bet · G601KrU26 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:26 omungdoms- och nykterhetsorganisationer (prop. 1982/83:100 bil. I detta betänkande behandlar utskottet proposition1982/83:100 bilaga 10 () i fråga om anslag tillungdoms- och nykterhetsorganisationer och nio motioner med anknytning härtill.Utskottet tar även upp en motion om bidragssystem för vissa radioorganisationer.' Regeringen har i proposition 1982/83:100 bilaga 10() under punkt B 51 (s. 120 och 121) föreslagitriksdagen att till för /84 anvisa ett förslagsanslagav . I motion 1982/83:936 av m. fl. (vpk)yrkas att hos regeringen hemställer om åtgärder för att upprätta ettinternationellt ungdomsläger i enlighet med vad som anförs i motionen. Imotion 1982/83:1317 av m. fl. (c) yrkas 1. attriksdagen hemställer att regeringen genomför en försöksverksamhet angående ungdomars delaktighet i närmiljön, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförs i motionen. I motion 1982/83:1330 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, 14. attriksdagen beslutar avveckla på sätt som i motionen anges, 15. attriksdagen ti 11 för /84 anvisar ett förslagsanslag av . I motion 1982/83:2151 av m. (s) yrkas - med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2150 - såvittnu är i fråga 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om att bör ges i uppdrag att till regeringen föreslåriktlinjer för en försöksverksamhet i närmiljöer. 1 1982/83. Rättelse: S. 2, rad 22 Slår: ungdomsrådet Rättat till:ungdomsområdet I propositionen föreslås attanslaget till höjs med . Enligt mofion 1330 (m) bör besluta attungdomsrådet skall avvecklas. Rådets uppgifter att fördela bidragen tillungdomsorganisationerna bör föras över till . Som enkonsekvens av detta förslag förordar motionärerna att rådets anslag minskas med2 milj. kr. och att alltså för nästkommande budgetår . skall anvisasunder anslaget. har på förslag av utskottet vid flera tidigaretillfällen (KrU 1980/81:25, KrU 1981/82:22) avslagit förslag om att lägga. Utskottet anser att inte har anledning att frångåsin tidigare uppfattning. Utskottets ställningstagande innebär att motionen ihär aktuell del (yrkandena 14 och 15) avstyrks och att regeringens"förslag fill medelsanvisning tillstyrks. 1 motion 1317 (c) föreslås att regeringen skall genomföraen försöksverksamhet om ungdomars delaktighet i närmiljön. Motionärernaunderstryker att det är angeläget att inför det av Förenta nationernaproklamerade , ett målmedvetet försöks- ochutredningsarbete kommer till stånd. Härvid bör barns och ungdomars aktiva roll inärmiljön stå i centrum. Detta arbete bör bygga på de synpunkter och förslagsom lagts fram i rapporten Ej till salu. Motionärerna presenterar vidare vissa övergripandesynpunkter på inriktningen av insatserna på barn- och ungdomsområdet. Dessa somenligt yrkande 2 i motionen bör ges regeringen till känna går i huvudsak ut påföljande. Kulturlivet bör ha en nära anknytning till närmiljön: Amatörkulturenbör utvecklas i samverkan mellan professionella konstnärer och amatörer ochmellan olika åldersgrupper. Regeringen gav ungdomsrådet i uppdrag attutarbeta förslag till riktlinjer för insatser inför . promemoria som fogades till regeringsbeslutet angavs bl. a. att dessainsatser huvudsakligen borde ligga på det lokala planet och ta sikte på attstärka ungdomars delaktighet i samhällsutvecklingen. har ifebruari för regeringen redovisat en plan för hur världsungdomsåret 1985skall genomföras i . I denna föreslår ungdomsrådet bl. a. att olika formerav försöksprojekt skall initieras. Dessa skall syfta till att stärkanärmiljöerna, skapa bättre uppväxtvillkor, motverka kommersialism och utvecklaföreningsarbete. Regeringen har ännu inte tagit ställning till planen. Utskottet vill vidare erinra om de uppgifter beträffandebarn- och ungdomsfrågor som lagts på den tillkallade barn- ochungdomsdelegationen. I delegationens direktiv (Dir 1982:104) anförs bl. En annan viktig fråga somdelegationen bör behandla är