bet · G601JoU8 · 1982-12-31 00:00:00 — om statens stöd till växtförädling m. m. I motion 1981/82:802 av m. fl. (m) yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att lika villkor i fortsättningen måste gälla växtförädlingsanslagen, 2. att hos regeringen begär en snabbundersökning om möjligheterna att större delen .av de statliga anslagen till växt- och grundforskning går fill och resultaten av denna forskning på lika grunder delges de praktiskt verksamma förädlingsföreta gen. I motion 1981/82:1454 av BengtSilfverstrand och (båda s) yrkas att hos regeringenbegär en skyndsam översyn av statens stöd till växtförädlingen och utformningenav samarbetsavtalen på området. Remissyttranden m. m. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionerna från lantbruksstyrelsen, ,växtförädlingsnämnden, statens växtsort-nämnd och statens utsädeskontroll.Nordiska genbankens svenska rådgivande nämnd har inkommit med en skrivelse. Isamband med ett studiebesök vid och Weibullsholmsväxtförädlingsanstalt har utskottet inhämtat ytterligare synpunkter i ärendet. Remissyttrandenafinns intagna som bilaga till detta betänkande. Utskottet behandlar i dettabetänkande två under föregående väckta motioner som berör bl. a.principerna för fördelning av det statliga stödet till växtförädling. 1 motion 1981/82:802 redovisas ett omfattandebakgrundsmaterial såvitt avser växtförädlingsföretagens marknadssituation,statens stöd till växtförädling m. m. Mot bakgrund bl. a. av vissa uppgifterom den statliga bidragsgivningen inom växtförädlingsområdet påstår motionärernaatt fördelningen av dessa bidrag medför en snedvriden konkurrens som på siktkan skada förutsättningarna för verksamheten vid Weibullsholms växtförädlingsanstaltoch därmed svensk växtförädling i sin helhet. Delvis som en följd av denorättvisa anslagsfördelningen har Weibullsholm tvingats ta ut högre priser änövrig handel, främst den som bedrivs i Svenska lantmännens 1 1982/83. JoU1982/83:8 2 riksförbunds (SLR) regi. På grund härav och med hänsyntill anknytningen mellan jordbrukskooperationen och har man kunnatnotera en favorisering av sorter framför . Även om Weibullshittills förmått att väl hävda sig i konkurrensen ser företagsledningen med oropå den fortgående koncentrationen inom utsädessektorn. En sådan utveckling kani längden bli till nackdel för svenskt jordbruk, framhåller motionärerna. Enmetod att komma fill rätta med problemen vore enligt motionen att låta störredelen av de statliga anslagen till växtforskning gå till lantbruksuniversitetet.Forskningsresultaten skulle därvid på lika grunder delges de prakfisktverksamma företagen. Sammanfattningsvis framhåller motionärerna attförhandlingar mellan staten och föreningsrörelsen måste tas upp förede sista fem åren av avtalsperioden. Då måste en omprövning av statsstödet skeså att en rättvis fördelning kommer till stånd. Enligt mofion 1981/82:1454 är en ökad satsning påväxtförädling av betydelse för en rationell livsmedelsproduktion och ökarmöjligheterna att anpassa vegetabilierna till vad som är önskvärt från närings-och hälsosynpunkt. Växtförädling kan också bidra till miljövänligareodlingsmetoder. Mofionärerna framhåller med hänvisning till vissabakgrundsuppgifter rörande utsädesmarknaden att en viss oro uppstått inför denfortgående koncentrationen inom utsädeshandeln. Härtill kommer att SLR:spartsintresse i kan innebära en alltför ensidig styrning avefterfrågan mot det egna företagets sortiment. Enligt motionärerna inger detvidare starka betänkligheter att jordbrukets föreningsrörelse bidrar med enekonomisk insats till växtförädlingsnämnden som är mindre än en fjärdedel avdet statliga bidraget. Denna fördelning kan ifrågasättas, inte minst med hänsynfill det kärva budgetläget: Det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs såvälvid söm är enligt motionen ovärderligt för samhället och harbl. a. betydelse från sysselsättningssynpunkt. Eftersom växtförädling ärkapitalkrävande och den svenska marknaden är relativt liten