bet · G601KU2 · 1982-12-31 00:00:00 — om ett reformerat kyrkomöte m. m. 1981/82:192) I detta betänkande behandlas proposition1981/82:192 om ett reformerat kyrkomöte (kommundepartementét) samtföljdmotionerna 1981/82:2525 och 2526.1 sammanhanget behandlas även den underallmänna motionstiden väckta motionen 1981/82:2019. Propositionen behandladesvid allmänna kyrkomöte och antogs av mötet med vissa ändringar, vilkanärmare redovisas nedan. I propositionen hemställs att för sin del antarförslag till dels 1. lag om , 2. lag omkyrkomötet, 3. lag om ändringi lagen (1936:567) om domkapitel, 4. lag omupphävande av det forna prästeståndets privilegier, dels 5. medger att urkyrkofonden får bestridas kostnader för kyrkomötet enligt vad som förordas ipropositionen, 6. godkänner degrunder för statsbidrag till kyrkomötet som förordas i propositionen. Förslagen i propositionen bygger påde förslag till grundlagsändringar som lagts fram i proposition 1981/82:77 omformerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m. har isitt betänkande 1982/83:1 fill kammaren för slutligt beslut anmält dessalagförslag, vilka antogs som vilande vid förra . Enligt propositionen stiftas en ny lag om svenska kyrkan.Lagen innehåller grundläggande föreskrifter om som trossamfundoch om kyrkomötet som en församling av valda ombud för . Ipropositionen föreslås också en ny lag om kyrkomötet. Lagen, som ersätterkyrkomötesförordningen (1949:174), innehåller regler om val till kyrkomötetsamt om kyrkomötets sammanträden och organisation m- ni. I propositionenföreslås vidare att vissa ändringar görs i lagen (1936:567) om domkapitel samtatt det forna prästeståndets privilegier upphävs. De nyareglerna föreslås träda i kraft . 1 1982/83. I mofion 1981/82:2019 av GöstaBohman m. fl. (m) yrkas att uttalar att en central styrelse försvenska kyrkan inrättas. I motion 1981/82:2525 av m. fl. (c, s, m)yrkas 1. att beslutar att vid val till kyrkomötet indelasi två valkretsar, 2. att beslutar att indelning sker som hittillsgenom att bildar en valkrets och och länden andra valkretsen. I mofion 1981/82:2526 av och (båda m) yrkas att beslutar att föreslå regeringen att utreda fråganom fillsättning av ärkebiskop. Beträffandemotiveringarna hänvisas till de tryckta texterna. Regeringen beslöt attinhämta kyrkomötets yttrande huruvida kyrkomötet för sin del godkänner de ipropositionen framlagda lagförslagen. Propositionen behandlades av förstasärskilda utskottet som i princip godtog propositionens förslag (FSäU 1982:1).Vissa ändringar i lagen om och lagen om kyrkomötet föreslogsfrån utskottets sida. Kyrkomötet beslöt att bifalla utskottetsbetänkande med viss ändring av en övergångsbestämmelse i lagen om kyrkomötet(KSkr:28). De av kyrkomötet företagna ändringarna i förhållande fillproposifionens förslag framgår av en bilaga till detta betänkande. I propositionen föreslås attkyrkomötet får en bredare folklig förankring och en mera demokratiskuppbyggnad. Propositionens förslag innebär att kyrkomötet i forsättningenkommer att bestå av 251 ledamöter, vilka väljs för 'en treårig valperiod.Kyrkomötet förutsätts komma att sammanträda . Det förstasammanträdet skall enligt förslaget vara avslutat inom femtondagar. De därefter följande sammanträdena skall varaavslutade . Reformen innebär att kyrkomötet på olika sätt kommer attmedverka vid normgivningen på det kyrkliga området. Kyrkomötet får t. ex. rättatt meddela föreskrifter angående lära, kyrkans böcker,sakrament, gudstjänst och övriga handlingar. Detsamma gäller kollekter, centralverksamhet för evangelisafion, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni.Det är här fråga om den verksamhet som bedrivs av de fyracentralstyrelserna, nämligen centralråd för evangelisation ochförsamlingsarbete, , styrelsen för i utlandet och diakoninämnd. KU1982/83:2 3 kyrkomötets arbetssätt samt verksamhet hos organ somenligt lag får filisättas av kyrkomötet hör också fill de ämnen som kyrkomötetkan utfärda föreskrifter om. Enligt propositionens förslag