den kulturella och den sociala omgivning barnenlever i. Föreningar och folkrörelser spelar en KrU1982/83:26 3 viktig roll för att kunna tillgodose de behov som barn ochungdomar har. En särskild fråga är därvid om folkrörelserna kan ta över vissaav de uppgifter, exempelvis när det gäller fritidsaktiviteter, som i dagsamhället svarar för. Det är också viktigt att engagera kulturellainstitutioner mer i barn- och ungdomsverksamheten. Det bör ankomma pådelegationen att diskutera hur det arbetet på detta område skall föras vidare. Hos många ungdomar finns en känsla av att ståutanför samhällsgemenskapen. Detta förstärks av en för våra förhållandenmycket stor ungdomsarbetslöshet, något som har effekter långt ner i åldrarna.Samtidigt är särskilt ungdomen utsatt för ett starkt kommersiellt tryck. Som enav delegationens viktigaste uppgifter framstår därför att diskutera på vad sättman kan öka ungdomens motståndskraft mot en kommersialiserad fritid och stärkagemenskapen med och delaktigheten i samhället. I betänkandet KrU 1982/83:24behandlar utskottet bl. a. ställningstaganden i budgetpropositionen tillkulturrådets förslag om ett nytt utvecklingsprojekt i närmiljö.Utskottet uttalar därvid att bör kunna stödja de aktiviteter somredan pågår inom olika närmiljöprojekt och därigenom medverka till att utvecklaverksamheten. Rådet bör vidare verka för att en närmare samverkan mellan olikapågående projekt kommer till stånd och utveckla metoder för hur närmiljöprojektkan läggas upp. I överensstämmelse med vad som anförs i propositionen sägerutskottet att det starkt vill understryka vikten av stöd till sådana projektsom bedrivs av barn-och ungdomsorganisationerna själva. bör därförha ett nära samarbete med . Med anledning av de här aktuella motionsyrkandena villutskottet liksom motionärerna framhålla att det är viktigt att man frånstatsmakternas sida uppmuntrar och stöder olika åtgärder som stimulerarungdomar till egen aktivitet i enlighet med de riktlinjer som ungdomsrådet harangett. Utskottet anser sig dock kunna konstatera att som i vissutsträckning redovisats i det föregående en rad aktiviteter av det slag sommotionärerna efterlyser redan pågår eller planeras. Utskottet räknar därför medatt förslagen i motionen kommer att beaktas utan något särskilt uttalande frånriksdagens sida. Motionen avstyrks alltså. Även det här aktuella förslaget i motion 2151 (s) tarsikte på verksamheten på barn- och ungdomsområdet inför världsungdomsåret 1985.I motionen hemställs att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad motionärerna anfört om att bör ges i uppdrag atttill regeringen föreslå riktlinjer för en försöksverksamhet i närmiljöer. I denmotivering till detta förslag som lämnas i motion 2150 (s) anför motionärernaatt en framställning från ungdomsrådet att få initiera en försöksverksamhet inärmiljöerna inte kommenterats i budgetpropositionen. Flera kommuner har, sägsdet, i remissvar över rapporten Ej till salu anmält intresse för en sådanförsöksverksamhet. Sedan motionen väckts har ungdomsrådet- som utskottetredovisat ovan -lämnat förslag till hur skall genomförasi . I planen ingår bl. a. olika former av försöksprojekt. Förslagetbereds f. n. 1*1982183. KrU1982/83:26 4 Mot denna bakgrund finnerutskottet att motionärernas önskemål är tillgodosett. I motion 936 (vpk) hemställs om åtgärder för att upprättaett internationellt ungdomsläger. Motionärerna menar att ett sådant lägerskall ingå som ett led i en aktiv fredsfostran. Barn och ungdomar från helavärlden borde inbjudas genom resp. lands nationella ungdomsråd. De anser attlägret skall finansieras av svenska staten medan ansvar för organisation ochgenomförande bör vila på icke-statliga organisationer - i första hand Sverigesungdomsorganisationers landsråd (SUL). I sitt förslag till insatser inför världsungdomsrådetframhåller ungdomsrådet att detta år bör användas till att öka kunskapen blandungdom i om ungdomars situation i andra länder. Världsungdomsårets temaDelaktighet - Utveckling - Fred måste ses i ett internationellt perspektiv.Bland de förslag till särskilda aktiviteter med internationell prägel som kangenomföras märks att i samarbete med SUL och resebyråer genomföra resor medett studieinriktat program, i första hand till och länder i tredjevärlden. Utskottet vill påpeka att varken ungdomsrådet eller SULhar fört fram propåerom ett internationellt ungdomsläger i . Läger därungdomar från olika länder deltar ordnas regelmässigt av många olika föreningaroch organisationer. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotion 936. 1. beträffandeavveckling av attriksdagen avslår motion 1982/83:1330 yrkande 14, 2. beträffandemedelsanvisningen till attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:100 och med avslag på motion1982/83:1330 yrkande 15 till för /84 anvisarett förslagsanslag av , 3. beträffandeviss försöksverksamhet m. m. att avslår motion 1982/83:1317, 4. beträffandeförsöksverksamhet i närmiljö att avslår motion1982/83:2151 yrkande 2, 5. beträffande ett internationeUtungdomsläger att avslår motion 1982/83:936. Bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet. Regeringen har under punkt B 52 (s. 121-124) föreslagit riksdagenatt 1. godkänna de förändrade regler förbidrag fill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet som förordats ipropositionen, 2. godkänna att bidrag utgår till trenya organisationer enligt vad som förordats i propositionen. KrU 1982/83:26 3. tiU Bidrag till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av44 . Från anslaget utgår bidrag till den centralaverksamheten inom de ungdomsorganisationer som regeringen förklarat berättigadefill statsbidrag enligt förordningen (1971:388) om statsbidrag fillungdomsorganisationer (ändrad senast 1982:293). Vidare utgår bidrag till vissasamarbetsorgan samt bidrag i särskild ordning till den centrala verksamheteninom vissa ungdomsorganisationer. Statsbidragtill central verksamhet utgår enligt nämnda förordning endast tillorganisation som bedriver verksamhet huvudsakligen bland barn och ungdom ochsom har minst 3 000 medlemmar i åldern samt lokalavdelningar i minsthälften av landets landstingskommuner. Statsbidragetutgår i form av grundbidrag och rörhgt bidrag. Grundbidra-get utgör 295 000 kr.Det rörliga bidraget uppgår /83 till . per medlem iintervaHet 3 001-40 000 medlemmar och fill . per medlem över 40 000. Vidberäkningen av bidraget till vissa organisationer med verksamhet blandhandikappade barn och ungdomar gäller att bidrag utgår om organisationen harmer än 1 500 medlemmar i åldern . Utöver grundbidrag utgår därvidrörligt bidrag även för antalet medlemmar i intervallet 1 501-3 000 varvidbidraget per medlem är . I övrigt utgår bidrag enligt de generellabestämmelserna. första gången erhåller statsbidrag för central verksamhet,utgår bidraget endast i form av grundbidrag. Grundbidraget nedsätts härvid tillhälften av vad som eljest skolat utgå. Även för det andra redovisningsår förvilket organisation erhåller statsbidrag för central verksamhet utgår bidragetendast i form av grundbidrag men utan nedsättning. I mofion 1982/83:750 av m. fl. (vpk)yrkas att uttalar att folkhögskoleelevers förbund börerkännas såsom bidragsberättigad . I mofion 1982/83:938 av Per Stenmarck (m) och BoArvidson (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, attriksdagen hos regeringen hemställer om sådana ändringar av förordningen (SFS1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer att åldersgränsen begränsastill medlemmar i åldern , attriksdagen till Bidrag till ungdomsorganisafionernas centrala verksamhet /84 anvisar ett förslagsanslag av . Rättelse: S. 5, rad 16 Står: . Rättat till: 21kr. rad 21 Står: . Rättat till: . ' KrU 1982/83:26 6 I motion 1982/83:1341 av . (s) yrkas att hos regeringen begär att förklaras som statsbidragsberättigadungdomsorganisation. I motion 1982/83:1848 av m. fl. (c)yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om bidrag till folkhögskoleelevers