bet · G601SkU15 · 1982-12-31 00:00:00 — Kommittén anseratt en eventuell övervinstbeskattning inte bör ske inom energibeskattningensram. Om en övervinstbeskattning skall komma till stånd synes, säger kommittén,en utformning enligt (c) eller (d) bättre ligga i linje med intenfionerna ikommitténs direktiv. Det är enligt näringsutskottets uppfattning obestridligtatt elprodukfion i äldre vattenkraftverk i regel medför stora ekonomiskafördelar för elproducenten. Detta framgår inte minst av den snabbaprisutvecklingen vid försäljning av andelar av äldre vattenkraftstillgångar.Försäljningssumman har i en del fall inte stått i rimlig proportion tilltillgångarnas bokförda värde. Som framhålls i propositionen bör de nämndafördelarna i någon form komma samhället till del. Den skatt på vattenkraft som regeringen nu föreslår är,som utskottet kommer att utveckla i det följande, ett något trubbigt instrumenti detta sammanhang. En sådan beskattning torde dock vara den bästa av olikamöjliga metoder. Därför ansluter sig utskottet till regeringens uppfattning attskatt bör utgå på produktion på vattenkraft. Utskottet anser i likhet medregeringen att en sådan skatt bör utgå endast på kraft som produceras i äldrekraftverk och tillstyrker förslaget att skatten skall utgöra per kWh omkraften har producerats i ett verk som har tagits i drift och 1öre per kWh om kraften har producerats i ett verk som har tagits i drift underåren 1973-1977. Bestämmelserna om den nya skatten bör, som regeringenföreslagit, föras in i en särskild lag. Utskottet vill i anslutning till vad nusagts påpeka att det i samband med en större ombyggnad av en befintligvattenkraftsanläggning kan uppkomma fråga huruvida den renoverade anläggningenskall klassificeras som ny eller inte. Vilka principer som skall gälla i sådanafall får förutsättas bli klargjort genom tillämpningsföreskrifter. anser att på några punkter börgöra avvikelser från regeringens lagförslag. Skälen härtill är främst avindustripolitisk natur. Enligt 1 § i den föreslagna lagen skall skatt erläggas omkraften har framställts i kraftverk med en installerad generatoreffekt av minst100 kW. Detta innebär att skatt skall utgå även på produktionen iförhållandevis små SkU1982/83:15 Bilaga 130 kraftverk, s. k. minikraftverk. Med anledning härav villutskottet anföra följande. kan tillgången påproduktionskapacitet i vattenkraftverken visserligen väntas överstigaefterfrågan, men på kommer överkapaciteten när det gällerelproduktion att upphöra. I takt med att kärnkraften avvecklas förutses enbristsituation uppstå. Elkraftstillskottet från mindre kraftkällor kommer dåatt få ökad betydelse. har understrukit vikten av attdet låt vara måttliga energitillskott som de små vattenkraftverken ger tas tillvara. a. mot nu angiven bakgrund har statsmakterna genom bidragoch genom krediter på förmånliga villkor stött nyanläggningar och renoveringarav kraftverk med en effekt av 100-1 500 kW. utgick bidrag försådana ändamål med ca 20 milj. kr. Stödet administreras sedan den 1 juli 1981av oljeersättningsfonden. Denna har t. o. m. november behandlat åttaansökningar om lån ur fonden för dessa ändamål och har därvid beviljat tre låntill ett sammanlagt värde av . Den föreslagna skatten tofde för de små kraftverkens delkomma att medföra en kostnadsökning av storleksordningen . Avsikten äratt merkostnaden inte skall tas ut av konsumenterna. Den kommer följaktligenatt direkt belasta resultatet. Små kraftproducenter har en mindre gynnsamkostnadsstruktur än stora. Detta kan få till konsekvens en nedgång iinvesteringsverksamheten och i vissa fall nedläggning av små kraftverk. Ensådan utveckling skulle stå i direkt strid med de önskemål som statsmakternahar givit uttryck åt när det gäller satsningen på de små vattenkraftverken.Utskottet anser med hänsyn härtill att det inte bör utgå någon särskild skattpå kraftproduktionen i denna kategori av kraftverk. Utskottet ansluter sigdärmed till yrkandet i motion 1982/83:86 (s). I denna motion framhålls att en mer generös linje gentemotde mindre kraftverken kan utformas