca 1760 milj. kr. varav ackumulerade avskrivningar beräknades till ca 520 milj. kr.SJ redovisar nettobeloppet ca 1 240 milj. kr. på en s. k. uppskrivningsfondsom inte berör statskapitalet. I propositionen föreslås, med hänsyn till attbeloppet belastat resultatet, att uppskrivningsfonden skrivs nedmed motsvarande avskrivningar på anläggningsvärdena. Föredraganden understryker att, sedan den förordade rekonstruktionenav SJ-kapitalet genomförts, det får ses som normalt att nya investeringarförräntas fullt ut. Ned- eller bortskrivning av nya tillgångar skall såledessom regel inte ske. Utgångspunkten måste fortfarande vara att samtliga nyainvesteringar i infrastrukturen skall baseras på sedvanliga lönsamhetskalkyler. Även kan dock enligt propositionen vissainvesteringar i järnvågssystemet komma att aktualiseras, som av olika skäl kananses önskvärda men där den företagsekonomiska lönsamheten är otillräcklig.Regeringen kommer därför senare att ge SJ i uppdrag att i sina årligaanslagsframställningar redovisa vilka olönsamma investeringar som SJ anser TU1982/83:15 15 nödvändiga för att verket skall kunna tillgodosestatsmakternas krav på ett väl fungerande järnvägssystem. Det ankommer därefterpå regeringen att i samband med budgetarbetet göra samhällsekonomiskaöverväganden för att bedöma om objekten skall genomföras och i vilkenutsträckning statskapitalets storlek i så fall skall påverkas. Resultatet avdessa bedömningar skall redovisas för i budgetpropositionen. trafikpolitiska beslut uppdelades järnvägsnäteti ett affärsbane-nät och ett ersättningsberättigat nät. Utgångspunkten föruppdelningen var att till det ersättningsberättigade nätet föra bandelar vidvilka intäkterna inte täcker särkostnaderna. Något underskott skulle därvidinte uppstå i affärsbanenätets trafik. Som framgår av den tidigareredovisningen har emellertid SJ redovisat betydande underskott under en följdav år. Föredraganden föreslår att som f. n. tillhöraffärsbanenätet och som omfattar sammanlagt överförs tilldet ersättningsberättigade nätet. Härigenom minskar den del av malmtrafikenssärkostnad som utgörs av kapitalkostnaderna för själva banan vilketföredraganden särskilt vill påpeka inför kommande avtalsförhandlingar mellanLKAB och SJ när det gäller malmfrakterna. Även för järnvägsnätet i övrigt föreslås i propositionen enviss överflyttning till det ersättningsberättigade nätet av bandelar som engång gett särkostnadstäckning men som varaktigt lämnar betydande underskott.Följande bandelar föreslås bli överflyttade: (godsbana) 15.8 " (godsbana) 32.9 " Föredraganden understryker attnågon risk för nedläggning av persontrafiken inte föreligger eftersom samtligaöverflyttade banor med persontrafik skall kvarstå i riksnätet. bordeden föreslagna överföringen enligt propositionen innebära att SJ:s förutsättningaratt upprätthålla en bärkraftig trafik på det kvarvarande affärsbanenätet ökar.Det framhålls vidare att förslaget inte innebär att SJ:s intresse attaffärsmässigt driva trafiken på de banor som förs över till detersättningsberättigade nätet minskar. Även inom det kvarvarande affärsbanenätet kommer vissaolönsamma delsträckor att rymmas. Detta har beaktats då föredraganden harberäknat att behovet av ersättning till SJ kommer att öka med 240 milj. kr.till följd av TU1982/83:15 16 de föreslagna överföringarna till detersättningsberättigade nätet. Det understryks vidare i propositionen att den finansiellarekonstruktionen av SJ och SJ:s statskapital inte ändrar de principer somligger till grund för prissättningen i järnvägstrafiken. Intäkterna från SJskall således täcka verksamhetens kostnader inkl. avskrivningar påtillgångarnas återanskaffningsvärde och därutöver ge ett överskott sommotsvarar räntan på det kvarvarande disponerade statskapitalet.Rekonstruktionsåtgärderna kommer därför inte att inverka på det sätt varpå SJagerar på transportmarknaden. 