förbund. I mofion 1982/83:2177 av () ochJan-Erik () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i mofionen anförts om samhällets stöd till ideella organisationer. I propositionen föreslås att helt grundbidrag skallutgå med oförändrat belopp dvs. I fråga om rörligt bidrag förordasatt detta skall öka med . per medlem till . i intervallet 3 0010 000medlemmar. Samma ökning föreslås för sådana handikapporganisationer som har 1501-3 000 medlemmar. Bidraget till dessa skall alltså utgå med . Tre nya organisationer föreslås bH bidragsberättigade, nämligenSveriges kommunistiska ungdomsförbund. Regeringens medelsberäkning innebär att ett anslag av 44 670 000kr. skall anvisas för ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Dettainnebär en ökning med . i förhållande fill innevarande års anslag.Utskottet noterar att i denna ökning ingår som en delpost ett anslag av 725 000kr. tiH de poHtiska ungdomsorganisationerna. Detta anslag, som utgår underinnevarande budgetår, är ett särskilt stöd som utgår fill de i samband med det allmänna valet . Dettasärskilda bidrag bör alltså inte ingå i medelsberäkningen för budgetåret1983/84. Anslaget bör därför minskas med . i förhållande tillregeringsförslaget. Imotion 938 (m) hemställs om sådana ändringar av förordningen om statsbidragtill ungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet att endastmedlemmar i åldern skall medräknas vid bidragsgivningen. Motionärernaanför att många av de undersökningar som gjorts tyder på att åldersgruppenmellan 20 och tillhör de mest köpstarka. Statliga och kommunala bidragbehöver knappast utgå till denna åldersgrupp, menar de. Genom att sänkaåldersgränsen skulle det enligt motionärerna vara möjligt att minska anslagettill totalt , vilket de även föreslår. Utskottet är inte berettatt förorda en sådan förändring av reglerna för statsbidraget tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Motionen i här aktuella delaravstyrks. Förslagsom syftar till att ytterligare en organisation - - skall bli bidragsberättigad förs fram i motionerna 750 (vpk), 1341(s) och 1848 (c). Som skäl för förslagen anför motionärerna bl. KrU1982/83:26 7 att förbundet organiserar eleverna vid avfolkhögskolorna i landet och att det uppfyller kraven för att bli berättigattill statsbidrag. Det påpekas att om organisationen blir bidragsberättigadmöjligheter öppnas att få del av andra stödformer, framför allt från landstingoch kommuner. fölkhögskoleelevers förbund erhåller - somredovisas i motionerna - ett stöd till sinverksamhet från anslaget till . Bidraget uppgår för budgetåret1982/83 fill , vilket i stort sett motsvarar ett halvt grundbidrag,dvs. det bidrag som utgår när en första gången erhållerstatsbidrag för central verksamhet. har förbundet sökt om att blibidragsberättigat enligt förordningen (1971:388) om statsbidrag tillungdomsorganisation. Utskottet noterar i detta sammanhang attElevorganisationen som erhåller stöd i särskild ordning enligt statensungdomsråd borde erhålla bidrag enligt förordningens bestämmelser. Utskottet anser sig bl. a. med hänsyn till rådandebudgetläge inte böra tillstyrka ifrågavarande motionsyrkanden. I motionerna hävdas att förbundet om det blevstatsbidragsberättigat även skulle få möjligheter att få ekonomiskt stöd frånlandsting och kommuner. Enligt motion 1848 skulle ett villkor för att erhållasådana bidrag vara att organisationen är statsbidragsberättigad. I dettasammanhang vill utskottet erinra om sitt uttalande (KrU 1981/82:22)med anledning av förslag om åtgärder för att vissa föreningar som inte tillhörnågon riksorganisation men i övrigt uppfyller bidragskraven skall kunna erhållakommunala bidrag och landstingsbidrag. Utskottet framhöll att regeringen medhänsyn till kommunernas självbestämmanderätt inte kan ålägga dem att lämnabidrag till frivillig lokal organisationsverksamhet. Däremot är det givetvisså, sade utskottet, att utformningen av statsbidragssystemet inte innebär någothinder för kommuner och