skall det ankomma på encentralstyrelse - av allmänna kyrkomöte benämnd - att verkställa kyrkomötets beslut. , somäven förutsätts ha beredande uppgifter, består av ärkebiskopen samt högst 14andra ledamöter som för varje valperiod väljs av kyrkomötet. Ärkebiskopen skallenligt förslaget vara styrelsens ordförande. De uppgifter och befogenheter som kyrkomötet har ärav s. k. offenfiigrättslig art. Detsamma kommer att gälla även i fortsättningen.I sammanhanget bör erinras om att företrädare för sedan längeframfört önskemål om att kyrkomötet får en samlande roll på riksplanet ikyrkliga frågor. framhöll i detta avseende att det fickankomma på kyrkan själv att besluta om kyrkomötet även borde anförtros andraicke lagreglerade uppgifter som ligger på olika rikskyrkliga organ. Departementschefen anslöt sig i proposifionen tillkommitténs uppfattning att kyrkomötet inom ramen för dessoffentligrättsligt reglerade verksamhet inte kan tillföras uppgifter som liggerutanför det lagreglerade området för verksamhet. Som kommitténanfört kunde enligt departementschefen den fria verksamheten inte heller bliföremål för en framfida lagreglering. Det borde liksom hitfills ankomma påkyrkan själv att bestämma formerna för och innehållet i den verksamhet som inteär lagreglerad. Motsvarande uttalanden återfinns i specialmotiveringen där detunderstryks att kyrkomötet som offenfiigrättsligt organ inte kan handha andrauppgifter än sådana som anges i grundlag eller annan lag. Vid behandlingen av propositionen i kyrkomötet uttaladeförsta särskilda utskottet bl. a. att den föreslagna lagen om den ger kyrkomötet befogenhet att meddela bindande föreskrifter inom denfria sektorn för central verksamhet för evangelisation, mission och övrigtutlandsarbete samt diakoni och för verksamheten hos organ som enligt lag fårfilisättas av kyrkomötet. Enligt första särskilda utskottet föreligger intenågot hinder för kyrkomötet att i övrigt utfärda bestämmelser för den friasektorn. Det kan dock enligt första särskilda utskottet på detta område intebli fråga om legalt bindande föreskrifter av den karaktär som kyrkomötet kanutfärda i kyrklig kungörelse. Första särskilda utskottet framhöll isammanhanget att omfattningen av kyrkomötets verksamhet inom den fria sektornblir beroende av vilka ekonomiska medel som ställs till kyrkomötets förfogandeför sådant ändamål. får för sin del anföra följande.Det kan till en början konstateras att kyrkomötet kommer att fungera som ett avkyrkans viktigaste opinionsorgan i kyrkliga frågor. Det är därför enligtutskottet betydelsefullt att kyrkomötets beslut är väl förankrade genom en bredfolklig r 1982/83. KU1982/83:2 4 Reformen utgår från denna förutsättning.Utskottet ansluter sig liksom kyrkomötet fill de principer för en reform avkyrkomötet som propositionens förslag bygger på. Som känt bedrivs inom kyrkan en omfattandeverksamhet av olika organ som har bildats på frivillig väg. Denna verksamhet ärinte reglerad i lag eller annan författning och är alltså inte av offentligrättsligkaraktär. Som sagts framhåller föredragande departementschefeni propositionen att kyrkomötet inom ramen för sin offenfiigrättsligt regleradeverksamhet inte kan tillföras uppgifter som ligger utanför det lagregleradeområdet för verksamhet samt att denna verksamhet inte hellerbör bli föremål för en framfida lagreglering. Enligt utskottet förhåller det sig hksom hitfillssjälvfallet på det sättet att kyrkans egna organ har att bestämma omformerna.för och innehållet i den icke lagreglerade kyrkliga verksamheten. Sammanfattningsvis vill uttala attkyrkomötet i sin egenskap av offentligrättsligt organ har att handlägga sådanafrågor på det kyrkliga området som anges i grundlag eller i annan lag.Samtidigt bör framhållas att inte något hinder möter mot att kyrkan anförtroråt de valda ledamöterna i kyrkomötet och åt atthandha uppgifter som hör till den icke lagreglerade verksamheten. Det är somutskottet inledningsvis understrukit av vikt att ledamöterna i kyrkans högstabeslutande