bet · G601KU31 · 1982-12-31 00:00:00 — De viktigare besluten har som regelomfattat ett betydande antal frågor som faller utanför såväl finans- somskatteutskottets kompetensområden. Spridningen på ohka utskotts områden kanockså sägas ha ökat i och med att långtgående besparingsåtgärder ansettspåkallade. Att under dessa omständigheter låta ett sammansatt finans- ochskatteutskott svara för de ekonomiska åtgärdspaketen skulle enligt SkU lättkunna leda till att övriga utskott uppfattar det sammansatta utskottet som enform av sådant överutskott som tidigare tagit avstånd från. Medanledning av motionerna 1158 och 2533 framhåller SkU att det kan vara motiveratatt nu påbörja en översyn av regeringsform och riksdagsordning mot bakgrund avde hitfills vunna erfarenheterna av den nya grundlagen. Syftet bör då främstvara att skapa klarare och enklare regler för utskottens och kammarens arbete.Utskottet har i olika yttranden och betänkanden förutsatt att vissagränsdragningsproblem rörande skatter och avgifter borde tas upp till prövningi sådant sammanhang. Det finns vidare enligt utskottets mening skäl attifrågasätta om de omständigheter som ledde till att tullagstiftningen fick enviss särställning i regeringsformen inte förlorat i betydelse genom möjlighetenatt låta det sammansatta finans- och skatteutskottet utöva viss del avriksdagens finansmakt under tid då inte pågår. Det kan enligtutskottets mening förutsättas att det också finns andra frågor gällandekammaren och utskotten som bör prövas vid en sådan översyn. Skatteutskottetfinner därför att konstitufionsutskottet bör överväga att tillgodose yrkandeti motion 1981/82:2533 genom att begära en mera allsidig översyn av de lagreglersom reglerar arbete och till följd härav avstyrka bifall till motion1981/82:1158. Justitieutskottetanser att erfarenheterna av den utskottsorganisation som infördes integer vid handen att några förändringar skulle vara påkallade i fråga omfinansutskottets ställning. Utskottet ansluter sig därför till kommitténsbedömningar i detta hänseende. Näringsutskottetser inte inrättande av sammansatta eller särskilda utskott som en lämpliglösning på samordningsproblemen i . Erfarenheten torde enligt NUnämligen visa att förutsättningarna för arbetet i sådana tillfälligtsammansatta beredningsorgan är sämre än de som råder för det reguljärautskottsarbetet. Ett fritt och konstruktivt meningsutbyte torde väsentligtlättare komma till stånd i ett permanent organ med en viss kontinuitet iarbetet och en kärna av regelbundet deltagande ledamöter. KU1982/83:31 _ 11 ett ständigt utskott får lämna ifrån sig särskilt viktigauppgifter på sitt beredningsområde till ett tillfälligt organ kan dettaupplevas som otillfredsställande. Därtill kommer prakfiska problem, bl. a. vadgäller konkurrensen om sammanträdestider vid de få tillfällen som står tillbuds under arbetsvecka och vad gäller organisationen avkansliarbetet. NU anser dock att två eller flera utskott med fördel kan anordnagemensamma sammankomster i informativt syfte. har inga erinringar mot att ensådan utredning görs som begärs i motion 2533. AU anser dock att utgångspunktenför ett sådant arbete bör vara att utskott är sinsemellanjämställda. I normalfallet bör den samordning som kan behövas, mellan denekonomiska politiken sådan den utformas inom finansutskottet och politiken förolika sektorer som beslutas i skilda utskott, ske genom de politiska partierna. Förvaltningskontoret delar kommitténs uppfattning att detinte finns tillräckliga skäl att inrätta ett budgetkontor. Kontoret kan inteheller finna att det finns fillräckligt underlag för ett beslut om en permanentförstärkning av utskottets kansH för arbetet med den tekniska hanteringen avstatsbudgeten. I första hand bör man pröva andra lösningar på detta problem. Konsfitufionsutskottetvill för sin del anföra följande. , som inrättades vid utskottsreformen ,skulle ha som främsta uppgift att verka för samordningen av budgetarbetet iriksdagen. Denna uppgift kom i lagtexten (RO 4:5) att uttryckas så attutskottet skall bereda frågor om allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken och för budgetregleringen. Samordningen skulle enligtgrundlagberedningen (SOU 1969:62) främst komma fill stånd genom utskottetsberedning av budgetpro-posifionens finansplan med tillhörande mofioner. Dennaberedning borde leda fram till ett utlåtande . Utlåtandetborde få en allmän och principiell karaktär och inte innehålla bindande ramarför vare sig de totala utgifterna, för utgifterna för de enskilda fackutskotteneller för beskattningen. Däremot borde finansutskottet kunna göra allmänna uttalandenom den grad av restriktivitet som borde iakttas vid utgiftsprövningen.Utskottets utlåtande skulle ligga till grund för en allmän finansdebatt iriksdagen. Därvid borde ta ställning fill de uttalanden somutlåtandet och eventuella reservationer därtill utmynnar i. Grundlagberedningenansåg att även den reviderade finansplanen (kompletteringspropositionen) borderemitteras till finansutskottet. Jusfifieministern framhöll i proposifionen med förslagtill ny utskottsor-ganisafion m. m. 1970:40) att det fanns anledning atträkna med att inrättandet av ett finansutskott som centralt beredningsorgan påfinanspolitikens område kunde leda till klarare linjer och bättre överblick ibudgetarbetet inom . Det kunde enligt jusfifieministern diskuteras ominte finansutskottet borde ges en starkare ställning i syfte att säkra att dehuvudriktlinjer för finanspolitiken, som binder sig för, följs vid KU1982/83:31 12 beredningen av statsbudgeten i övriga utskott. Redan densammansättning med ledande pohtiker från de olika partierna som finansutskottetkan väntas få, torde emellertid utgöra en garanti för den nödvändigasamordningen mellan budgetberedningen i de enskilda utskotten ochfinanspolitiken i stort. Man borde därför kunna avvakta erfarenheter av det nyasystemet innan man på nytt övervägde frågan om en starkare ställning förfinansutskottet i förhållande till övriga utskott. (KU 1970:27) anslöt sig fillförslaget om ett finansutskott med de angivna uppgifterna. Tanken på ettöverordnat utskott av den typ som författningsutredningen hade avsett bordeenligt utskottet sålunda avvisas. Det måste emellertid bli en viktig uppgiftför att med uppmärksamhet följa hur det nya systemet med ettfinansutskott verkade i praktiken. vill framhålla att frågor avekonomiskt-politiskt slag aktualiseras i främst i tre sammanhang: idet ordinarie budgetarbetet, i arbetet på kompletteringspropositionen och vidbehandlingen av olika s. k. ekonomiska åtgärdspaket. Som framhålls i mofion2533 och i flera av yttrandena har de ekonomiskaåtgärdspaketen kommit att spela en ökande roll i den ekonomiska politiken.Åtgärdspaketen kan numera ses som ett närmast reguljärt inslag iriksdagsarbetet . I många fall har förslagen i paketen haft en sådanomfattning och innebörd att man kan säga att i realiteten haft att faställning till ekonomisk-politiska målsättningar av övergripande slag utan attnågot formellt förslag härom funnits i propositionen. Vad först gäller samordningen av det ordinariebudgetarbetet fick genom utskottsreformen det nyinrättade finansutskottet vissaväsentliga uppgifter. FiU skulle yttra sig över finansplanen med tillhörandemotioner och genom ställningstagande till FiU:s yttrande skulleriktlinjer fastställas för det fortsatta arbetet med budgetens olika delar.Kritik riktas , främst från finansutskottets sida, mot att dessa riktlinjerinte har fillräckligt styrande effekt på budgetbehandhngen. Enligt konstitutionsiitskottets uppfattning har den metodför samordning av budgetarbetet som infördes haft vissa positiva effekter.Framför allt har den medfört att de politiska partierna på ett tidigt stadium ibudgetprocessen preciserar sina ekonomisk-politiska målsättningar och sedanverkar för att dessa genomförs i det fortsatta budgetarbetet. Utskottet harsvårt att se hur samordningen av budgetarbetet ytterligare skulle kunnaförbättras utan väsentliga förändringar