landsting att fritt pröva frågan om resp. lokala ellerregionala bidrag. Utskottet vill också erinra om att flera landsting ochkommuner redan nu lämnar bidrag till organisationer vilka inte ärstatsbidragsberättigade ungdomsorganisationer. Förslaget i propositionen om bidrag till tre nya organisationerföranleder ingen erinran. Förslaget tillstyrks alltså. I detta sammanhang behandlar utskottet även förslaget imotion 2177 (fp) att skall ge regeringen till känna vad som anförts imotionen om samhällets stöd till ideella organisationer. Vad motionärernaåsyftar är ett uttalande av innebörd att det är nödvändigt att folkrörelsernautan hinder av ovidkommande styrning eller prioriteringar från stat och kommunkan arbeta med utgångspunkt i sina egna grundläggande värderingar. De säger attdet viktigaste inte är ett ökat ekonomiskt stöd för vilket det f. n. inte finnsförutsättningar. Det viktigaste är i stället att man inom föreningslivet vetsig kunna räkna med statsmakternas och de kommunala beslutsfattarnas sakliga KrU1982/83:26 8 uppskattning av de ideella insatserna. Den verksamhet som bedrivs av folkrörelserna och detideella föreningslivet är av största betydelse för vårt samhällsliv.Demokratifrågorna har nära anknytning fill folkrörelsernas roll i samhället. Enmycket positiv syn på folkrörelserna och det ideella föreningslivet har ocksåpräglat en rad reformer . En sådan inställning kommer även tilluttryck i årets budgetproposition. Civilministern erinrar där (prop.1982/83:100 bil. 15) om att statens, landstingskommunernas och kommunernasbeslut i hög grad påverkar förutsättningarna för folkrörelsernas möjlighet attarbeta. Han understryker att olika åtgärder måste utformas på ett sådant sättatt folkrörelserna bereds största möjliga verksamhetsutrymme. En grundläggandeprincip är att organisafionerna i kontakt med olika samhällsnivåer förblir friaoch självständiga. Det framhålls att en särskild referensgrupp förfolkrörelsefrågor (Kn 1976:A) kommer att fortsätta det översynsarbete röranderelafionerna mellan samhället och folkrörelserna som pågått ochsom bedrivs i nära samverkan med folkrörelserna. Utskottet vill i likhet med motionärerna understrykavikten av att principen om organisationernas fria och självständiga ställningiakttas på alla nivåer. Med hänsyn till vad som anförts anser utskottet att ensärskild framställning från sida enligt motion 2177 inte ärpåkallad. 1. beträffandeändring av åldersgränsen attriksdagen avslår motion 1982/83:938 i ifrågavarande del, 2. beträffandeändrade regler för bidrag attriksdagen godkänner de förändrade regler för bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet som förordas i proposition1982./83:100, 3. beträffandebidrag till nya organisationer attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:100 och med avslag på mofionerna1982/83:750, 1982/83:1341 och 1982/ 83:1848 godkänner vad som förordas ipropositionen, 4. beträffandebetydelsen av ideella insatser att avslår mofion 1982/83:2177, attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:100 och med avslag på motion1982/83:938 i ifrågavarande del till Bidrag till ungdomsorganisationernascentrala verksatnhet m. m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av43 945 000 'kr. Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet.Regeringen har under punkt B 53 (s. 124 och 125) föreslagit att tillBidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /84anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1982/83:938 av PerStenmarck (m) och () yrkas, såvitt nu är i fråga, att till Bidrag till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet för /84 anvisar ett förslagsanslag av . I propositionen föreslås ett iförhållande till innevarande budgetår oförändrat anslag av . redovisat i det föregående föreslås i motion 938 (m) attbidragsreglerna ändras så att den övre åldersgränsen sänks från till 20år. Motionärerna anser att den föreslagna sänkningen av åldersgränsen medföratt anslaget skulle kunna