församling får möjlighet att verka som ett samlande ochopinionsbildande organ inom kyrkans hela arbetsområde. Utskottet vill slutligenframhålla att när erfarenheter vunnits av den nya kyrkomötesorganisationen bören noggrann utvärdering och analys av reformens tillämpning i prakfiken kommatill stånd. Vad gäller de i ärendet väckta motionerna konstaterarutskottet att kravet i motion 1981/82:2019 av m. fl. (m) ominrättande av en central styrelse för tillgodoses medpropositionens förslag. Utskottet föreslår att motionen förklaras besvarad medvad utskottet anfört. I mofion 1981/82:2525 av m. fl. (c, s, m)yrkas att vid val fill kyrkomötet indelas i två valkretsar och attdenna indelning som sker genom att bildar en valkrets ochKristianstads län och den andra valkretsen. Kyrkomötet har för sindel beslutat om den valkretsindelning för som förordas i mofionen.Konstitutionsutskottet ansluter sig härtill och tillstyrker följaktligen bifalltill motionen. I motion 1981/82:2526 av och (båda m) begärs utredning av frågan om tillsättning av ärkebiskop. Enligt 11 § andra stycket i den föreslagna lagen omsvenska kyrkan utnämner regeringen fill ärkebiskop en av de tre som harföreslagits i den ordning som föreskrivs i lag. Gällande regler i lagen (1963:633) om KU1982/83:2 5 biskopsval innebär i korthet att ärkebiskopen utses avregeringen efter förslag från präster och lekmän i ärkesfiftet samt landets 13domkapitel. Enligt motionen bör medborgarna i samtliga stift ha möjlighet att idemokratisk ordning påverka valet av ärkebiskop och därmed också valet avordförande i . Utskottet har inte funnit skäl att föreslå ändring avreglerna i nuvarande lagstiftning beträffande val av ärkebiskop och avstyrkermotionsyrkandet. Enligt 33 § förslaget till lag om kyrkomötet fårkyrkomötet om det krävs för beredningen av ett ärende medge att ett utskottsammanträder mellan kyrkomötets sammanträden . Ett sådantmedgivande får, ej avse än mellan två sammanträden. Medstadgandet avses sålunda inte utskottssammanträden efter kyrkomötets sistasammanträde . I betänkandet från kyrkomötets första särskilda utskottframhålls att det kan finnas anledning för ett utskott att sammanträda efterkyrkomötets sammanträdesperiod även under valår. har inte funnit anledning att f. n.ta något inifiafiv till lagändring på denna punkt utan ansluter sig tillpropositionens förslag. Medhänvisning fill vad som anförts i det föregående godtar konstitutionsutskottetför sin del propositionens lagförslag med av kyrkomötet antagna ändringar(bilaga till detta betänkande) samt hemställer att dels 1. beträffandeutredning av frågan om tillsättning av ärkebiskop avslår motion 1981/82:2526, 2. beträffandeinrättande av en central styrelse för medanledning av proposition 1981/82:192 antar den av kyrkomötet beslutade lydelsenav 8 § förslaget till lag om samt förklarar mofion 1981/82:2019besvarad med vad utskottet anfört, 3. beträffande valkretsindelningeni vid val till kyrko mötet medanledning av propositionen och med bifall fill mofion 1981/82:2525 antar den avkyrkomötet beslutade lydelsen av 1 § förslaget till lag om kyrkomötet, 4. beträffandeövriga lagförslag medanledning av propositionen antar de i propositionen framlagda lagförslagen medav kyrkomötet beslutade ändringar, dels 5. medger att ur kyrkofonden fårbestridas kostnader för kyrko mötet enligt vad som förordas i propositionen. KU 1982/83:2 6 6. godkänner de grunder för statsbidrag tillkyrkomötet som förordas i propositionen. Närvarande:Olle (), (), (), Berfil Fiskesjö (c)*,()*, Hans Nyhage (m), (), KersfinNilsson (s), i (m), (), (),(), (), (vpk) och IngvarBjörk (s). *Ej närvarande vid justeringen. 1. av , Hans Nyhage, iVärmdö och (alla m): Kyrkomötesreformen innebär bl. a. att ärkebiskopenblir självskriven ordförande i . Denna styrelsekommer att spela en viktig roll som ett ledningsorgan för svenska kyrkansverksamhet på rikskyrklig nivå. När erfarenheter vunnits av reformen kan detbli aktuellt att se över reglerna för tillsättningsförfarandet vidärkebiskopsval. 