är det angelägetmed ett långt drivet samarbete mellan de i branschen verksamma företagen.Utvecklingen har dock visat på uppenbara brister i den organisationsform somvalts för detta arbete. Motionen utmynnar i en hemställan om en skyndsamöversyn av statens stöd till växtförädling och utformningen av samarbetsavtalenpå området. Utskottet vill inledningsvis erinraom att gällande organisation på växtförädlingsområdet och riktlinjerna för denstatliga bidragsgivningen m. m. fastställdes genom beslut av underriksmötet /79 (prop. 1978/79:130. JoU 1978/79:26). Beslutet innebar attverksamheten vid och Allmänna svenskautsädesaktiebolaget fördes samman till ett nytt företag, . Det nyaföretaget skulle ägas till hälften vardera av staten och . Enligt ett avtal mellan staten. JoU1982/83:8 3 riksförbund skulle staten och jordbrukets föreningsrörelsegemensamt bidra till finansieringen av viss växtförädhng. Till lantbruksstyrelsen knöts en växtförädlingsnämnd meduppgift att pröva ansökningar om medel till växtförädlingsprojekt som ärangelägna från allmän synpunkt. Utskottet behandlade i nämnda sammanhang bl. a. någramotioner som berörde konkurrensförhållandena inom växtförädlingsområdet.Utskottet anförde härvidlag följande: Utskottet delar motionärernasuppfattning att statens engagemang i växtförädlingsverksamheten inte börutformas så att det motverkar en från allmän synpunkt önskvärd konkurrens påifrågavarande område. För att möjliggöra en fortsatt konkurrens på jämbördigavillkor mellan växtförädlingsföretagen synes det bl. a. angeläget att enbidragsverksamhet, delvis finansierad med statliga medel, inte får enutformning som är ägnad att ge det nya företaget ett oberättigat förstegframför konkurrenterna. Enligt avtalsuppgörelsen skall växtförädlingsnämndenpröva frågor om tilldelning av medel fill växtförädlingsprojekt som bl. a. ärangelägna från producent-, konsument- eller andra allmänt samhälleligasynpunkter. Vidare förutsätts nämnden kunna anslå medel till samtliga svenskaväxtförädlingsorgan. En bidragsgivning i enlighet med angivna principer börenligt utskottets mening kunna fillgodose synpunkterna i nu aktuella mofioner. Ovannämnda avtal mellan staten ochjordbrukets föreningsrörelse (se prop. 1978/79:130 s. 119 f) gäller för en tidav , räknat fr. o. m. Avtalet innebär i fråga ombidragsfördelningen bl. a. att garanteras projektbidrag fill en vissnivå, som successivt minskar under verksamhetsåren 1982-1984. Enligt avtaletskall vid bidragsgivningen hänsyn tas fill bl. a. fasta kostnaderoch till den organisafion som byggts upp inom företaget. Inför av avtalsperioden förutsätts att förhandlingar upptas mellan staten och föreningsrörelsenbeträffande storleken av de totala bidragen till växtförädlingsverksamheten ochde garanterade åtagandena gentemot . I ärendet har, bl. a. genom de bådaväxtförädlingsföretagens försorg, lämnats en utförlig redovisning av anslagensstorlek och fördelning såväl före som efter organisationsreformen.Utskottet inskränker sig här till att nämna att för /82 detstatliga bidraget till växtförädling utgjorde . Bidraget frånjordbrukets föreningsrörelse var . I avtalet förutsätts att dettabidrag tas från de medel jordbruket disponerar enligt gällandeprisregleringsbeslut, vilka medel överförts av jordbruksnämnden tillregleringsföreningarna. fördelades, sedan en mindredel frånräknats för administration m. m., på följande sätt; 1* 1982/83. JoU1982/83:8 ' 4 Flertalet remissyttranden (sebilaga) innehåller en hänvisning till de förhandlingar som förutsätts ske införde sista fem åren av avtalsperioden. Motionärernas synpunkter bör, framhållsdet, kunna övervägas vid dessa förhandlingar. En sådan hänvisning görs avlantbruksstyrelsen, som i övrigt erinrar om att stödet enligt grundläggandeprinciper skall utgå till angelägna, målinriktade projekt som inte kanförväntas komma till stånd utan bidrag, exempelvis förädling av sorter som ärsärskilt anpassade till det norrländska jordbruket. Resultatet avforskningsprojekten skall på