minskas med . Utskottet, som avstyrkt förslaget om en förändring avbidragsreglerna i fråga om statsbidraget till central verksamhet, avstyrkeräven motionen i vad avser en ändring av åldersreglerna och en nedskärning avanslaget till det lokala stödet. att med bifall tillproposition 1982/83:100 och med avslag på motion 1982/83:938 i ifrågavarandedel till Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till ferieverksamhet inomungdomsorganisationerna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 54 (s. 125 och 126) och hemställer att till Bidrag tillferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna för /84 anvisarett reservationsanslag av . Bidrag till och narkotikaupplysning. Regeringenhar under punkt B 55 (s. 126 och 127) föreslagit att till Bidrag för /84anvisa ett reservationsanslag av . I propositionen framhålls (), som har en näraanknytning till folkrörelserna och breda kontakter med skola och massmedier,kan fylla en viktig roll i fråga om informationsverksamhet bland barn ochungdomar. KrU1982/83:26 10 anslaget med ca . som föreslås beror på att medlen för lönekostnader för två tjänster vid dokumentationscentralenenligt förslag från i fortsättningen skall beräknas under anslaget . Utskottet tillstyrker regeringens förslagoch hemställer att till Bidrag till ochnarkotikaupplysning för /84 anvisar ett reservationsanslag av . Organisationsstöd till vissa nykterhetsorganisationerm. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 56 (s. 128) och hemställer att tillOrganisationsstöd till vissa nykterhetsorganbatio-ner m. fl. för budgetåret1983/84 anvisar ett reservationsanslag av . Motion om bidrag till vissa radioorganisationer. 1motion 1982/83:239 av i (c) och () yrkas att begär att regeringen förordar ett bidragssystem eller direkta anslag för de radioorga nisationer som står utanför bidragssystemen. Frågan om ett statligt stöd till defem radioorganisationer som är etablerade i hela landet har behandlats i fleraolika sammanhang, säger motionärerna. De påpekar att utredningen om statensstöd till folkrörelserna i betänkandet (SOU 1979:60) Bidrag till folkrörelserföreslagit att radioorganisationerna skulle erhålla ett statligt stöd. Vidarehar prövat ansökningar om bidrag från dessa organisationer. Motionärerna anför att sedan utredningen lagt sitt förslagde ekonomiska problemen för några av radioorganisationerna har förvärrats. Detär därför rimligt att frågan nu åter prövas. Utredningsförslag m. m. I betänkandet (SOU 1979:60) Bidragfill folkrörelser redovisas att det finns fem radioorganisationer medriksomfattande spridning, nämligen DX-alliansen. Frivilliga radioorganisationen(FRO), Föreningen (), Svenska radioföreningenTellus, . I betänkandet lämnas bl. a. följande uppgifter rörandeorganisationernas verksamhet, medlemmar m. m. Frivilliga radioorganisationen (FRO) som har totalt ca 4000 medlemmar bildades och har till syfte att utbilda signalister till bl.a. tjänstgöring i hemvärnet. KrU1982/83:26 11 Föreningen () bildades 1925och har ca 7 000 medlemmar. Föreningen är en politiskt och religiöst obundensammanslutning av personer som sysslar med radioexperiment på av statligamyndigheter upplåtna frekvensområden. SSA har bl. a. till ändamål att tillvarataga medlemmarnas gemensamma intressen ochbefrämja en snabb utveckling av verksamheten att den består och vidgas, ati bland medlemmarna verka för ökade tekniska kunskaperoch god radiotrafikkultur för att därigenom åstadkomma en kår av kunniga sändareamatörer. Den regionala organisationen består av åtta distriktenligt indelning. I samtliga landsting finns lokala klubbar. Föreningen ger ut en tidskrift och får distributionsstödsom för uppgick till . Kostnader för central verksamhet uppgår till ca 600 000kr. täcks av medlemsavgifter och resterande huvudsakligengenom räntor och viss försäljningsverksamhet. På central nivå har föreningen fem anställda, två påheltid och tre på delfid. SSA äranslutet till International Amateur Radio Union.