1.1.2 Nuvarande kostnadsavlastning för SJ:s lågpriser m.m. Genom trafikpolitiskabeslut avlastades SJ vissa fasta kostnader för att möjliggöra en mermarginalkostnadsanpassad prissättning i persontrafiken på järnväg. SJ kundedärigenom både generellt sänka priset på tågresor och införa särskildalågpriser under veckodagar med kapacitetsöverskott. SJ kompenserades ocksågenom kostnadsavlastningen för de pensionårs- och studeranderabatter som avhävd har lämnats i järnvägstrafiken. För /84 har SJ begärt attavlastningen skall uppgå till 371 milj. kr. varav 240 milj. kr. i minskadeavskrivningar och 131 milj. kr. i nedsatt förräntningsplikt. Föredraganden framhåller att lågprissatsningen harinneburit att ett viktigt trafikpolitiskt mål uppnåtts, nämligen att gemänniskor möjlighet att till ett rimligt pris utnyttja överkapaciteten inomjärnvägstrafiken. Han anser det därför väsentligt att SJ även i fortsättningenupprätthäller en lågprisprofil inom persontrafiken och genom fortsatta pris-,rabatt- och kvalitetsåtgårder ökar kapacitetsutnyttjandet ytterligare. Enligt propositionen är det en uppgift för SJ att utformarabattsystemet inom ramen för en bibehållen lågprisprofil med utgångspunkt frånvad som är kommersiellt motiverat och med hänsyn till de merkostnader som kanuppstå. Föredraganden framhåller att detta kan göras utan att SJ skallbehöva särskild kompensation. Det föreslås dock att den särskilda ersättningenför de kommersiellt omotiverade pensionärs- och studeranderabatterna skallbibehållas. För /84 föreslår föredraganden att SJerhåller 240 milj. kr. för rabattåtgärder i persontrafiken, varav 100 milj. kr.avser pensionärs- och studeranderabatter och 140 milj. kr. lågprissatsningar.Målet är att den sistnämnda ersättningen skall avvecklas under en treårsperiod.För att uppnå en klar redovisning av lågsprissatsningens effekter på statsbudgetenföresläs att ersättningen till SJ tas upp som en delpost under anslagetErsättning till för vissa tjänster. SJ har vissa kostnader för järn vägskorsningar som saknarmotsvarighet hos transportföretag som SJ konkurrerar med. Dessa kostnader hartidigare ansetts rymmas inom den av beslutade kostnadsavlastningen. Tu1982/83:15 17 Eftersom kostnadsavlastningen, med undantag förpensionårs- och studeranderabatterna, föreslås upphöra efter enövergångsperiod anser föredraganden att 33,4 milj. kr. bör tas upp föråtgärder vid järnvägskorsningar under anslaget Ersättning till statensjärnvägar för vissa tjänster. 1.1.3 Prövnings- och ersättningsregler för lokal ochregional persontrafik Enligt de trafikpolitiska besluten1963 och 1979 skall SJ ha full ersättning för trafiken på järnvägslinjer somdet inte finns företagsekonomiska skäl att ha kvar men som statsmakterna ändåvelat behålla. För själva driften på det trafiksvaga nätet utgår budgetåret1982/83 858,8 milj. kr. i ersättning till SJ. Det innebär att driftersättningenfördubblats . trafikpolitiska beslut fastlades enhandläggningsordning för prövning av persontrafiken på de bandelar som intetillhör riksnätet. Det ankommer därvid på de regionala trafikhuvudmännen atttill transportrådet redovisa hur ersättningstrafik kan ordnas och ta ställningtill om trafiken skall gå kvar på järnväg eller överflyttas till landsväg.Transportrådet skall inhämta bl. a. berörda länsstyrelsers yttrande ochdärefter överlämna materialet med eget yttrande till regeringen som slutligtprövar nedläggningsfrågan. Enligt propositionen är det i det trafikpolitiska beslutetinte klart utsagt vad som skall hända om en huvudman anser att trafiken börbibehållas på järnväg. Inte heller anges några tidsramar för det erforderligautredningsarbetet. Föredraganden anser att båda dessa förhållanden i hög gradbidrar dll att det råder stor osäkerhet beträffande enskilda bandelars framdd. För att skapa klarhet föreslås att en tidsgräns sätts förhuvudmännens ställningstagande till persontrafikens framtid och att det börankomma på transportrådet att bana för bana ange ett sista datum förställningstagandet. Samtliga huvudmän bör enligt propositionen ha beslutat sigföre utgången av . Ett regeringsbeslut om nedläggning av sådanpersontrafik, som huvudman inte