2. avNils (vpk): Vid förändringar i den kyrkliga lagstiftningenföreligger risk att nuvarande förhållanden mellan stat och kyrka permanentas.Detta kan även gälla de nu aktuella förslagen till reformerat kyrkomöte.Vänsterpartiet kommunisterna har krävt kyrkans skiljandefrån staten. Senast skedde detta i anslutning till proposition 1981/82:77 omformerna för den kyrkliga lagstiftningen (se KU 1981/82:36). Parfiet står fastvid denna uppfattning. KU1982/83:2 7 Regeringens förslag förslag' 1§ är ettevangeliskt-lutherskt trossamfund. Genom sina församlingar upprätthåller en pådemokratisk grund uppbyggd riksomfattande verksamhet. församlingar och sfiftsmyndigheteransvarar lokalt och regionalt för kyrkans verksamhet. Om församlingarna ochsfiftsmyndighe-terna finns särskilda föreskrifter. Kyrkomötet består av valda ombud för . Dethar tvåhundrafemtioen ledamöter. För ledamöterna skall finras ersättare. Endast den som fillhör och som är myndigkan vara ledamot av kyrkomötet eller ersättare för ledamot. Ledamöterna av kyrkomötet och ersättarna för dessa utsesgenom indirekta val. till kyrkomötet förrättas . Varje valgäller för tiden från det att det nyvalda kyrkomötet har samlats till dess detnärmast därefter valda kyrkomötet samlas. Denna tid är kyrkomötets valperiod. Biskoparna i sfiften skall närvara vid kyrkomötetssammanträden och får deltaga i kyrkomötets överläggningar, men i beslutenendast om de är ledamöter av kyrkomötet. Kyrkomötet skall behandla ärenden som ellerregeringen överlämnar till kyrkomötet samt kyrkliga ärenden som väcks av någonav kyrkomötets ledamöter genom motion eller av organ som enligt lag hartillsatts av kyrkomötet. Kyrkomötet får besluta i frågor som anges i grundlag elleri annan lag. I övrigt får kyrkomötet besluta om yttranden och framställningartill regeringen. 7§ Kyrkomötet får genom kyrkligkungörelse meddela föreskrifter i följande ämnen: 1. svenska kyrkanslära, 2. svenska kyrkansböcker. ' De med förslag betecknadelagförslagen har antagits av allmänna kyrkomöte (FSäU1982:1, KSkr 1982:28). KU1982/83:2 8 3. svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar. 4. kollekter, 5. centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, 6. kyrkomötetsarbetssätt samt verksamheten hos organ som enligt lag får filisättas avkyrkomötet. Detankommer på en centralsty- Det ankommer på svenska kyr- relse att verkställa kyrkomötets kans centralstyrelse att verkställa beslut.Styrelsen bereder även aren- kyrkomötetsbeslut. den somskall avgöras av kyrkomö- der även ärenden som skall avgöras tet, i denmån uppgiften inte ankom- av kyrkomötet, i den mån uppgiften mer på eller har överlämnats åt inte ankommer på eller har överläm- annatorgan som filisätts av kyrko- näts åtannat organ som tillsätts av Ledamöterav centralstyrelsen är Ledamöter av ärkebiskopensamt högst fjorton centrabtyrebe är ärkebiskopen samt andra ledamöter, som för varje val- högst fjorton andra ledamöter, som period väljs av kyrkomötet. För de för varje valperiod väljs av kyrko- valda ledamöterna skall utses lika mötet. För de valda ledamöterna många ersättare. skall utses lika många ersättare. Arkebiskopen är styrelsens ordförande. Bland de valdaledamöterna utser kyrkomötet en vice ordförande. Omkyrkomötet och centralstyrel- Om kyrkomötet och svenska kyr- sen finnsytterligare föreskrifter. Endast den som bekänner lära får utnämnastill prästerlig befattning inom . Till ärkebiskop eller biskop utnämner regeringen en av detre som har föreslagits i den ordning som föreskrivs i lag. Om tillsättning avprästerliga tjänster i övrigt finns särskilda föreskrifter. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. Utan hinder av 6 § skall kyrko- 2. Utan hinder av 6 § skall kyrkomötet vid desssammanträde mötet vid dess sammanträde år 1983behandla ärenden, som behandlaärenden, som , allmänna kyrkomöte kan ha över- regeringen eller allmänna lämnat fill sådannämnd som avses i kyrkomöte kan ha överlämnat tillkyrkomötesförordningen (1949:174) sådannämnd som avses i kyrkomö-och vari nämnden har avgivit betan- tesförordningen (1949:174) och varikände. nämnden har avgivit betänkande. KU1982/83:2 9 Regeringens förslag förslag' 1§ För val till kyrkomötet är riket Förval till kyrkomötet är riket Varje stift utgör indelat i valkretsar. Varje stift utgör en valkrets. Limds stift utgör dock tvåvalkretsar med följande indelning. Lunds stifts sydvästra valkrets bestående av . Lunds stifts nordöstra valkrets bestående av Kristianstadslän och . Mandaten ikyrkomötet utgörs av tvåhundrafemtioen valkretsmandat. Den centrala valmyndighet som avses i 1 kap. 2 § vallagen(1972:620) fastställer antalet valkretsmandat i varje valkrets före utgången avseptember , dä val i hela riket av kyrkofullmäktige skall äga rum. Härvidtillförs varje valkrets ett mandat för varje gång som antalet röstberättigadekyrkomedlemmar där är jämnt delbart med en tvåhundrafemtioendel av antaletröstberättigade kyrkomedlemmar i riket. De mandat som härefter återstår,filiförs valkretsarna efter storleken av de överskott som har uppkommit viddenna fördelning. Mellan lika överskottstal avgörs företrädet genom lottning.Antalet röstberättigade kyrkomedlemmar beräknas med ledning av den senastupprättade röstlängden. Om någon valkrets, vid den fördelning som sker enligtandra stycket, tillförs färre mandat än två, skall antalet mandat ändåbestämmas till två. Härvid skall antalet mandat i övriga kretsar jämkas imotsvarande mån. 3§ Centrala valmyndighetens beslutenligt 2 § får överklagas hos valprövningsnämnd genom besvär.Valprövningsnämndens beslut får inte överklagas. 4§ För varje mandat som en valkretshar erhållit utses en ledamot av kyrkomötet. För ledamöterna utses det dubblaantalet ersättare. 5§ Ledamöterna av kyrkomötet ochderas ersättare väljs av elektorer. ' De med förslag betecknadelagförslagen har antagits av allmänna kyrkomöte (FSäU1982:1, KSkr 1982:28). KU1982/83:2 10 För val av elektorer är varje valkrets indelad ivaldistrikt. Varje pastorat utgör ett distrikt. Icke-territoriella församlingarbildar distrikt för sig. I valdistrikt med högst 2 000 kyrkomedlemmar utses tvåelektorer och i distrikt med mer än 2 000 men högst 4 000 kyrkomedlemmar utsestre elektorer. För varje påbörjat 4 000-tal kyrkomedlemmar utöver 4 000 utsesytterligare en elektor. Förelektorerna skall utses lika många ersättare. 7§ Om ett valdistrikt består av enenda församling skall elektorer och deras ersättare väljas av kyrkofullmäktigeeller av kyrkorådet, om kyrkofullmäktige inte finns. Valet förrättas av denyvalda fullmäktige. Om ettvaldistrikt består av två eller flera församlingar skall elektorer och derasersättare väljas av särskilda delegerade. Dessa skall för varje församling utses av kyrkofullmäktige eller av kyrkorådet, om kyrkofullmäk- fige inte finns. Valet förrättas av de nyvalda fullmäktige. Antaletdelegerade utgör för församling med högst, 500 kyrkomedlemmar 5 med merän 500 men högst 1000 kyrkomedlemmar 7 med merän 1 000 men högst 2 000 kyrkomedlemmar 9 med merän 2 000 men högst 3 500 kyrkomedlemmar 11 med merän 3 500 men högst 5 500 kyrkomedlemmar 13 med merän 5 500 men högst 8 000 kyrkomedlemmar 15 med merän 8 000 men högst 11 000 kyrkomedlemmar 17 med mer än11 000 men högst 14 500 kyrkomedlemmar 19 med mer än14 500 21 9§ Elektorsval genom delegeradeskall ske inför ordföranden i kyrkofullmäktige eller, om kyrkofullmäktige intefinns, ordföranden i kyrkorådet i den församling i distriktet som har detstörsta medlemsantalet. Valbar till elektor eller ersättare för elektor och tilldelegerad är den som är medlem av och som är myndig samt ärkyrkobokförd inom valdistriktet. Val av elektorer och deras ersättare samt av delegeradeskall ske på samma sätt som val av ledamöter i kyrkoråd. Om ersättare inteväljs proportionellt, skall vid valet bestämmas den ordning i vilken de skallinkallas till tjänstgöring. KU1982/83:2 11 Delegerade skall utses ochelektorer före utgången av december det år då val i hela riket avkyrkofullmäktige har