av utskottsorganisationen ochriksdagsarbetet över huvud taget. Inga regler eller procedurer finns som direkt tar sikte påsamordning av de ekonomiska åtgärdspaketen dit också kan räknas de förslag fillinsatser på olika områden som kompletteringspropositionen som regel innehåller.Som framhålls i motion 2533 är förklaringen att den roll som de ekonomiskaåtgärdspaketen skulle fä inte var förutsedd vid utarbetande av nu gällande KU1982/83:31 13 regler för riksdagsarbetet. I praxis har dock beredningenav dessa propositioner ofta skett på ett sådant sätt att förutsättningarfunnits för samordning. Av utskottskommitténs undersökningar framgår att framfill 1979 hänvisades i allmänhet propositionen med förslag till olikaekonomiska åtgärder till finansutskottet som sedan inhämtade yttranden frånandra berörda utskott. Härefter har i ökad utsträckning sådana propositionerdelats upp mellan berörda utskott, som ibland inhämtat yttranden från varandra.Vid något tillfälle har ett åtgärdspaket behandlats i samma ordning sombudgetpropositionen, dvs. först ett principbeslut på grundval av ettbetänkande frän finansutskottet, därefter successiva beslut om de enskildaförslagen. Enligt är den sistnämnda metodenför samordning av behandlingen av ekonomiska åtgärdspaket principiellt sett denbästa. Utskottet är emellertid väl medvetet om att denna metod är tidskrävandeoch därför endast kan användas mera sällan. När det gäller de två andrametoderna som kommit till användning vill utskottet erinra om de uttalanden somarbetsformsutredningen gjorde 1976. Utredningen ansåg att beredningen avåtgärdspaket i vissa fall, då en samlad bedömning av förslaget i dess helhet ärändamålsenlig, borde anförtros finansutskottet eventuellt sammansatt med annatutskott. Utredningen ville emellertid framhålla vikten av att utskottsarbetetså långt möjligt bedrevs enligt fackutskottsprincipen. Enligt utredningen vardet lämpligt att vederbörande utskott i större utsträckning inhämtade yttrandefrån finansutskottet. Det finns enligt konsfitufionsut-skottets meninganledning att på nytt uppmärksamma utredningens uttalanden. förespråkar beredning i sammansattutskott som metod för samordning av större ekonomiska frågor. uppfattning bör man inte utesluta sammansatta ellersärskilda utskott som en form för samordning av arbetet i . Utskottetanser dock att tillfälligt sammansatta beredningsorgan inte är den bästalösningen på samordningsproblemen i . Kommitténs förslag beträffandesammansatta och särskilda utskott bör besvaras med vad utskottet anfört. Förslaget i motion 1158 att slå samman finans- ochskatteutskotten skulle kraftigt förändra den nuvarande utskottsorganisationen.Sådana ingripande förändringar har utskottet ovan avvisat. För den löpande uppföljningen av budgetarbetet harutskottskommittén föreslagit viss personalförstärkning vid finansutskottetskansli. Kommittén avvisar däremot ett av FiU tidigare framfört förslag ominrättande av ett budgetkontor. I sitt yttrande förklarar nu FiU att själva formenför uppföljningen är underordnad funktionen. FiU ställer sig posifiv till denföreslagna personalförstärkningen. Förvaltningskontoret är negativt till såvälkraven på ett budgetkontor som till förslaget om personalförstärkning. anser att i den mån personalbehovuppkommer vid till följd av ökat arbete med nuvarande uppgifter,får det KU1982/83:31 14 ankomma på förvaltningskontoret att lösa denna fråga medledning av de uttalanden som bl. a. utskottskommittén gjort om personalfrågornaoch som närmare redovisas i avsnittet Övriga frågor. Om syftet däremot är ätthöja ambitionsnivån i budgetuppföljningen bör i första hand andra lösningar änpersonalförstärkningar till övervägas. När det gäller samordningen i både ibudgetfrågor och i andra frågor vill utskottet starkt understryka attde beredningsformer som diskuterats inte kan ersätta, endast komplettera,den samordning mellan utskotten som sker via de politiska partierna. Utan ettfungerande partiväsen i skulle samordningsproblemen ha