önskar bibehålla, bör tas i så god tid att SJkan upphöra med trafiken . föreslås, mot bakgrund av de uttalanden somriksdagen gjort, fill en början bli undantagen från nedläggningsprövning. Ensådan prövning bör göras först sedan tillräckliga erfarenheter vunnits av denprövning som skall göras under det första skedet. Föredraganden anser att det är naturligt att huvudmännensansvar för den kollektiva trafiken utvidgas till att gälla all sådanjärnvägstrafik som huvudsakligen är av lokal och regional karaktär och atthuvudmännen får ett visst ekonomiskt ansvar för denna trafik. Enligt propositionenbör den ersättning som huvudmännen skall betala till SJ för att trafiken skallvara kvar på järnväg motsvara särkostnaderna samt ett tillägg för täckning avde gemensamma kostnaderna. Tillägget bör maximeras till av särkostna- 2 1982/83. TU1982/83:15 18 Huvudman som överväger fortsatt trafik på järnvägskall förhandla med SJ om villkoren. Därefter får SJ redovisa resultatet avförhandlingarna till transportrådet som vidarebehandlar ärendet och överlämnardet till regeringen. Föredraganden framhåller vidare att. om en huvudman villbibehålla persontrafiken på en nedläggningsprövad bandel, det bör ankomma påstatsmakterna att ställa upp med erforderliga resurser i form av investeringareller förstärkt underhåll för att en tillfredsställande standard på banandärmed skall kunna upprätthållas. Statens insatser måste dock stå i rimligproportion till de tjänster som köps samt den tid under vilken SJ skall utföratrafiken. Enligt propositionen är det, med hånsyn till den betydelseför berörda landsändar som den interregionala trafiken har på de trafiksvagabandelarna, väsentligt att denna trafiks fortbestånd tryggas. Staten bör genomramar ange omfattningen av de tjänster som SJ skall utföra. Föredragandenkommer därför senare att föreslå regeringen att ge SJ i uppdrag att varje årkomma in med förslag till det interregionala tågutbudet på de trafiksvagabandelar som ingår i riksnätet. På grundval av detta förslag skall regeringenfastställa ramar för antalet interregionala tåg på varje bandel. SJ bör såsnart som möjligt träffa avtal med huvudmännen om den lokala/regionalatågtrafik, dvs. tåg utöver den av regeringen fastställda ramen, som finns kvarpå det ersättningsberättigade bannätets riksnätsdel. Om huvudmännen inte villbetala för sådan trafik bör den enligt propositionen läggas ned. För att underlätta överflyttning till buss av trafik ilokala och regionala tåg på ersättningsberättigade riksnätsbanor börhuvudmännen enligt föredraganden kunna erhålla statlig vägmilsersättning försådan ersättningstrafik. Bidraget föreslås utgå under längst en femårsperiodför det antal turer som motsvarar den indragna tågtrafiken. trafikpolitiska beslutfastställdes ett riksnät, omfattande , på vilket persontrafikskall behållas inom överblickbar framtid. Till riksnätet fördes delsaffårsbanorna, dvs. de banor vars intäkter förmår täcka särkostnaderna, dels sådanatrafiksvaga banor som av samhällsekonomiska skäl bedömdes böra trafikeras pålängre sikt. Enligt det trafikpolitiska beslutet är målet beträffandebanstandarden på trafiksvaga bandelar som tillhör riksnätet att personförandetåg skall kunna framföras med en största tillåten fart av . Påbandelar som skall behållas för godstrafik är kravet 20 tons axellast och enhögsta tilläten hastighet . Föredraganden anser att riksnätet är väl avvägt men attjusteringar bör göras i två fall på grund av ändrade förhållanden under senareår. Det gäller dels bandelen som fått allt merinternationella TU1982/83:15 19 trafikuppgifter, dels bandelen som genomSJ:s avtal med kommunalförbunden i sydvästra övertar de trafikuppgiftersom riksnätsbanan tidigare haft. Det föreslås därför attde båda förstnämnda bandelarna förs till riksnätet och att den sistnämndabandelen utgår ur riksnätet. Det framhålls vidare i propositionen att ändradeförhållanden även fortsättningsvis kan motivera smärre justeringar avriksnätet. Föredraganden bortser inte från möjligheten att transportrådetsberedning av dessa frågor kan resultera i förslag från rådet att ytterligarenågon bandel bör överföras till riksnätet. 