lika villkor ställas till förfogande för allaväxtförädlingsföretag. Dessa principer hindrar, enligt lantbruksstyrelsen, attkonkurrenssituationen väsentligt påverkas av stödet. Man kan dock inte,framhåller styrelsen, helt bortse från möjligheten att SLR:s partsintresse iSvalöf AB innebär en ensidig styrning av efterfrågan mot det egna företagetssortiment. Det är därför angeläget att lantbruks nämndernasrådgivningsverksamhet har tillräckliga resurser för att bevaka utvecklingen ochförmedla objektiv informafion i sortfrågan. understryker det angelägna i ettutvidgat samarbete på växtförädlingens område. Samarbete mellan företagen ochvissa universitetsinstitutioner har dock redan kommit till stånd i någraprojekt, framhålls det. erinrar om att avsikten med stödetfill växtförädling inte är att ge ett allmänt stöd till växtförädling utan attrikta bidraget till sådan verksamhet som enkelt uttryckt kan betecknas somkommersiellt olönsam. Detta måste beaktas vid bedömning av stödets verkan frånkonkurrenssynpunkt. Nämnden har i övrigt ansett att det i normalfallet inte kananses förenligt med målsättningen om bästa möjliga utbyte av en begränsadresurs att med bidrag bedriva verksamhet som avser samma behov i fråga om t.ex. sortframställning vid mer än ett företag. Enligt statens utsädeskontroll () är konkurrensenmellan växtförädlingsföretagen nyttig och nödvändig för svenskt jordbruk. Denhar starkt bidragit fill en fortlöpande strävan att ta fram allt bättre sorter.SUK anser det viktigt att statligt stöd i detta sammanhang ärkonkurrensneutralt. En översyn av principerna för anslagsfördelning inför densista femårsperioden synes enligt inte endast motiverad utan ävennödvändig. Också statens växtsortnämnd understryker att det statligastödet måste vara konkurrensneutralt, vilket självfallet inte innebär attmedlen skall fördelas lika mellan företagen utan att villkoren för att erhållamedel skall vara lika. Det som bör fälla avgörandet är angelägenhetsgraden hosdet projekt eller förädlingsarbete för vilket medel söks och möjligheten attgenomföra detta. JoU1982/83:8 5 Utskottet vill i likhet medlantbruksstyrelsen och växtförädlingsnämnden erinra om att stödet tillväxtförädling avses utgå till växtförädlingsprojekt som bl. a. är angelägnafrån producent-, konsument- eller andra allmänt samhälleliga synpunkter.Bidragsverksamheten omfattar endast s. k. kommersiellt olönsam förädling ochanses därmed inte ge något försteg för det bidragstagande företaget ikonkurrenshänseende. Delvis som en följd av avtalets konstruktion haremellertid, under den nu löpande avtalsperioden, endast en mindre del avanslaget varit tillgänglig för fördelning på lika villkor mellanväxtförädlingsföretagen. I ärendet redovisade statistiska uppgifter omanslagsfördelningen visar också att den helt övervägande delen avväxtförädlingsanslagen gått till utsädesföreningens iSvalöv icke kommersiella växtförädling. Även om stödet inte används för projektsom kan hänföras till konkurrensutsatta verksamhetsgrenar kan det inteuteslutas att de ackumulerade effekterna av hittillsvarande bidragsfördelningpåverkar konkurrenssituationen. Som utskottet anfört skall åtagandena motSvalöf AB liksom storleken av de totala bidragen tillväxtförädlingsverksamheten tas upp i förhandlingar inför åren 1985-1989.Utskottet utgår från att de synpunkter och önskemål rörande konkurrensneutraliteti stödverksamheten som anförs i motionerna och vissa remissyttranden kommeratt beaktas vid dessa förhandlingar. Något särskilt uttalande härom frånriksdagens sida synes inte erforderligt. Vad beträffar den av motionärerna förordade styrningen avväxtförädlingsanslagen till får utskottet framhålla attdetta förutsätter ändringar i den organisation på växtförädlingsområdet sombeslutades av . Härmed utesluter utskottet givetvis inte attlantbruksuniversitetet får en större roll inom växtförädlingen. Det ärviktigt att vårt lands samlade men totalt sett begränsade resurser inomväxtförädlingen används så rationellt som möjligt. Motionärernas synpunkterhärvidlag får övervägas vid förhandlingar inför nästa avtalsperiod. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attmotionerna lämnas utan någon ytterligare åtgärd från sida. att lämnar motionerna1981/82:802 och 1981/82:1454 utan ytterligare åtgärd. ' .e--;5ii?Sis JoU1982/83:8 7 Ett gemensamt tema i motionerna äruppfattningen att gynnas på ett otillbörligt sätt genom de riktlinjersom gäller för bidragsgivningen och som tillämpas vid fördelningen avjordbrukets och statens medel till växtförädling. Motionärernas argumentation får ses som en kritik bl. a,mot det avtal som slutits mellan staten och jordbruket och som reglerarfördelningen av insatsen mellan parterna. Enligt detta avtal garanteras SvalöfAB ett bidrag som i utgångsläget motsvarade summan av statens och föreningsrörelsensdåvarande bidrag till och som för statens delsuccessivt reduceras till mot slutet av den första femårsperioden avavtalets giltighetstid. Konstruktionen har tillkommit för att säkerställa etteffektivt utnyttjande av de fasta resurser som byggts upp och tillförts SvalöfAB. Resurserna för insatser utöver det belopp som garanterats och somkunde disponeras för fördelning även till andra forskningsinstitutioner ochväxtförädlingsföretag begränsade sig därför i utgångsläget till 3 milj. kr. menökar successivt efter hand som den garanterade bidragsnivån minskar. I motion 802 framförs uppfattningenatt anslagen inte skall "öronmärkas" i de fall en konkurrenssituationförehgger. Rättvisekravet ställs i förgrunden. Liknande tankegångar finns imotion 1454. Detta strider mot den grundläggande principen att stödet skallutgå till angelägna, målinriktade växtförädlingsprojekt som inte kan förväntaskomma till stånd utan bidrag, t. ex. förädling av sorter som är särskiltanpassade till jordbruket i . Enligt styrelsens mening bör dennaprincip gälla även i framfiden. Sådana projekt kan vara dels forsknings- ochutvecklingsarbete, dels sortframställning. Resultatet av forskningsprojekt skallpå lika villkor ställas till förfogande för alla växtförädlingsföretag. Skullesorter som framställts med bidrag från växtförädlingsnämnden generera avsevärdekonomisk vinst kan återbetalningsskyldighet inträda. Framställt sortmaterialär bidragstagarens egendom men förökningsmaterial skall ställas till andrautsädesföretags förfogande. Sammantaget synes här beskrivna principer förhindra attkonkurrenssi-tuafionen väsentligt påverkas av det allmännas stöd. JoU1982/83:8 8 krav på konkurrensneutrahtet skulle emellertid kunna ledatijl en splittring och duplicering av insatser som inte kan vara önskvärd varesig ur företagens eller det allmännas synpunkt. Enligt lantbruksstyrelsens mening måste stödet kanaliserastill den institufion som har de bästa förutsättningarna att genomföra sådanainsatser som är förenliga med målsättningen för stödet. Det får förutsättas attväxtförädlingsnämndens fördelning av medel kommer att styras av ett allmäntintresse av att insatserna genomförs. Vilket företag som utför arbetet måstedärvid vara en sekundär angelägenhet. Oavsett hur förädlingsverksamhetenfinansieras måste det vara angeläget såväl från det allmännas som från förädlingsföretagenssynpunkt att de samlade resurserna utnyttjas så effektivt som möjligt. Énförutsättning för ett effektivt resursutnyttjande i ett framgångsriktlångsiktigt arbete med förädling av marginella grödor synes vara attförädlingsföretagen specialiserar sig och samverkar i större omfattning än somf. n. sker. Detta gäller inte minst i fråga om köksväxter, där den inhemskamarknaden för förökningsmaterial är starkt begränsad. I motion 802 framförda antagandenom intäkter från växtförädlingsavgifter från "norrlandssorter"kräver korrigering. Totalt fördelades 4,8 milj. kr. Av dessa härrörde sig 2,0 milj. från stråsäd ochtrindsäd, 1,9 milj. från vallbaljväxt, vallgräs och beta, 0,5 milj. frånpotatis och resterande från oljeväxter m. m. Åkerarealen i de fyra angivnanorrlandslänen är av landets totala