bet · G601UbU20 · 1982-12-31 00:00:00 — om det obligatoriskaskolväsendet m. m. 1982/83:100) I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposifion 1982/83:100 bilaga 10(utbUdningsdepartementet) under avsnittet Det obligatoriska skolväsendet m.m.punkterna D 9 och D 11-D 17 jämte motioner. 1.Bidrag till driften av grundskolor m. m. Regeringen har under punkt D 11 (s.261-276) föreslagit att 1. godkännavad som i propositionen har förordats om bidrag tUl studie- och yrkesorientering genom förstärkningsresursen, 2. godkänna vad som ipropositionen har förordats om minskning av bidraget tiU veckotimmar förbasresurser på högstadiet, 3. godkänna vad som ipropositionen har förordats om förskott på bidrag tUl basresurser på högstadietför /84, 4. godkänna vad som ipropositionen har förordats om ökning av viss del av förstärkningsresursen, 5. godkänna vad som ipropositionen har förordats om provledarverk-samhet och om upphörande avstatsbidrag fill sådan verksamhet, 6. godkänna vad som ipropositionen har förordats om bibehållande av skoUedartjänster i gmndskolan, 7. godkänna vad som ipropositionen har förordats om statsbidrag till vissa , 8. godkänna vad som ipropositionen har förordats om åtgärder på lågstadiet, 9. till Bidrag till driften avgrundskolor m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av12975000000 kr. 1982/83:581av m. fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2.att uttalar att träningen i svenska språket måste ges en framträdandeplats i förskola och grundskola, 4.att som sin mening ger regeringen till känna att prövningen av stödliU fristående skolor i enlighet med de faststäUda reglernamåste ske utan dröjsmål, 13.att hos regeringen begär förslag rörande sänkt skolpliktsålder medflexibel intagning tUl gmndskolan i enlighet med vad som i motionen anförts,1 1982/83. UbU 1982/83:20 2 14. att hos regeringen hemställer omutvärdering av hemspråkreformen i syfte att klarlägga vUka som i framtidenskall ha rätt till sådan undervisning, 20.att hos regeringen begär en översyn av hur skolans resurserutnyttjas i enlighet med vad som i motionen anförts. 1982/83:849 av m. fl. (c) vari med hänvisning till vad som anförts i den tiU arbetsmarknadsutskottetremitterade motionen 1982/ 83:847 såvitt nu är i fråga yrkas 1. att beslutar att hosregeringen anhåUa att språk- och kulturarvskommittén ges i uppdrag attöverväga friviUig hemspråksundervisning utatiför ordinarie skoltid på det sättsom anförts i motionen, 2. att beslutar att somsin mening ge regeringen tUl känna vad som i motionen anförts om anordnande aven experimentskola för undervisning på invandrarspråk inom det svenskagmndskoleväsendet. 1982/83:943 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att medel skaU anvisas för statsbidrag tUl fristående skolorenligt tidigare riksdagsbeslut. 1982/83:948 av m.fl. (c) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att hos regeringenbegär att en parlamentarisk utredning tiUsätts med uppgift att framläggaförslag till nytt statsbidragssystem för gmndskolan och gymnasieskolan ienlighet med de riktUnjer som anges i motionen,' 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande principerna för denfria resursanvändningen i ett decentrali-serat*beslutssystem, 4.att som sin mening ger regeringen tiU känna vad i motionen anförsrörande ikraftträdandet av bidragssystemet till skolor med enskild huvudman, 8.att som sin mening ger regeringen tUl känna vad i motionen anförsrörande försöksverksamhet med lågstadium utan traditionell årskursuppdelningoch samarbete med förskolan, 10.att avslår regeringens förslag i fråga om lärarresursernas fördelningvid praktisk sirbetslivsorientering. 1982/83:951 av (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen tUl känna vad i motionen anförtsrörande undantagen från en kommuns skyldighet att erbjudahemspråksundervisning. 