på flera sätt. Ett sätt är att den undregränsen för skattepliktiga anläggningar höjs från 100 till 1 500 kW:s effekt,ett annat att för varje kraftföretag medges ett generellt årligt bottenavdragav maximalt 6 miljoner kWh, vilket motsvarar den normala årsproduktionen i enanläggning med den högre effekten. Den förra linjen står mer iöverensstämmelse med den konstruktion som har valts i propositionen och medförett mindre skattebortfall än den senare linjen. En metod som innebär att allakraftstationer oavsett storlek slipper skatta för en viss kvantitet produceradkraft har å andra sidan inte så stora negativa tröskeleffekter som en skatt somendast drabbar anläggningar över en viss storlek. lämnar åtskatteutskottet att avgöra vilken gränsdragning som är mest ändamålsen- Med det anförda,tillstyrker näringsutskottet motion1982/83:86 (s). Om skatteutskottet och ansluter sig till näringsutskoltetsuppfattning i denna fråga kommer vidare andrahandsyrkandet i motion 1982/83:97(m) samt vissa önskemål som har framförts av dels i motion SkU1982/83:15 Bilaga 131 1982/83:114, dels kommunisterna i motion1982/83:125 att tillgodoses i allt väsentligt. Den sistnämnda motionen, sominnehåller ett yrkande om godkännande av vissa i motionen angivna riktlinjerför den ekonomiska politiken, har hänvisats till finansutskottet och behandlasi dess betänkande FiU 1982/83:20. Även i ett annat avseende finner näringsutskottet allriksdagen bör göra avvikelse från regeringens förslag. En skatt med per producerad kWh kommer otvivelaktigtatt utgöra en belastning även på de större kraftproducenterna. Det rör sig häri flera fall om basindustrier, vilkas verksamhet är av stor betydelse försysselsättningen på de orter där företagens anläggningar finns. Som utskottetredan har påpekat har för en del företag tillgången på egenkraft varit en viktig förutsättning för att verksamheten skall kunna fortleva.Det vore olyckligt om införandet av den nu aktuella skatten i någon väsentliggrad skulle rycka undan grunden för företagens fortsatta verksamhet. Enligt utskottetsuppfattning bör därför regeringen ha möjlighet att i särskilda fall medgenedsättning av eller befrielse från skyldighet att utge skatt enligt denföreslagna lagen. Skäl för dispens bör i princip kunna anses vara för handennär en industri med egen kraftproduktion bedriver en exceptionelltenergiintensiv tillverkning. Ett exempel kan vara ett företag därelektrokemiska eller elektrome-kaniska framställningsprocesser används och därenergikostnadernas storlek är av utslagsgivande betydelse för företagetsmöjligheter att fortleva. Synpunkter av i huvudsak denna innebörd har framförtsi ett par av de motioner som utskottet nu behandlar. Därutöver anser utskottetatt dispens skall kunna medges om inkomsten från vattenkraft utgör denhuvudsakliga vinstgeneratorn i en industrikoncern vars verksamhet i övrigt gårmed förlust och där risk föreligger för nedläggningar med allvarhga följder försysselsättningen på en ort. Enligt 2 § lagförslaget skall lagen (1959:92) omförfarandet vid viss konsumtionsbeskattning vara tillämplig på skatt enligt dennu aktuella lagen. lag innehåller en bestämmelse (46 §) om attregeringen eller den myndighet som regeringen förordnar () närsynnerliga skäl föreligger får medge befrielse från eller återbetalning avskatt. Detta stadgande synes dock inte utan vidare kunna tillämpas i dedispensfall som enligt utskottets mening bör komma i fråga enligt den nuaktuella lagstiftningen. Näringsutskottel föreslår därför att en särskilddispensbestämmelse med den av utskottet rekommenderade innebörden införs i dennya lagen. SkU1982/83:15 Bilaga 132 Med hänvisning till det anfördaavstyrker näringsutskottet dels motionsyrkandena om avslag på lagförslaget,dels de kompletterande yrkandena i motionerna 1982/83:81 (c) och 1982/83:114(c). Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),(), (), (), Per (), (), (), (), OswaldSöderqvist (vpk) och Per (). (), (), Per (), () och Per () anser att yttrandet underrubriken bort ha följande lydelse: Vattenkraftensvarar--- (= utskottet)--- kommitténs direktiv. anser att allvariiga invändningar avsåväl industripolitisk som energipolitisk natur kan riktas mot regeringensförslag. Utskottets granskning har avslöjat alt den föreslagnaskatten får konsekvenser som över huvud taget inte berörs i propositionen.Utskottet vill framhålla att det är uppseendeväckande att ett förslag med såvittomfattande återverkan på såväl den industriella utvecklingen somenergiförsörjningen inte har blivit föremål för nödvändiga analyser. Till yttermera visso presenteras den föreslagnavattenkraftsskatten som någonting som den i verkligheten inte är, nämligen ens. Skatten är en ren produktionsskatt, som slår blint ochsom enligt utskottets mening ytterligare kommer att öka de svårigheterindustrin har samt minska möjligheterna att uppfylla de mål förvattenkraftsproduktionen som har angivit. Det senare är så mycket merallvarligt som regeringen själv har angett att just vattenkraften måsteutnyttjas i ökad utsträckning. Med den föreslagna inriktningen kommer skatten att medförastora kostnader för en betydelsefull del av industrin. Avsikten är attmerkostnaden inte skall tas ut av konsumenterna. Skatten kommer därmed attdirekt belasta rörelsens resultat. Detta innebär att möjligheterna attfinansiera vattenkraftsutbyggnad minskar. Den föreslagna skatten kommer att drabba de småkraftverken särskilt hårt. Följden härav kan bli minskade investeringar ochrisk för nedläggning SkU1982/83:15 Bilaga 133 av många små kraftverk. Skatten kommer därigenom attdirekt motverka effekten av de stödåtgärder som samhället genomoljeersättningsfonden har satt in för att öka elproduktionen i vattenkraftverkmed en effekt av 1 500 kW eller mindre. Skatten kommer också att få negativakonsekvenser för den industri som tillverkar mindre turbiner, elutrustningaretc. Enligt utskottets uppfattning strider det framlagdaförslaget vidare mot de regionalpolitiska mål som har satt upp.Åtskilliga av de företag som drabbas särskilt hårt av den föreslagna skatten ärlokaliserade till bygder som redan har svåra sysselsättningsproblem. Skatten skulle enligt beräkningar av komma att uppgå exempelvis för till 80 milj. kr., för SCA till 62 milj. kr., för till 29milj. kr., för till 25 milj. kr. och för KemaNobelAB till 16 milj. kr. Det måste observeras att vinsterna från kraftrörelse hargivit många industrikoncerner den finansiella stabilitet som har utgjort enförutsättning för riskfyllda investeringar i den industriella rörelsen.Särskilt allvarliga blir konsekvenserna av den föreslagna skatten förindustrier med extremt energiintensiv tillverkning, exempelvis företag som i sinproduktion använder elektrokemiska eller elektromekaniskaframställningsprocesser. Utskottet vill vidare framhålla att kraftföretagen ärmycket beroende av vattentillrinningen i älvarna, vilken kan variera kraftigtfrån år . Under torrår skulle den särskilda skatten på vattenkraft imånga fall kunna medverka till ett negativt rörelseresultat. Till detta kommeratt skattens styreffekter kan leda fill samhällsekonomiska förluster även viddriften av kraftsystemet. Det kan exempelvis i vissa situationer te sig merafördelaktigt för ett företag att köpa kraft från ett annat land än attproducera beskattad kraft vid de egna anläggningarna. Vad utskottet nu har anfört leder till slutsatsen attregeringens förslag om en skatt på vattenkraft bör avslås av riksdagen.Utskottet ställer sig alltså bakom yrkandena härom i motionerna 1982/83:81 (c),1982/83:84 (m, c), 1982/83:88 (m), 1982/83:97 (m), 1982/83:100 (m), 1982/83:114(c) och 1982/83:120 (fp). () och () anser attyttrandet under rubriken bort ha följande lydelse: Vattenkraftensvarar--- (= utskottet)--- kommitténs direkfiv. Näringsutskottetanser- (= avvikande mening 1)- elutrustningar Utskottet konstaterar sålunda att regeringens förslag ärså dåligt berett och beslutsunderlaget i propositionen så bristfälligt att detinte är möjligt för att utan ett omfattande beredningsarbete göra deförändringar i förslaget som skulle vara nödvändiga för att göra dettaacceptabelt. Sammanfattningsvisfinner