bet · G601KrU24 · 1982-12-31 00:00:00 — Ipropositionen föreslås att 2,5 milj. kr. beräknas för statens insatser förrestaurering av kyrkorna m. m. på . Utskottet biträder detta förslag.Utskottet tillstyrker även i övrigt regeringens förslag till medelsberäkning. Statensstöd till arkeologiska undersökningar m. m. Som ovan redovisats tillkallades ensärskild utredare med uppdrag att utreda formerna för statens stöd tillarkeologiska undersökningar m. m., arkeologiutredningen. 1två mofioner, 294 (c) och 579 (m), framställs yrkanden som avserutredningsdirektiven. I motionerna framhålls att kostnadsansvaret förexploatören, då det gäller arkeologiska undersökningar, kan leda till avsevärdafördyringar vid byggande särskilt i våra äldre städer. Motionärenbakom motion 294 anser att i de fall samhället har behov av mera omfattandearkeologiska undersökningar, dessa också måste finan- KrU 1982/83:24 62 Fornminneslagen bör ändras i enlighet härmed. Utredningen bör fåi uppdrag att arbeta mycket snabbt. andra motionen, 579, uttalas att direktiven till arkeologiutredningen äralltför allmänt hållna. Utredningsmannen bör genom tilläggsdirektiv få iuppdrag att vid sitt utredningsarbete ha som målsättning att han skallprecisera vad som skall anses som riksintresse samt att statenensam skall svara för kostnaderna när detta riksintresse skall hävdas för attfå en utgrävning till stånd. Utskottetär för sin del inte berett att förorda att tilläggsdirektiv utfärdas förarkeologiutredningen med anledning av motionerna. Utskottet anser att denuvarande direktiven står i god överensstämmelse med de överväganden somredovisats då tidigare uttalat sig för den här aktuella översynen(KrU 1979/80:12, rskr 1979/80:51, KrU 1981/82:21, rskr 1981/82:230). Då detgäller det närmare innehållet i direktiven hänvisar utskottet i första handtill den redovisning som lämnats i det föregående. Utskottet vill särskilt pekapå att utredaren skall lämna förslag till riktlinjer för billighetsprövningenligt fornminneslagen samt föreslå de ändringar av lagen som kan följa härav.Utredaren skall ocksä närmare kartlägga behovet av och formerna för statligtstöd till arkeologiska undersökningar. Eftersom utredningsresultatet skallredovisas finns det inte skäl att genom en särskild framställning tillregeringen söka påskynda utredningsarbetet. I enlighet med det anfördaavstyrker utskottet motionerna. Metalldetektorerför lokalisering av fornfynd I motion 935 (c) vill mofionären att sökandet efterfornlämningar skall intensifieras. De anför att den ökade användningen avkonstgödning ökar nedbrytningen av fornlämningar i metall, vilka utsätts förelektiolytiskt galvaniskt sönderfall. Härigenom riskerar metallföremål sommotstått århundraden och årtusenden i marken att förstöras, varvid stora delarav vårt kulturarv riskerar att förbli okänt. För att söka rädda sä stora delarsom möjligt av fornlämningar innan det är för sent bör därför sökandet efterdessa intensifieras så att föremålen kan räddas till eftervärlden och blidokumenterade. Ett framgångsrikt sökande kräver stora resurser varförallmänheten bör engageras i detta arbete. Något förbud för allmänheten motanvändande av metalldetektorer bör inte utfärdas utan i stället bör sökandetefter "dolda skatter" stimuleras på olika sätt. Idet föregående har utskottet lämnat en utförlig redogörelse för innehållet ide tilläggsdirektiv som utfärdats till arkeologiutredningen om attutredningen ocksä skall se över vissa frågor om bruket av metalldetektorer vids. Detektorer har i allt större utsträckning kommit att brukasför sökande efter mynt och andra fornfynd. och statenshistoriska museer har framhållit att detta har medfört missbruk och risker förallvarliga följder för kulturminnesvården. KrU 1982/83:24 63 är det nämligen lätt att med ledning av tillgängliga uppgifter omarkeologiska fyndplatser och med hjälp av metalldetektorer spåra upp ettföremål, som i sin tur tillhör någon större grupp av gömda föremål i anslutningtill detta. Det är vanligt att upphittaren även gräver upp de andra föremålenoch att hela fyndplatsen blir plundrad. Detta innebär, anför myndigheten, attmöjligheten till vetenskaplig information och kunskap för arkeologernaallvarligt försämras och i många fall helt omintetgörs. Problemet harhitintills uppmärksammats främst på . angivna tilläggsdirektiven avvisas tanken på att man skulle införa ettgenerellt straffsanktionerat förbud att fortsätta grävning eller annat arbetesedan det första föremålet har påträffats på en arkeologisk fyndplats som intehör till fast fornlämning. I direktiven pekas bl. a. på att