1982/83:967av m. fl. (fp) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolstartfrån ålder, 'Yrkandet behandlas även i betänkandet UbU 1982/83:21. UbU 1982/83:20 3 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att återföra hela eller viss del av tiden förde fria aktiviteterna tUl den timplanebundna verksamheten, 4.att beslutar att tiU regeringen återförvisa förslaget om besparingari samband med elevernas praktiska arbetslivsorientering. 1982/83:1392av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att under anslagetBidrag tiU driften av gmndskolor m. m. avslår regeringens förslag om minskningav bidraget tiU veckotimmar för basresurser på högstadiet, 2. att beslutar att tUlBidrag tUl driften av gmndskolor m. m. anvisa ytterligare . 1982/83:1611av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. attriksdagen som sin mening uttalar att begreppet hemspråksunder visning bör bytas ut mot modersmålsundervisning, varvid även innehållet i undervisningen skall utvidgas tiU att omfatta en bred och inträngande undervisning i modersmålets kultur och historia, 2. att beslutar attbidrag till kostnader för undervisning i hemspråk och för studiehandledning påhenispråk skaU utgå med per deltagande elev, 3. att hos regeringenhemställer om förslag fill ändrade bestämmelser för hemspråksundervisning förinvandrarbarn med syfte a) att modersmålsundervisning görsobligatorisk och ges samma ställning som övriga obligatoriska ämnen igmndskolan, b) att även dåhemspråksundervisningsgmpp omfattande fyra elever ej kan ordnas, varje elevskall garanteras minst hemspråksundervisning och attstatsbidrag skall utgå enligt detta, 4. attriksdagen som sin mening uttalar att invandrarbarnen i största möjliga utsträckning bör beredas möjlighet till undervisning i enspråkig grupp. 1982/83:1886 av m. fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om förstärkningsresurser och behovet av ett nytt statsbidragssystemfill gmndskolan. 1982/83:1892 av GuUan () och MargaretaGärd (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tiU känna vadsom i motionen anförts beträffande behovet av specialklasser inom gmndskolan. 1982/83:1917av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder så att bindande tillämpningsföreskrifterupprättas i enlighet med tidigare beslut om nytt statsbidragssystem för , 7. attriksdagen uttalar att staten bör överta en större del än av kostnaderna för detobligatoriska skolväsendet. UbU 1982/83:20 4 8. att beslutar att tUl Bidrag filldriften av grundskolor m. m. anvisa ytterligare . 1982/83:2174av Per m. fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 4. att beslutar att friaaktiviteter under den samlade skoldagen skall finansieras inom ramen förförstärkningsresursen, 5. att beslutar attavskaffa den särskUda anslagsposten för bidrag tUl icke timplanebundenverksamhet under den samlade skoldagen, 6. att beslutar attavslå regeringens förslag tUl åtgärder på lågstadiet, 7. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna det angelägna i en striktare tillämpning avreglerna för rätten till hemspråksundervisning, 8. att beslutar tiUBidrag tiU driften av gmndskolor m. m. för /84 anvisa ettförslagsanslag av . Utskottet behandlar i det följande dels förslag somregeringen under punkten Bidrag tUl driften av gmndskolor m. m. underställtriksdagen, dels vissa motioner som väckts under aUmänna motionstiden år 1983och som rör gmndskolan. Statsbidraget tiU gmndskolan utgår /79 enligt förordningen (1978:345) om statsbidrag tiUdriftkostnader för m.m. Det nya statsbidragssystemet innebär attstatsbidraget till kostnader för lärarlöner och vissa anordningar inte längreberäknas på de faktiska kostnaderna utan på ett schabloniserat sätt. BidragtiU kostnader för lärarlöner utgår huvudsakligen i form av basresurser. Enbasresurs utgår i normalfallet för varje påbörjat 25-tal elever i var och en avårskurserna 1 3 och för varje påbörjat 30-tal elever i var och en avårskursema 4-9. faststäUer antalet basresurser för varjeskolenhet i en kommun med hänsyn tiU antalet elever i varje årskurs avgmndskolan vid enheten. Enbasresurs i årskursema 1-6 motsvaras