sådanaproportioner att helt andra metoder fick tillgripas. Utskottet har i det föregående uttalat sig om formerna församordning av arbetet i , främst när det gäller beslutsprocessen istörre ekonomiska frågor. Utskottet vill inte förneka att det finns brister idenna samordning, delvis på grund av omständigheter som inte förutsågs vidbesluten om nu gällande regler för riksdagsarbetet. Enligt utskottets mening äremellertid inte dessa brister så allvarliga att en utredning av det slag somförordas i motion 2533 f. n. är påkallad. Utvecklingen bör dock följas meduppmärksamhet. Med hänvisning fill det anförda avstyrker utskottet motionen. har uppkommit enojämnhet i arbetsbelastningen mellan utskotten. Kommittén och remissinstansernaär, som redan framhållits, eniga om att det främst är närings- ochsocialutskotten som drabbats av en starkt ökande arbetsbörda. Några andrautskott - lag-, utrikes-, försvars- och socialförsäkringsutskotten - haråtminstone haft en mindre arbetsbelastning. I hkhet med kommittén anserkonstitufionsutskottet att det är angeläget att minska arbetsbördan för destarkt arbetsbelastade utskotten, i första hand genom en överföring av ärendentill de mindre hårt ansträngda utskotten. Liksom förvaltningskontoret villutskottet emellerfid understryka att en viss variation i arbetsvolymen mellanolika utskott får accepteras med hänsyn till den tyngd fackintresset har i dennuvarande utskottsorganisafionen. Inte minst av denna anledning är det enligtutskottet vikfigt att de instanser som bäst kan bedöma detta fackintresse,nämligen de berörda utskotten själva, är ense om att en ärendeomflyttning börske. Endast undantagsvis bör det komma i fråga att av t. ex. starkaarbetsfördelningsskäl mot båda eller endera utskottens vilja beslutar attöverföra ärendegrupper från ett utskott till ett annat. Flera av de förslag om ändrad ärendefördelning mellanutskotten som kommittén lagt fram har under remissbehandlingen rönt starktmotstånd från de utskott som skulle få lämna ifrån sig ärenden. Det gällerförslagen att flytta beredningen av energifrågorna från näringsutskottet fillcivilutskottet, hälso- KU 1982/83:31 15 ochsjukvårdsärendena från socialutskottet till socialförsäkringsutskottet och dealkoholpolitiska frågorna - bortsett från rena skattefrågor - frånskatteutskottet till socialutskottet. En negativ inställning till förslaget attöverföra hälso- och sjukvårdsfrågorna från socialutskottet till socialförsäkringsutskottetkommer också till uttryck i motion 2534 av m. fl. (c, fp, m)och i motion 2535 av m. fl. (s, fp, c, m). Å andra sidanförespråkas i båda dessa motioner en överflyttning av alkoholfrågorna frånskatteutskottet till socialutskottet. Medhänsyn till vad som tidigare framhållits om behovet av samförstånd mellanberörda utskott anser utskottet att dessa ändringsförslag inte f. n. börföranleda någon åtgärd. Därmed tillgodoses motion 2534, yrkande 1 och 2535,första dels-satsen och avstyrks 2534, yrkande 2 och 2535, andra dels-satsen. Återståendeförslag till ärendeomflyttning från kommittén har mottagits gynnsammare underremissbehandlingen och kommer att redovisas i fortsättningen tillsammans medvissa andra förslag som tagits upp i motionerna och i yttrandena. förslag borde en överflyttning ske av vissa konsumenträttsligafrågor från näringsutskottet till lagutskottet. Detta skulle bl. a. gällafrågor om avtalsvillkorslagen, marknadsföringslagen samt lagstiftning ominkassoverksamheten. Frågorom konsumentköplagen, konsumentkreditla-gen, hemförsäljningslagenoch den blivande konsumenttjänsfiagen handläggs redan hos LU. LUställer sig helt bakom detta förslag. De olika konsumenträttsliga lagarna harenligt LU ett sådant inbördes sammanhang att det är en betydande fördel om dekan behandlas av samma utskott. Enligt LU:s mening skulle det vara en betydandefördel om inte bara konsumenträttsliga spörsmål utan även konsumentfrågor iövrigt överfördes till utskottet. Härigenom skulle alla frågor inomkonsumentområdet kunna handläggas