2.1 Riktlinjer för SJ:s verksamhet I avsnitt 1.1 presenteras isammandrag propositionens förslag till nya riktlinjer för SJ:s verksamhet. Idetta avsnitt redovisas utskottets ställningstagande till förslagen samt tillde med anledning härav väckta motionerna. 2.1.1 Finansiell rekonstruktion av I motion 1982/83:1929 (m) yrkas attriksdagen avslår förslagen i propositionen att skriva ned statskapitalet med 1miljard kronor och att skriva ned den s. k. uppskrivningsfonden med motsvarandeavskrivningar på anläggningsvärdena. Enligt motionen kan dessa åtgärder intevidtas förrän ett flertal viktiga problem blivit lösta. Det gällerförhandlingarna mellan SJ och länshuvudmännen beträffande detersättningsberättigade nätet, åtgärder för att anpassa SJ:s övriga strukturtill målet att uppnå kostnadstäckning och räntabilitet på statskapitalet samtjusteringar av trafikpolitiska beslut. Ambitionerna i det trafikpolitiska beslutet bör enligtmotionärerna reduceras genom att SJ ges möjlighet att minska den totalaluriätheten och frångå kravet på att erbjuda en likvärdig standard påsina tjänster på samtliga banor samt genom att avskrivningar på hela återanskaffningsvärdenaej behöver göras av bannätet. Slutligen begärs i motionen attregeringen gör en översyn av trafikpolitiska beslut beträffande SJ isyfte att ge verket en rimlig möjlighet att uppfylla statsmakternas krav på attverksamheten skall bära sina kostnader och ge ränta på statskapitalet. Utskottet vill till en börjanframhålla följande med anledning av regeringens förslag till finansiellrekonstruktion av SJ. Det ekonomiska målet för SJ innebär att intäkterna frånverksamheten skall täcka kostnaderna inkl. avskrivningar på tillgångarnasåteranskaffningsvärde och därutöver ge ett överskott som motsvarar räntan pådet disponerade statskapitalet. TU1982/83:15 20 För insatser som inte är företagsekonomiskt motiveradeskall SJ få ersättning. Det kan t. ex. gälla olika regionalpolitiska åtgärder. Som framgår av den tidigare redovisningen har SJ under enföljd av år redovisat betydande underskott i verksamheten. Föreliggandeprognoser visar också att underskotten kommer att kvarstå den närmaste tidenmed nu gällande regler. Med all sannolikhet kominer således målet i 1980 årsstrukturplan - att SJ senast under /84 skall uppnå fullkostnadstäckning - ej att uppnås. Utskottet delar föredragandens uppfattningatt stora negativa konsekvenser blir följden om SJ fortlöpande tillåts drivasin verksamhet med stora underskott. Det gäller bl. a. effekterna påstatsbudgeten, risken för att prisbildningen på transportmarknaden blirsnedvriden och minskad arbetstillfredsställelse för de SJ-anställda. Det årvidare viktigt för effektiviteten i SJ:s investeringsplanering att verket harmöjlighet att uppnå resultatkravet. Mot denna bakgrund anser utskottet det väsentligt attskyndsamt skapa förutsättningar för SJ att uppfylla det ekonomiska målet, attredovisa avskrivningar på återanskaffningsvärdet och förränta kapitalet.Därigenom förbättras möjligheterna för SJ att utvecklas som ett modernt ocheffektivt trafikverk. Såsom föredraganden framhåller har de krav som frånpolitiska utgångspunkter ställts på SJ varit mycket omfattande jämfört medtrafikunderlaget. Investeringsvolymen borde endast till en del ha belastats meddet företagsekonomiska ansvar som är förknippat med investeringar iaffärsverk. Utskottet tillstyrker därför förslagen i propositionen att skrivaned statskapitalet med 1 000 milj. kr. och att den s. k. uppskrivningsfonden,som uppgår till 1240 milj. kr., skrivs ned med motsvarande avskrivningar på anläggningsvärdena.Motion 1982/83:1929 (m) avstyrks följaktligen i dessa delar. Utskottet avstyrker vidare yrkandena i nämnda motion attSJ bör ges möjligheter att /84 minska turtätheten ,att kravet på att SJ skall erbjuda likvärdig standard på sina tjänster påsamtliga banor bör frångås samt att avskrivningar