av ett bestämt antal veckotimmar perårskurs. På högstadiet är antalet veckotimmar per basresurs inom en årskursberoende på hur många basresurser som fastställs för årskursen vid skolenheten.Statsbidraget avseende basresurserna beräknas med utgångspunkt i ettriksgenomsnittligt veckotimpris för lärarlöner per stadium. Veckotimprisetutgörs av årskostnaden för en veckotimme och fastställs med hjälp avlönestatistik. Detbör noteras, att även om basresursema beräknas efter påbörjade 25-tal resp.30-tal elever per årskurs vid skolenheten har antalet elever per basresurs påde olika stadierna kommit att ligga avsevärt under delningsta- UbU 1982/83:20 5 len25 och 30. Detta beror på att de regler som gäller för beräkning av antaletbasresurser i en kommun gör det möjligt att ta hänsyn fill kommunenstätortsgrad och geografiska förhållanden i övrigt. BidragtiU kostnader som avser olika insatser för undervisning och andra särskUdainsatser under skoldagen inom gmndskolan utgår fömtom i form av basresurser iform av en förstärkningsresurs. Förstärkningsresursen har ersatt flertaletspecialdestinerade bidrag som fanns före -bl.a. bidragen tillspecialundervisning, resursfimmar, fritt valt arbete, maskinskrivning, friviUigmusikundervisning, viss undervisning i slöjd -och därefter kompletterats medresurser för nya ändamål (se bilaga). Förstärkningsresursen utgår med hänsyntill antalet elever i kommunens gmndskola . Den uppgår fill0,6384 veckofimmar per elev för /83. Statsbidraget tillförstärkningsresursen beräknas efter ett veckotimpns, som faststäUs ochär ett enhefiigt schablonbelopp, lika för aUa stadier och för alla kommuner. Bidragi form av tilläggsbidrag utgår tiU kostnader för vissa lärarvikariér och vissaövriga anordningar. Tilläggsbidraget utgår med viss procentsats på bidragentill basresurser och förstärkningsresurs. Hämtöver utgår bidrag tillskoldirektörer och biträdande skoldirektörer, rektorer och studierektorer,särskild undervisning, viss stödundervisning, undervisning i hemspråk m. m. Imotion 1982/83:948 (yrkande 1 i denna del) hemställs att hosregeringen begär utredning om ett nytt system för statsbidrag fill gmndskolan.Kommunemas olika fömtsättningar att organisera skolväsendet beroende påtätortsgrad m. m. bör, säger motionärema, utan aUtför stora svårigheter kunnavägas in i ett nytt, elevrelaterat bidragssystem. Utskotteterinrar om att så sent som (prop. 1977/ 78:85, UbU1977/78:21, rskr 1977/78:260) fattat beslut om ett nytt statsbidragssystem förgmndskolan och att () inom ramen för sitt myndighetsansvarhar att granska effekterna av det nya statsbidragssystemet för stat ochkommun. Frågor om användning av statsbidraget har utskottet behandlat ibetänkandena UbU 1975/76:30 (s. 46 ff.) och UbU 1977/78:21 (s. 11 ff.). Medhänvisning fill att tätortsgrad m.m. för kommun i hög grad kan beaktas inomramen för nuvarande bidragssystem och till vad som i övrigt anförts avstyrkerutskottet motion 1982/83:948 yrkande 1 i denna del. I mofion 1982/83; 1917 (yrkandena 7 samt 8 i dennadel) efterlyses åtgärder från regeringens sida som innebär att regeringenåterför tiU kommunerna den del av av statsbidraget på skolområdet som tidigaredragits in, nämligen av statsbidraget till gmndskolan. Bidraget fiU gmndskolanföreslås uppräknat med 270 milj. kr. mening är det statsfinansiella läget sådant att det inte är möjligtatt nu öka statsbidraget till kommunerna. UbU 1982/83:20 6 föreslårutskottet att avslår motion 1982/83:1917 yrkandena 7 samt 8 iförevarande del. Frågor om hur skolan skall fillgodose behoven hoselever som behöver särskilt stöd tas upp både i propositionen och i tremotioner. Föredragande statsrådet anför att den fria resursanvändningen böromprövas för kommunemas del om den inte leder till en förbättradmåluppfyllelse genom att förbättra situationen för de elever som har de störstabehoven av särskilda undervisningsinsatser. I mofion 1982/83:1917 (yrkande 1)begärs bindande föreskrifter beträffande kommunernas utnyttjande avstatsbidraget