av ett utskott. Genom en sådan överflyttningskulle NU kunna avlastas en inte obetydlig ärendegrupp. EnligtNU:s uppfattning ger kommitténs förslag visserligen anledning tillbetydelsefulla invändningar av principiell natur. Vid en samlad bedömning kandet dock te sig angeläget att utskottets beredningsområde minskas. Enligt NU:smening bör då ärendegruppen konsumentfrågor flyttas till annat utskott. Dettaskulle medföra en väsentlig minskning av NU:s arbetsbörda. är av den uppfattningen att konsumentfrågorna börflyttas från näringsutskottet till lagutskottet. Härigenom åstadkoms enavlastning av näringsutskottets arbetsbörda som lagutskottettillförs en ärendegrupp som ansluter väl till utskottets beredningsområde iövrigt. Överflyttningen bör närmare bestämt gälla konsumentskyddsärenden, dvs.lagstiftnings- och budgetfrågor inom verksamhetsområdena för konsumentverketoch samt KU1982/83:31 16 , i den mån ärendena inte gäller frågorsom rör konkurrensförhållanden i näringslivet. Lag- och näringsutskottensärendebeskrivningar i tilläggsbestämmelsen 4.6.5 resp. 4.6.14 RO bör ändras ienlighet härmed. I syfte att avlasta socialutskottet framförs i motion 2534av m. fl. (c, m, fp) förslaget att ärenden rörandearbetsmiljö, arbetstid och semester flyttas från socialutskottet tillarbetsmarknadsutskottet. Motionärerna påpekar bl. a. att sedan tillkomsten avarbetsmarknadsdepartementet handläggs arbetsmiljöfrågorna inom dettadepartement. Enligt mofionärerna skulle man från arbetsmarknadsutskottet i såfall kunna föra över ärenden rörande invandrare samt utlännings- ochmedborgarlagsfift-ning till socialförsäkringsutskottet. En överflyttning avarbetsmiljöärendena från socialutskottet fill arbetsmarknadsutskottet föreslåsäven i motion 2536 av (). I sitt remissyttrande förklarar sig socialutskottet delauppfattningen i motion 2534 att ärenden rörande arbetsmiljö, arbetstid ochsemester är den ärendegrupp som lättast låter sig skiljas ut från övrigaärenden hos utskottet. Årendegruppen har starkt samband med den allmännaarbetsmarknadspolitiken. Om det anses nödvändigt att flytta någon eller någraärendegrupper från SoU är det därför att föredra att man flyttar dennaärendegrupp framför en flyttning av hälso- och sjukvårdsärenden till SfU. I enavvikande mening från socialutskottets socialdemokratiska ledamöter anförs attäven beträffande den ärendegrupp som rör arbetsmiljö, arbetstid och semesterfinns klara sakliga samband med andra ärendegrupper inom socialutskottetsberedningsområde. Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning finns detstarka sakliga samband mellan de arbetsmiljöfrågor som socialutskottet bereder,dvs. arbetarskydd, arbetstid och semester, och de övriga arbetslivsfrågor somarbetsmarknadsutskottet har ansvar för. Skulle det bedömas som olämpligt att nuföra över alla arbetsmiljöfrågor till arbetsmarknadsutskottet vill utskottetunderstryka vikten av att i varje fall arbetstidsfrågorna flyttas över medhänsyn till dessa frågors centrala betydelse för sysselsättningens utvecklingoch därmed för den framtida sysselsättningspolifiken. För att uppnå utjämning av arbetsbelastningen vidarbetsmarknadsutskottet i samband med ett övertagande av arbetsmiljöfrågornahar AU stannat för att beredningen av utlänningslagen och medborgarskapslagenbör kunna överlämnas till annat utskott. Detsamma gäller anslagsfrågor avseendestatens invandrarverk samt särskilda åtgärder för flyktingar och invandrare.Den nära anknytningen mellan sysselsättningsåtgärder för invandrare ocharbetsmarknadspolitiken i övrigt gör enligt AU att hithörande frågor inte kanöverlåtas på annat utskott. AU tar inte ställning till frågan om vilket utskottsom lämpligen bör ta över behandlingen av invandrarfrågorna. vill för sin del förorda attarbetstids- och semesterfrågorna flyttas från socialutskottet tillarbetsmarknadsutskottet. KU 1982/83:31 17 dennaåtgärd minskas i någon mån socialutskottets arbetsbörda. fårarbetshvsfrågorna en mer sammanhållen behandling i