på helaåteranskaffningsvärdena ej skall behöva göras av bannätet. Enligt gällande beslutsordning ankommer det på SJ attavgöra frågor om turtätheten på olika banor. Utskottet som anser denna ordningändamålsenlig finner därför ingen anledning för att uttala sig omturtätheten på det sätt som föreslås i motionen. I det trafikpolitiska beslutet ingår inte, såsom görsgällande i motionen, något krav på att SJ skall erbjuda likvärdig standard påsina tjänster på samtliga banor. Enligt beslutet är målet för den statligatrafikpolitiken att ge landets olika delar en tillfredsställandetrafikförsörjning till lägsta samhällsekonomiska kostnader. Begreppet tillfredsställandetrafikförsörjning kan inte preciseras utan att hänsyn tas till lokala ochregionala förhållanden. Det fastslogs därför i det trafikpolitiska beslutet attdet inte är meningsfullt att TU1982/83:15 21 översätta detta begrepp till standardkrav som skall gällai hela landet. Utskottet är alltjämt av denna uppfattning. Enligt gällande principer skall affärsverkensavskrivningar göras till återanskaffningsvärdet. Motionärernas förslag attavskrivningar på hela återanskaffningsvärdet ej skall behöva göras avbannätet innebär att SJ skulle få tillämpa två beräkningsmetoder för sinaavskrivningar. Utskottet som finner detta förslag olämpligt anser att nugällande principer bör bibehållas. Utskottet anser vidare att den i propositionen föreslagnafinansiella rekonstruktionen av SJ skapar förutsättningar för verket att drivaverksamheten på ett rationellt sätt och uppfylla det ekonomiska målet om fullkostnadstäckning. Någon översyn av trafikpolitiska beslut i syfte attge SJ en rimlig möjlighet att uppfylla detta mål anser utskottet därför inteerforderlig. Motion 1982/83:1929 (m) avstyrks följaktligen också i denna del. I motion 1982/83:1434 (vpk) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna dels vad som i motionenanförs om SJ.sfinansiering ocli kostnadsansvar, dels vad som anförs om stoppför järnvägsnedläggningar. Motionärerna framhåller att vpk redan tidigare tagitavstånd från uppdelningen av SJ i affärsbane- och ersättningsberättigadebannät. De motsätter sig att den företagsekonomiska effektiviteten mer och merblivit ledstjärna för SJ:s verksamhet. Detta i all synnerhet som samma monetäramåttstock inte alls tillämpas på t. ex. vägtrafik och bilism med dess månganegativa effekter. Utskottet vill med anledning härav understryka attförslaget till finansiell rekonstruktion inte ändrar på principen att SJ, inomde av samhället uppdragna ramarna, skall drivas som affärsverk på i huvudsaksamma sätt som andra statliga och privata trafikföretag och uppfylla detekonomiska målet. Principen är att SJ skall få särskild ersättning församhällsingripanden som inte är företagsekonomiskt motiverade. Detföretagsekonomiska betraktelsesätt som utgör grunden för SJ:s agerande påtransportmarknaden ligger därmed i linje med den samhällsekonomiska syn påjärnvägen som lades fast trafikpolifiska beslut. Utskottet som inteheller är berett att uttala sig för ett stopp för alla järnvägsnedläggningaravstyrker motion 1982/83:1434 (vpk) i nu behandlade delar. I motion 1982/83:297 (c) yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag att föra över vissa banor frånaffärsbanenätet till del ersättningsberänigade nätet. Enligt motionärerna kanförslaget innebära lägre investeringar, lägre servicegrad, sämre resultat,färre turer och slutligen så stora förluster att vederbörande bana flyttas urriksnätet och blir föremål för nedläggningsprövning. Detta förhållande lederlätt till passivitet, indragna investeringar och till att företag inte planerarmed järnvägen som ett alternativ för sina transporter. Motionsyrkandet innebärett minskat anslagsbehov på 240 milj. TU1982/83:15 22 till det ersättningsberättigade nätet. Uppdelningen av järnvägsnätet i ett affärsbanenåt och ettersättningsbe-rätdgat nät har gjorts med den utgångspunkten att till detsistnämnda nätet bör föras bandelar vars intäkter inte förmår täckasärkostnaderna.