bet · G601JoU13 · 1982-12-31 00:00:00 — omvattenvård, m. m. I motion 1981/82:175 av ochEgon (båda s) yrkas att hos regeringen begär att åtgärdervidtas mot vattenföroreningarna i i enlighet med vad som i motionenanförs. I motion 1981/82:235 av () yrkasatt i skrivelse till regeringen hemställer om omedelbara åtgärder förförhindrande av föroreningar och fiskdöd i i enlighet med vad imotionen anförts. 1 motion 1981/82:363 av m. (s) yrkas att hos regeringen begär att åtgärder vidtas motföroreningar i havsmiljön i enlighet med vad som i motionen anförts. I mofion 1981/82:1135 av m. fl. (s)hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 6), att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande miljöförbättrandeåtgärder i . I mofion 1981/82:1905 av och (båda c) yrkas att beslutar begära att regeringen pålämpligt sätt främjar användandet av multrumtekniken. Utskottet behandlar i betänkandet fyra mofioner somväckts med anledning av miljöskador i vattenområdetÖresund-Skagerrak samt i vissa skånska sjösystem. Vidare behandlas en motion ommultrumteknik. I motion 1981/82:1131 (s) om näringslivet i Skåneutvecklas mofiven fill yrkandet i motion 1135. Där framhålls att såvälgrundvatten som vissa sjösystem i har utsatts för en allt starkarebelastning av föroreningar. Dessa härrör enligt ett flertal vetenskapligaundersökningar i inte ringa utsträckning från kraftigt ökad fillförsel av närsaltersåsom kväve och fosfor. Problem av det här slaget har också drabbatkustområdena från i söder till i norr. Enligt motionärernabehövs genomgripande och samordnade insatser för att hejda en fortgåendeutarmning av oersättliga naturområden och för att man så långt som möjligtskall kunna återställa 1Riksdagen 1982/83. JoU1982/83:13 2 Kostnaderna för dessa insatser måste ställasi relation till minskade fiskefångster, en sämre rekreationsmiljö, otjänligtdricksvatten och en miljö som kanske blir helt otjänlig för människor.Tankegångarna utvecklas vidare i tre andra motioner. I motion 1981/82:175 (s) framhålls att i Skåneunder flera decennier har utsatts för en allt starkare belastning avföroreningar. En i svensk vattenvård unik insats måste enligt motionen kommatill stånd. I motion 1981/82:235 (s) uppmärksammas vattenföroreningarna iÖresund vilka medfört minskade syrehalter i vattnet. Även motion 1981/82:363(s) behandlar frågan om havsmiljöns sjukdomssymptom. Motionärerna föreslår attett program för att förbättra havsmiljön antas som bl. a. bör innefatta att ettåtgärdsprogram utarbetas för långsikfig hushållning med havets resurser. Utskottet får med anledning av ifrågavarande motioneranföra följande. Vattenförhållandena i , som är den till ytanstörsta sjön i , har följts ganska väl . Under1970-talet byggdes reningsverk med höggradig rening i och . Dessainnebar en betydande avlastning av bl. a. fosfor och kväve. Trots detta visadeundersökningar att näringstillförseln fill sjön var hög. bildades därför med representanter för berörda myndigheter.Enligt utredningar som tagits fram av kommittén härrör av den totalanärsaltbelastningen på sjön från åkerarealer. Tillförseln av växtnäring frånomgivningen anges vara förödande för sjöns vattenkvalitet. har föreslagit ett åtgärdsprogram som omfattarkarfiäggning av gödselvårdsanläggningar, information till jordbrukarna (isamarbete med LRF) och inventering av glesbebyggelse runt sjön. konstaterades allvarliga skador pådjurlivet i djupbottnarna i och utanför och i rapporterade om vikande fångster i snurrevadsfisketi området fr. o. m. mitten av augusti och döda bottendjur i redskapen frånseptember och framåt. En marinbiologisk undersökning klargjorde att denomedelbara orsaken till skadorna var en massutveckling av mikroalger av typdinofla-gellater i vattnet. De bottennära vattnen på mer än befannsha mycket låga syrgashalter. Liknande fenomen rapporterades också från fleraområden efter och från danska kustområden. Hela utvecklingenupprepades med ännu större ytmässig omfattning. Motsvarande fenomenhar iakttagits innevarande år trots att vattenomsättningen under förhöstenvarit bättre än . Massutvecklingen av dinoflagellater i vattnet ärinternationellt känd under benämningen "red tide" (röd flod). Denuppträder spontant i områden med stora uppvällningar av bottenvatten. Denförekommer också i områden som är belastade genom mänsklig aktivitet. JoU1982/83:13 3 För att bestämma och följatillståndet i luft, mark och vatten utför olika myndigheter ettomfattande arbete inom programmet för övervakning av miljökvalitet (PMK) ochrecipientkontroll, under ledning. Med anledning av den redovisade försämringen avvattenmiljön längs har en verksamhet satts i gång utöver PMK för attutröna Orsakerna till fenomenen och finna botemedel. har påregeringens uppdrag och i nära samarbete med , , berördalänsstyrelser, forskningsinstitutioner, LRF, ,m. fl. filisatt två arbetsgrupper. Dessa har fått i uppgiftatt