åkerareal, varför det är uppenbartatt "norrlandssorterna" står för väsentligt mindre belopp än deangivna. Det bör observeras att växtförädlingsföretagen utövermedel ur växtförädlingsfonden, som finansieras med växtförädlingsavgifter, kantillgodogöra sig royalfies av betydande och växande storleksordning från nyaresorter. I motion 1454 framförs farhågor föratt SLR:s partsintresse inom kan innebära en alltför ensidig styrningav efterfrågan mot det egna företagets sortiment. Enligt lantbruksstyrelsensuppfattning kan man inte helt bortse från möjligheten av en sådan favoriseringi valet mellan i övrigt likvärdiga sorter. Det är därför angeläget attlantbruksnämndernas officiella JoU 1982/83:8 rådgivninghar tillräckliga resurser för att bevaka utvecklingen och förmedla objekfivinformafion i sortfrågor fill jordbruket. Inför av avtalsperiodenförutsätts att förhandlingar upptas mellan staten och föreningsrörelsenbeträffande storleken av de totala bidragen fill växtförädlingsverksamheten ochde garanterade åtagandena gentemot . Lantbruksstyrelsen utgår från attsådana förhandlingar kommer att upptas i god fid före utgången av nuvarandeöverenskommelse. De i motionerna framförda synpunkterna synes kunna övervägasvid dessa förhandlingar. Med hänsyn till den korta fid nuvarande systemfillämpats , finns det enligt lantbruksstyrelsens uppfattning ingen anledningatt nu ta upp överläggningar rörände fördelningen av insatser mellan staten ochjordbruket eller fördelningen av bidrag mellan växtförädlingsföretagen. Ihandläggningen av detta ärende har deltagit avdelningschef ochavdelningsdirektör , föredragande. JoU1982/83:8 10 I-båda motionerna uttrycks farhågorför att konkurrensen på marknaden sätts ur spel och att med nuvarandeutformning av stödet till växtförädlingen konkurrensneutrahtet inte kanupprätthållas. Detta skulle skada förutsättningarna för verksamhetenvid Weibullsholm och även svensk växtförädling i sin helhet. SLU kan instämma iatt det är nödvändigt att konkurrensneutralitet eftersträvas vid fördelning avanslagen till växtförädhng. I regeringens proposifion 1978/79:130 sägs att det ärnaturiigt att merparten av de medel som ställs till växtförädlingsnämndensförfogande anslås till de svenska växtförädlingsföretagen. Det ankommer då påväxtförädlingsnämnden att beakta neutralitetsaspekterna. Eftersom nämnden ännuinte fungerat torde det vara för tidigt att utvärdera dess insatser. Utvidgat samarbete påväxtförädlingens område inom landet betonades i propositionen om växtförädlingoch att stora fördelar borde kunna vinnas av detta. Ledningen för främja sådant samarbete. SLU är av samma uppfattning. För att få tillstånd samarbete mellan forskare och i olika projekt fordras emellertid noggrannaförberedelser och är i inifialskedet fidskrävande. Samarbete mellan företagenoch universitetsinstitutioner har redan kommit till stånd i några projekt. Påsikt bör man kunna förvänta att detta samarbete utvidgas. Inriktningen av stöd till växtförädlingen I den proposition som låg tillgrund för beslut om stöd till växtförädlingen utsägs mycket klartatt bidragen från växtförädlingsnämnden skall stödja angelägnaväxtförädlingsprojekt som är av den karaktären att de kräver särskilda insatserför att komma till stånd. För praktiska växtförädlingsinsatser kan detta gällasorter i marginella grödor eller sorter med för marginella odlingsområdenönskvärda egenskaper. Även behovet av långsiktig forskning framhålls ipropositionen som nödvändigt för att vidareutveckla den praktiskaväxtförädlingen. Det ligger inom växtförädlingsnämndens ansvarsområde att ävenforskning av mer grundläggande karaktär som är nödvändig för den praktiskaväxtförädlingen tillgodoses genom bidrag. Det i motion 802 framförda förslagetatt större JoU1982/83:8 11 delen av de statliga anslagen till växtförädling ochgrundforskning tillförs SLU är naturligtvis tilltalande för SLU. Det bör dockframhållas att sådan forskning i viss utsträckning även förekommer vidväxtförädlingsföretagen. I den av regeringen