till skolan. Bidraget bör styras till socialt och ekonomisktutsatta gmpper. Ett likartat förslag framförs i mofion 1982/83:1886, i vilkenockså hävdas att antalet lärarveckofimmar specialundervisning har minskat från318500 /77 till 295000 /79, som är det första läsåretför det nya statsbidragssystemet. En annan syn på föredragande statsrådets uttalandeom en omprövning av den fria resursanvändningen för kommunernas del framförs imofion 1982/83:948 (yrkande 2), enligt vilken det är viktigt att centralamyndigheter förmår acceptera att ett decentraliserat beslutssystem innebär attlokala och regionala organ kan lösa föreliggande uppgifter pä olika sätt. Detär på den lokala nivån behoven bäst konstateras. Det är också viktigt att decentrala organen uppfattar lokala beslutsfattare som vägledda av godaambifioner i minst samma utsträckning som de anser sig själva vara bärare avsådana. I mofionen föreslås att som sin mening ger regeringen dettatill känna. Utskottettar först upp frågan humvida insatserna för enskilda elever med behov av stödminskat genom det nya statsbidragets tillkomst den 1 juH 1978. Utredningenom skolans inre arbete (SLA) konstaterade i sitt betänkande (SOU 1974; 53)Skolans arbetsmiljö att specialundervisningen organisatoriskt utvecklats långtbort från enkla modeller med enbart specialskolor och specialklasser. Inomramen för samordnad specialundervisning hade flexibla former med kliniker ochannan specialundervisning växt fram. hävdade att begreppetspecialundervisning genom denna utveckling blivit svårare att avgränsa. är specialundervisning namnet på en specieU organisafionsform inomskolan som genom särskilda beslut erhåller visst antal lärarveckotimmar avseddaför lärare 3 och 4 (speciallärare), medan specialpedagogik är ettsammanfattande namn på metoder i skolans arbete som syftar fill bättre metodiskanpassning av undervisningen fill elever med olika typer av svårigheter.Utredningen framhåUer att specialpedagogik kan förekomma och befrämjasoberoende av om den anordnas på en särskild typ av statsbidragsberättigadetimmar för lärare 3 och 4. Omvänt garanterar benämningen specialundervisning påvissa fimmar inte att det metodiska arbetet under dessa präglas av specialpedagogik. UbU 1982/83:20 7 Utifrån SIA-Utredningens definition av begreppenspecialundervisning och specialpedagogik vill utskottet erinra om attjämförande undersökningar beträffande antalet undervisningstimmar somfullgjorts av innehavare av tjänst som lärare 3 och 4 före resp. efter den 1juli 1978 inte visar hur omfattningen av insatser för elever med särskUda behov- specialpedagogiska insatser - har utvecklats sedan det nyastatsbidragssystemet infördes. Specialpedagogiska insatser kan inom ramen förarbetsenheten fullgöras även av andra lärare än dem som erhållit ett formelltförordnande som lärare 3 och 4. Målet att stödja elever med särskilda behov nåsknappast genom så enkla åtgärder som att åter styra antalet tjänster som lärare3 och 4 i kommunerna från centralt håll. har inför statsbidragsreformenår 1978 slagit fast att en av utgångspunkterna vid resursfördelningen inomskolväsendet måste vara att man kan tillgodose de olika behov av insatser somelever med särskilda skolsvårigheter har (UbU 1975/76:30 s. 46 ff., rskr1975/76:367). Med det anförda anser utskottet att bör avslåmofionerna 1982/83:1886 och 1982/83:1917 yrkande 1. Detär viktigt att skolans förstärkningsresurs i erforderlig utsträckning användsför insatser för barn med särskilda behov. Utskottet finner det angeläget attdenna intention med det nya statsbidragssystemet förverkligas. Utskottet hardärför ingen erinran mot vad föredragande statsrådet anfört om en förbättradmåluppfyllelse i detta avseende. Mofion 1982/ 83:948 yrkande 2 bör avslås avriksdagen. Enligt motion 1982/83:1892 skall specialklasserkunna finnas inom en skolenhet och vara en naturlig del av den. Motionärema haruppfattningen att sådan klass med långsammare lärogång och avpassatarbetsmaterial skulle kunna vara till