ägt rum. Protokoll över val av delegerade skall skyndsamt sändastill den som enligt 9 § skall förrätta val av elektorer. Protokoll över val avelektorer skall skyndsamt sändas till domkapifiet. En elektor har i skälig omfattning rätt till traktamenteoch kostnadsersättning för resa som påkallas av uppdraget. Kostnaderna skallbetalas av pastoraten eller av de icke-territoriella församlingar som bildarvaldistrikt för sig. Val av ledamöter och ersättare För val av ledamöter av kyrkomötet och ersättare för demskall kalla elektorerna inom varje valkrets till ett sammanträdeinför en av förordnad valförrättare. Sammanträdet skall hållas förejanuari månads utgång året näst då val i hela riket avkyrkofullmäktige har ägt rum. Val av ledamöter och ersättare skall ske inför öppnadörrar. Omröstning skall ske med slutna sedlar. Valsedlarna skall vara likatill storlek, material och färg. Över förrättningenskall föras protokoll. Val av ledamöter av kyrkomötet skall vara proportionellt,om det begärs av minst så många väljande som motsvarar den kvot som erhålls omsamtliga väljandes antal delas med det antal personer som valet avser, ökat med1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas fill närmast högre hela tal.Vid sådant proportionellt val fillämpas bestämmelserna i lagen (1955:138) omproportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m. m. Om valet inte sker proporfionellt skall elektorerna varför sig till ledamöter föreslå så många personer som skall väljas. Vid förstaomröstningen är den vald som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna. Omett fillräckligt antal ledamöter inte har utsetts vid denna omröstning skallytterligare en omröstning ske. Valförrättaren skall därvid upprätta enförteckning som skall innehålla, för det fall att inte någon har blivit valdvid första omröstningen, de namn som har fått flest röster och i annat fall denamn som vid den första omröstningen har fått högsta röstetalet näst efter demsom har blivit valda. Förteckningen skall då innehålla två gånger så många namnsom det återstår ledamöter att välja. Den nya omröstning som skall företas fårinte avse andra personer än dem som finns uppförda på förteckningen. Depersoner som vid denna omröstning får flest röster är valda. Vid lika röstetalsker avgörandet genom lottning. KU1982/83:2 12 Vad som föreskrivs i första ochandra styckena gäller även vid val av ersättare. Om ersättare inte väljsproportionellt skall vid valet även bestämmas den ordning i vilken de skallinkallas till tjänstgöring. En valsedel är ogiltig om den är försedd med känneteckensom uppenbarligen har satts dit med avsikt. Om en elektor har lämnat mer än en valsedel i ett val, ärvalsedlarna ogiltiga. Har sedlarna samma innehåll, skall dock en av valsedlarnabetraktas som giltig vid sammanräkningen. Namn på valsedeln skall ansesobefintligt om kandidaten inte är valbar, namnet är överstruket eller det inteklart framgår vem som avses. Valets utgång skall kungöras genom uppläsning avprotokollet. Därmed är valet avslutat. Valsedlar och annat valmaterial skall förvaras påbetryggande sätt till dess valet har vunnit laga kraft. Motsvarande gäller dådet görs avbrott i förrättningen. Den som blir vald fill ledamot av kyrkomötet för mer än envalkrets skall bestämma för vilken valkrets hon eller han vill anses vald ochskyndsamt avsäga sig uppdraget som ledamot för övriga valkretsar. Om en ledamot av kyrkomötet på annat sätt har avgått föreutgången av den period för vilken hon eller han har blivit vald, skallkyrkomötets ordförande skyndsamt anmäla detta till . När har fått underrättelse om att en ledamotav kyrkomötet har avgått, skall till ny ledamot i den avgångnesställe utse den ersättare som står i tur att tillträda enligt den mellanersättarna bestämda ordningen. För den som har blivit vald till ledamot av kyrkomöteteller till ersättare skall genast utfärda ett bevis om detta. Ibeviset anges den valdes namn samt för vilken tid och valkrets ledamoten ellerersättaren har blivit vald.