framlagda propositionen1981/82:106 om forskning m. m. betonas att sektorsorganen även bör stödjaforskning för kompetensuppbyggnad och att denna bör förläggas till högskolan. I detta sammanhang vill SLU påtala en missuppfattning imotion 802, under avsnittet "Vad gör ?" där detges intryck av att provning och undervisning är de huvudsakligaarbetsuppgifterna vid SLU och att professuren i lantbruksväxternas genetik ochväxtförädling huvudsakligen sysslar med undervisning. I bilaga 1"'Upprustning av växtförädlingsforskningen vid lämnas enredogörelse för den forskning som pågår vid . Utvärdering och omprövning av avtalet mellan staten ochLRF I båda mofionerna begärs enomprövning av statens stöd till växtförädling. SLU anser att några förändringarinte bör göras under gällande avtalsperiod, med det är naturligt att de avmofionärerna framförda synpunkterna kan övervägas i samband med förhandlingarinför nästa avtalsperiod. Detta ärende har avgjorts av rektorsämbetet medundertecknad rektor som beslutande i närvaro av förvaltningschefen,universitetsdirektör . Föredragande har varit avdelningsdirektörInez . JoU1982/83:8 12 Särskilt motionen 802 är primärtstarkt inriktad på frågan om fördelning av statens och jordbrukets stöd tillväxtförädlingen med avseende på berörda företag. Enligt växtförädlingsnämndensmening måste den överordnade målsättningen vara att ge stödet en sådanutformning att det allmänt ger växtförädlingen goda utvecklingsmöjligheter.Frågan om växtförädlingens organisation och stödets fördelning på olikaförädlingsorgan har härvid förvisso sin betydelse, men av betydligt större viktär verksamhetens innehåll och inriktning. Detta synsätt speglas också irikfiinjerna" för fördelningen av aktuella bidragsmedel, varav framgår attstöd kan utgå fill växtförädlingsprojekt som är angelägna från allmän synpunktoch som inte kan förväntas komma till stånd utan statligt stöd. Avsikten medstödet till växtförädlingen är inte att detta skall vara ett allmänt stöd tillväxtförädlingen utan ett stöd riktat fill verksamhet som enkelt uttryckt kanbetecknas som kommersiellt olönsam. Nämnden vill även erinra om att stödetbaseras på ett avtal'' om gemensam finansiering av visst växtförädlingsarbetemellan staten och jordbruket. Inriktningen av stödet till växtförädling Den bidragsberättigade verksamhetenkan i överensstämmelse med nyssnämnda riktlinjer i grova drag delas upp imålinriktad forsknings- och utvecklingsverksamhet samt praktiskaförädlingsinsatser i form av sortframställning. I det senare fallet kan detvara fråga om sorter i marginella grödor eller sorter med för marginellaodlingsområden önskvärda egenskaper. Det kan även vara fråga om att föra inspeciella egenskaper t. ex. i fråga om resistens eller kvalitet i mera allmäntodlade grödor i sådana fall då det av olika skäl inte går att fåförädlingsinsatsen kommersiellt lönsam. Denna gränsdragning medför att stöd inormalfallet ej utgår till sortframställning i de allmänt odlade grödorna, dådet rör sig om sorter som kan odlas inom större ornråden och därigenom kan geförädlaren ersättning för sitt arbete. Däremot kan bidrag utgå till forsknings-och utvecklingsverksamhet i sådana grödor då fråga är om att lösa problem söm iett senare skede möjliggör eller förbättrar möjligheterna till framställning avsorter med önskade egenskaper, t. ex. förbättrad resistens. Vad sagtsspeglar i grova drag den linje som växtförädlingsnämnden följt vad gälleravgränsning av den bidragsberättigade verksamheten. 1) /79:130, JoU 1978/79:26. rskr 1978/79:313 JoU1982/83:8 13 Nämnden har även sökt formaverksamheten till en helhet i fråga om innehåll och inriktning så atttillgängliga resurser skall ge bästa möjliga utbyte. Kartläggning har skett avhur förädlingsinsatserna är fördelade på olika förädlingsområden både vadgäller kommersiell och bidragsfinansierad verksamhet. Av denna kartläggning harframgått att vete, korn och oljeväxter varit väl tillgodosedda medansatsningarna på havre, vallväxter och råg varit låga.