hjälp för elever som har svårigheter iskolan. Undervisningen bör handhas av utbildad speciallärare. Frågorom specialundervisning i särskild gmpp har utskottet behandlat i bl.a,betänkandet UbU 1975/76:30 om skolans inre arbete (s. 25; rskr 1975/76:367). Däranförs bl.a. att riktmärket allfid måste vara att eleven får den hjälp haneller hon behöver och i den arbetsmiljö som är mest lämpad för honom ellerhenne. ILgr 80 (s. 55) uttalas att elevens svårigheter kan vara så stora att han ellerhon mer än en termin behöver stöd i särskildundervisningsgmpp (specialundervisning). Skolan måste då göra en mer ingåendeutredning om elevens situation. kan, i samråd med elev ochföräldrar, besluta att elev skall följa sådan särskild undervisningsgmpp.Närmare föreskrifter härom finns i 5 kap. 38 och 39 §§ skolförordningen.Elever, som på så sätt kommer att arbeta utanför arbetsenheten, förlorar denomedelbara kontakten med sina kamrater. Särskild imdervisningsgmpp bör därför enligtläroplanen begränsas till enbart det eller de ämnen, där elevens svårigheter ärsärskilt stora. I läroplanen fastslås emellertid också att elevers svårigheter- intellektuella UbU 1982/83:20 " 8 ochfysiska handikapp, känslomässiga och sociala störningar - kan vara så stora,att eleverna måste följa särskild undervisningsgmpp under alla lek-fioner. Medhänvisning till vad som i betänkandet UbU 1975/76:30 och i Lgr 80 anförs omsärskild undervisningsgrupp föreslår utskottet att avslår motion1982/83:1892. I proposition 1982/83:100 föreslår föredragandestatsrådet en besparing som i princip innebär att bidrag till lärarlöner inteutbetalas under tid för praktisk arbetslivsorientering (prao) på gmndskolanshögstadium, dvs. Besparingen beräknas uppgå till sammanlagt148 milj. kr. Föredragande statsrådet föreslår att viss del av besparingen,nämligen 20 milj. kr., återförs till kommunerna som en resurs för lärares ochannan skolpersonals besök på prao-platser. Tekniskt bör, heter det i propositionen,besparingen utformas så att veckofimpriset för högstadiet minskas i denutsträckning som erfordras för att den avsedda besparingen skall uppnås. Föratt besparingseffekt skall uppnås /84 bör utbetalningen avförskott under detta år reduceras med belopp motsvarande besparingen.Förskottsutbetalningen skall därvid baseras på ett vecko-fimpris som är lägreän det som slutgiltigt fastställs för /83, på vilketförskottsutbetalningen för /84 annars skulle ha baserats.Avsikten är att kommunerna skall kompensera sig för denna minskning genom attutnyttja den möjlighet avtal och skolförordningen ger dem att lägga ut denundervisning, som enligt propositionen inte utförs eleverna harprao, av läsåret. Enligt 14 kap. i i § skolförordningen far denundervisningsskyldighet som åligger lärare på gmndskolans högstadium ökas underen del av läsåret och minskas under en annan del av läsåret. Det sammanlagdaantalet veckotimmar under ett läsår får dock ej ändras härigenom. Imofionema 1982/83:948 (yrkande 10), 1982/83:967 (yrkande 4) och 1982/83:1392(yrkandena 1 samt 2 i denna del) föreslås avslag på regeringensbesparingsförslag. Avsikten med beslut om en utökad prao i skolanvar enligt motionärerna att koppla samman erfarenheterna av prao medundervisningen i de olika skolämnena. Regeringsförslaget anses i motionernainnebära att betydligt färre lärare än eljest engageras i prao-arbetet och attdet samarbete som byggts upp mellan skola och arbetsliv bryts sönder. Deinbesparade lärartimmarna motsvarar vidare ca 900 lärartjänster. En indragningav ett så stort tjänsteunderlag anses bidra till ökad arbetslöshet blandlärare. Slufiigen sägs det föreslagna omfördelningssystemet för lärarresursemavara svåröverskådligt och administrativt krångligt för kommuner, skolor ochschemaläggare. Utskottetvill med anledning av propositionen och motionerna anföra följande. UbU 1982/83:20 9 SÖ har i anslagsframställningen för budgetåret1983/84 presenterat förslag tiU besparingar på skolområdet för att finansierasina reformförslag. Ett av SÖ:s besparingsförslag avser bidrag tiU lärarlönerunder tid för prao på högstadiet. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det i nuvarande ekonomiska situation inte ärmöjligt att totalt öka statens utgifter på skolområdet. Det är därför somutskottet ser det nödvändigt att genomföra omprioriteringar för attdärigenom få utrymme för förstärkningar på skolområdet där sådana behövs. Denbesparing som föreslås beträffande viss del av lärarlönebidraget igmndskolan är nödvändig för att i annat sammanhang möjliggöra reformer sombedöms angelägna. SÖhar inför utskottet redovisat att ett stort antal kommuner har prao ihelklass och därmed redan genomfört den organisation av helklass-prao somförutsätts i propositionen. Av SÖ:s redovisningar i övrigt har framgått att deinvändningar av administrativ art som i motioneraa framförts mot besparingeninte utgör hinder för att förslaget genomförs. Föratt skapa fömtsättningar för kontakter mellan skola och arbetsplats underelevemas prao-perioder avsätts i propositionen 20 mUj, kr. Denna resursåterförs fiU skolväsendet inom den icke-undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen. Den icke-undervisningsbundna delen av förstärkningsresursenkan då höjas med per elev för /84. Den återfördaresursen är avsedd att användas för lärare eller annan skolpersonal som besökerelever på deras arbetsplats . Enligt SÖ:s redovisningomfattas ett begränsat antal elever av prao av högstadietiden.De kommuner där detta gäller bör för /84 kompenseras för debesparingar de inte kan göra under den fjärde prao-veckan. Detta bör ske på detsättet att länsskolnämndema vid fördelningen av medel från anslaget Särskildaåtgärder på skolområdet beaktar att vissa kommuner anordnar prao på högstadietunder än . Utskottetföreslår att med avslag på motionerna 1982/83:948 yrkande 10,1982/83:967 yrkande 4 och 1982/83:1392 yrkandena 1 samt 2 i denna del godkännervad som i propositionen har förordats om minskning av bidraget fill veckotimmarför basresurser på högstadiet, om förskott på bidrag tUl basresurser påhögstadiet för /84 och om en ökning av viss del avförstärkningsresursen. Rätt tUl hemspråksträning och hemspråksundervisninghar enligt beslut (prop. 1975/76:118, UbU 1975/76:33, rskr1975/76:391) alla barn och ungdomar för vUka ett annat språk än svenska utgörett levande inslag i hemmiljön. Normalt fömtsätter detta attföräldrar/vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som sitt modersmål ochanvänder det ti /83. UbU 1982/83:20 10 språketi sitt umgänge med barnet. Denna rätt tiUkommer också bara som tillhör enurspmnglig, språklig minoritet i landet eller vars famUj i en eUer fleragenerationer har bott i landet, fömtsatt att baraets språkliga miljö kräverdetta. Barasom helt saknar kiinskaper i svenska språket och bara som behärskar svenskaspråket utan svårigheter har under nämnda fömtsättningar samma rätt tillhemspråksundervisning. Imotionema 1982/83:581 (yrkande 14) och 1982/83:2174 (yrkandena 7 samt 8 i dennadel) begärs att hemspråksundervisningen utvärderas och att bestämmelsema omrätt till hemspråksundervisning ses över. Motionärerna hävdar att nyabestämmelser eUer tiUämpningsanvisningar till de nuvarande behövs för attförhindra sådant som man anser vara missbmk av bestämmelsema. För budgetåret1983/84 bör besparingseffekten härav uppgå tiU minst 40 mUj. kr, och ifortvarighetstUlståndet tiU minst 100 milj. kr. Utskotteterinrar om att språk- och kulturarvsutredningen (SKU, U 1981:04) har i uppgiftatt precisera vilka som har behov av och rätt tUl olika former avhemspråksundervisning. Med hänvisning härtUl och tiU att dess förslag avses bHlämnade tiU regeringen föreslår utskottet att riksdagenavslår motionema 1982/83:581 yrkande 14 och 1982/83:2174 yrkandena 7 samt 8 idenna del. Enligt 5 kap. 10a § skolförordningen kanlänsskolnämnd befria kommun från skyldighet att anordna hemspråksundervisning.Detta kan bli aktueUt när det är fråga om färre antal bara än fyra med sammaspråk (prop.