utskottet att bör avslå propositionen SkU1982/83:15 Bilaga 134 i här aktuell del. Regeringen bör uppmanas att prövafrågan på nytt för att kunna återkomma till med ettomarbetat lagförslag. Ett sådant nytt förslag till lag om skatt på vattenkraftbör ha prövats av lagrådet innan proposition i ämnet avlämnas. Utskottet vill här ange vissa riktlinjer för hur en skattpå vattenkraft bör vara beskaffad. De små vattenkraftverken bör vara generellt undantagnafrån skattskyldighet. Dispensmöjligheter bör skapas för företag som använderstora mängder egen vattenkraft i energikrävande framställningsprocesser.Skatten måste utformas så att dess storlek i princip, anpassas till denfaktiska lönsamheten i vattenkraftsprodukfionen. Den bör, i motsats till denskatt som regeringen nu föreslår, inte vara konstruerad så att den begränsarintresset för t. ex. upprustning eller effektivisering av gamla kraftverk. Utifrån dessa förutsättningar finns det skäl att övervägaen skattemodell som bygger på följande tankegångar. I större vattenkraftverk är de rörliga driftskostnadernamycket låga, endast något öre per kWh. lönsamhet är alltsåhelt beroende av kapitalkostnaderna, vilka i sin tur har ett klart samband medavskrivningarnas storlek. Detta samband bör göra det möjligt att anpassavattenkraftsskatten till den verkliga lönsamheten, exempelvis genom att dennaskatt - per kWh - minskas av vattenkraflsanläggning-arnas värde efterplanenliga avskrivningar. Skatteberäkningen blir på detta sätt enkel. per kWh att bygga ut. Med den här redovisadereduceringsregeln blir ny vattenkraft skattefri när kostnaden uppgår till 1 kr.per kWh. per kWh medför reduceringen att även en"gammal" kWh blir skattefri för varje ny som tillkommer genomutbyggnaden. De medel som inflyter till staten genom envattenkraftsskatt bör enligt utskottets mening tillföras oljeersättningsfonden.Utskottet vill understryka betydelsen av att en beskattning av äldrevattenkraft utformas så, att inte ges otillbörligafördelar i förhållande till övriga vattenkraftsproducenter. Utskottet avstyrker med det anförda dels regeringensförslag om vattenkraftsskatt, dels motion 1982/83:86 (s). Detta innebär attutskottet instämmer i de yrkanden om avslag på regeringens förslag som framförsi de övriga motionerna. Enligt näringsutskottets mening bör på grundvalav vad utskottet här har anfört göra ett uttalande till regeringen om lämphgutformning av en skatt på äldre vattenkraft. Härigenom skulle de yrkanden imotionerna 1982/83:81 (c) och 1982/83:114 (c) som avser rikthnjer för en sådanskatt tillgodoses. SkU1982/83:15 135 Propositionen ..................... ...................................... 1 Yttrandefrån andra utskott, skrivelser ........................ 54 Skattereduktionför vissa sparformer ........................... ..... 59 Skatt påvideobandspelare............................................. 65 Skatt påviss elektrisk kraft .......................................... ..... 66 Skalan förstatlig inkomstskatt m.m................................ ..... 75 Fackföreningsavgift ...................................................... ..... 79 Sparskattereduktion...................................................... ..... 80 Skattereduktionför aktieutdelning ................................ ..... 81 Skattskalornaför arvs- och gåvoskatt............................ 82 Obligatoriskinbetalning på särskilt invesleringskonto . Införandeav en hyreshusavgift ................................... 83 Hyreshusavgiftenstidsmässiga avgränsning ................. ..... 85 Videoskatt ..................................................................... ..... 86 Skatt påviss elkraft ...................................................... ..... 87 Investeringsavdragetvid mervärdeskatten ................... 90 Skatt påviss elkraft ...................................................... ..... 91 Yttrandefrån ............................... ..... 93 Yttrandefrån finansutskottet ......................................... ..... 95 Yttrandefrån näringsutskottel........................................ 126