arbetsmarknadsutskottet. Konstitutionsutskottettillstyrker även överflyttningen av medborgarskapslagstiftningen samtutlännings- och invandrarfrågorna (utom sysselsättningsåtgärder förinvandrare) från arbetsmarknadsutskottet till annat utskott. När det gällerfrågan om till vilket utskott överflyttningen bör ske kan skäl i och för sig anförasför att medborgarskapslagstiftningen skulle beredas av konstitutionsutskottet.Utskottet vill dock ej motsätta sig att denna lagstiftning nu flyttas tillsamma utskott som mottar de övriga ärendena. Utlännings- och invandrarfrågornassociala aspekter samt arbetsfördelningsskäl talar enligt utskottet för attöverflyttningen bör ske till socialförsäkringsutskottet. Konstitutionsutskottetförutsätter att socialförsäkringsutskottet vid behandling av frågor inommedborgarskapsområdet, som är av betydelse i grundlagssammanhang, inhämtaryttrande från konsfitufionsutskottet. Ettgenomförande av dessa förslag föranleder ändringar i ärendebeskrivningarna försocialförsäkringsutskottet, socialutskottet och arbetsmarknadsutskottet. ställningstagande får motion 2534, yrkande 3, och motion 2536 ansesbesvarade. Kommitténhar slutligen fdrordat en mindre ärendeomflyttning. Det gäller ärenden rörandehov- och slottsstaten som enligt förslaget överförs från finansutskottet tillkonstitutionsutskottet. Förslaget möter inga invändningar från finansutskottetssida. Inte heller vill motsätta sig denna överflyttningsom inte behöver föranleda någon ändring i RO:s beskrivning av dessa utskottsämnesområden. Vissamindre justeringar av utskottens ämnesområden har aktualiserats som en följd avdepartementsreformen. upphörande bör enligtnäringsutskottets yttrande kunna medföra att två mindre ärendegrupper överförsfrån NU till annat utskott. Det gäller dels lotterifrågor, dels frågor omturism. Dessa frågor har nära anknytning fill ämnen inom kulturutskottetsberedningsområde. Därför träffades mellan närings- och kulturutskotten enöverenskommelse om att ärenden som väckts inom dessa båda områden fr. o. m. den1 skulle remitteras till kulturutskottet i stället förnäringsutskottet. Förändringen, som alltså redan genomförts, behöver inteföranleda någon ändring i utskottens ärendebeskrivning i RO. sida har tagits upp frågan om handläggningen av vissaanslagsfrågor inom utrikeshandelsområdet. Med anledning härav har mellannäringsutskottet och utrikesutskottet överenskommits att anslagen tillkostnader för nordiskt samarbete, krigsmaterielinspekfionen, interamerikanskautveckhngsbanken och importkontoret för u-landsprodukter överförs från NU tillUU. Inte heller denna förändring behöver föranleda någon ändring i RO. 2 1982/83. Rättelse: S. 17, näst sista raden Står: till LU Rättattill: till UU KU 1982/83:31 18 Vidare skall nämnas att efter överenskommelsemellan försvars- och civilutskotten har anslagen till civilbefälhavarna ochfill bidrag till kostnader för beredskap flyttats från civilutskottettill försvarsutskottet. uppfattning är dessa ärendeomflyttningar starktpraktiskt motiverade. De minskar dessutom ytterligare näringsutskottetsarbetsbelastning och tillför vissa mindre arbetstyngda utskott nya uppgifter. Idetta sammanhang vill utskottet ta upp frågan om gränsdragningenmellan och kulturutskottet i massmediefrågor. Enligttilläggsbestämmelsen 4.6.1 RO skall KU bl. a. bereda ärenden om presstöd,lagstiftning om radio, television och film ärenden som angåryttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet. harenligt RO 4.6.10 att bereda ärenden om radio och television i den mån de ickefillhör KU:s beredning. Under1971-1981/riksmöten har dessa bestämmelser tillämpats så att samtligafrågor som gällt anslag och organisation inom hela området radio, TV och filmhar beretts av KrU. Vissa större organisafionsproposi-tioner på radioområdét,som även innefattat lagsfiftningsfrågor, har i sin helhet remitterats till KrU.I vissa fall har yttrande inhämtats från KU. Andra propositioner med lagförslagpå massmedieområdet har i flertalet fall gått till KU.