sammanställa och utvärdera kunskaperna om hur havsmiljön tillförs ökadnäring (eutrofieras) och vilka effekter detta får på ekosystemet samt attföreslå erforderliga åtgärder. En preliminär rapport betifiad Eutrofiering avmarin miljö - pågående arbete med relevans för"Laholmsbuktsproblemen" överlämnades till regeringen . Avrapporten framgår att det tar läng tid av undersökningar och utvärdering föratt nå tillräcklig kunskap om orsakssammanhangen i det komplicerade samspel avolika faktorer som ligger bakom miljöförändringarna i havet vid Östersjönsutlopp. Dock kan enligt rapporten vissa åtgärder redan på nuvarande stadiumvidtas inom jordbrukssektorn samt även för att minska de kommunalaavloppsutsläppens negativa påverkan på vattenområdet . Enligt beräknas en utvärderingrörande eutrofiering i marin miljö föreligga . Likaså kommerförslag till framfida forskningsinsatser på området att framläggas. Regeringen tillsatte en särskild kommitté (Jo1979:09) för att utreda användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruketm. En viktig del av kommitténs arbete är enligt direktiven att bedöma hälso-och miljöeffekterna av den nuvarande användningen av bekämpningsmedel och handelsgödselmedelsamt att redovisa konsekvenserna av en minskad användning av kemiska preparat.Enligt vad utskottet erfarit avser kommittén att i ett betänkande belysa bl.a. jordbrukets inverkan på eutrofieringen av yt- och grundvatten. Växtnäringenspåverkan på vattnet i områden med olika känslighet kommer därvid att särskiltbeaktas. Kommittén beräknas avsluta sitt arbete . Utskottet delar mofionärernas oro över den försämring avvattenmiljön som uppträtt i , längs och i sjöar som Ringsjönoch som resulterat i stark algblomning, syrebrist i vattnet och skador pådjurlivet. Som framgår av den lämnade redogörelsen anses närsaltbelastningenfrån land, dvs. en alltför riklig tillförsel av framför allt kväve- ochfosforsalter, bära en del av skulden till skadorna. En betydande del häravanses komma från jordbruk och skogsbruk samt genom utsläpp från hushåll ochindustrier. Säkerligen finns, icke minst i havsmiljön, många andra faktorer avbetydelse, såsom klimatfaktorer, havsströmmar och luftburna föroreningar.Utskottet anser det angeläget att ytterligare ansträngningar görs för attklarlägga JoU1982/83:13 4 orsakssammanhangen och att åtgärder vidtas för att i möjhgmån undanröja föroreningskällorna. Det arbete som utförs av m.fl. myndigheter och institutioner samt av och som redovisatsovan är därför av stort värde. Problemen torde som framhållits komma attytterligare belysas i kemikalieutredningens betänkande. Utskottet utgår frånatt denna verksamhet fullföljs med kraft och att regeringen och berördamyndigheter vidtar erforderiiga åtgärder för att bemästra här berörda problem.Någon ytterligare åtgärd med anledning av mofionerna synes medanledning härav inte påkallad. Enligt motion 1981/82:1905 (c)innebär den konventionella rörtekniken med rent vatten som transportör avavlopp att man slösar bort ca rent vatten per person och år.Enligt motionärerna borde det vara möjligt att i högre grad än som skettanvända den alternativa teknik som finns, nämligen förmultningsklosetter(multrum). behandlade motioner om ökadanvändning av förmultningsklosetter (JoU 1980/81:20). I samband därmed framhöllutskottet att det på kunde bli nödvändigt att utveckla nyatekniska lösningar av avloppsproblemen. En sådan utveckling vore önskvärd bådeför att återvinna avloppsslammets energivärde och för att hushålla medfriskvattnet. Utskottet fann att det är i glesbygd och då framför allt isamband med fritidsbebyggelse som multrumtekniken och andra förekommande typerav torrtoaletter i första hand kan finna sitt användningsområde. Enligt vadutskottet hade inhämtat var multrumtekniken förenad med åtskilliga problem.Därför pågick internordiskt samarbete med deltagande av vederbörande svenskacentrala myndigheter för testningar och kvalitetsmärkning. Utskottet fann medhänsyn härtill att motionerna i fråga ej borde föranleda någon riksdagensytterligare åtgärd. Berörda myndigheter i de nordiska länderna har numeraenligt vad utskottet erfarit antagit ett gemensamt system för testning avmultrumtoa-letter. Tillverkare av sådana anläggningar kan låta sin produktundergå en programbunden testning vid ett norskt institut, vars utlåtande blirgiltigt även i övriga nordiska länder. Enligt utskottets mening är detvärdefullt att multrumsystemen numera kan underkastas testning till ledning förbostadsplanerare och enskilda hushåll. Någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida torde inte påkallas med anledning av motionen. JoU 1982/83:13 5 att avslårmotionerna 1981/82:175, 1981/82:235, 1981/82:363 och 1981/82:1135 yrkande 6, an avslår mofion1981/82:1905. Närvarande:Einar (), (), i (), GretheLundblad (s), (), (), (),Kersfin (), Marfin (), (), (), (vpk), (), () och BoArvidson (m).