det ställer sigkomplicerat att på ett från rättssäkerhetssynpunkt godtagbart sätt avgränsa ettsådant förbud, såväl i rummet som i tiden. Utskottetansluter sig till denna bedömning. Med hänsyn härtill framstår det somnödvändigt att man i enlighet med de utfärdade tilläggsdirektiven tillarkeologiutredningen och i överensstämmelse med tidigareställningstagande (KrU 1981/82:21) överväger möjligheterna att i någon form kontrolleraeller på annat sätt reglera handeln med eller användande av metalldetektorer.Utskottet kan således inte ansluta sig till den åsikt som kommer till uttryck imotionen att man skulle stimulera allmänhetens användning av metalldetektorer isyfte att göra fornfynd. Enannan sak är att den arkeologiska forskningen kan dra nytta av metalldetektoreri sin verksamhet. I anslutning härtill vill utskottet nämna attriksantikvarieämbetet tilldelats särskilda medel för att kunna göra egnaundersökningar med detektorer på . Under hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionen. Finansieringenav restaureringen av kyrkor För små församlingar med medeltida kyrkor av stortkulturhistoriskt värde kan det ofta innebära en stor ekonomisk påfrestning dåomfattande restaureringsarbeten måste utföras. Detta framhålls i motion 932(m). Vidare framhålls bl. a. att en konsekvens av de höga kostnaderna ofta bliratt församlingarna tvingas genomföra delrenoveringar, något som kan varaskadligt för byggnaderna. Motionärerna pekar på olika tänkbara möjligheter attlösa det av dem påtalade problemet. Medanledning av motionen vill utskottet erinra om följande. Efter förslag avkyrkofondsutredningen (Kn 1980:05) i betänkandena (SOU 1981:88 89) Ekonomiskutjämning inom fattade beslut om ettenhetligt system för ekonomisk utjämning inom (prop.1981/82:158, KU 1981/82:28, rskr 1981/ 82:309). Utredningen behandladefrågan om att kyrkofonden skulle kunna ge KrU 1982/83:24 64 a. särskilt dyra kyrkorestaureringar. Ett ställningstagande bordeenligt utredningens mening skjutas upp till omkring 1985, då ytterligarematerial föreligger rörande de kyrkokommunala kostnaderna. Remissinstansernahade olika åsikter (se härom en utförlig redovisning i nämnda prop. s. 159163). Föredragande statsrådet stannade för att ansluta sig till utredningen pådenna punkt samt anförde i sammanhanget att eftersom frågan har stor betydelseför många församlingar, han utgick från att den skulle komma att ägnas storuppmärksamhet i utredningens arbete. Han pekade ocksä på att det i princip varmöjligt att ansöka om extra skatteutjämningsbidrag om utdebiteringen skullebehöva höjas mera avsevärt på grund av t. ex. en dyrbar kyrkorestaurering.Även förutsatte att frågan om de kyrkliga kommunernaskostnader för kyrkobyggnader ägnas särskild uppmärksamhet i kyrkofondsutredningensfortsatta arbete. uppdrag har numera upphört. a. då det gäller finansieringen av kyrkorestaureringar harövertagits av kyrkoutredning (Dir 1982:95). Utskottetanser att resultatet av det pågående utredningsarbetet bör avvaktas. Om dettainte skulle leda till en lösning av frågan om finansieringen av dyrbararestaureringar av kulturhistoriskt värdefulla kyrkor, måste frågan om andralösningar än genom bidrag från kyrkofonden snabbt tas upp till prövning.Utskottet anser att det inte är erforderligt med någon åtgärd medanledning av motionen. I motion 937 (m) uttalas att det statliga stöd somlämnas vid åtgärder för bevarande av kulturhistoriskt värdefulla fasfigheteroch miljöer är värdefullt men otillräckligt. Ytterligare insatser krävs.Förutsättningar finns, menar motionärerna, attsöka denna hjälp hos bl. a.privata fastighetsägare med bevarandeintressen. 1 ett aktivt bevarandeprogrambör detta intresse stimuleras eller frammanas. Därför måste nya stödåtgärderutvecklas. Motionärerna yrkar att hos regeringen begär att ett systemutformas varigenom ägare till kulturhistoriskt värdefulla fastigheter ochmiljöer ges ett särskilt stöd till bevarandeåtgärder genom en kombination avskattelättnader och bevaringsålägganden. Fråganom särskilda skattelättnader för att bevara kulturhistoriskt värdefullabyggnader har ingående prövats . En utförlig redovisning för frågansbehandling har lämnats i det föregående. Av redovisningen framgår att dennuvarande lagstiftningen i viss utsträckning ger möjlighet till sådanahänsynstaganden vid beskattningen som motionärerna eftersträvar men att detfinns starka skäl, vilka återgivits i redovisningen som talar mot att ytterligareregler på området införs. Utskottet, som här också vill erinra om atttaxeringsmyndigheterna är mycket generösa när det gäller att rubricera ettarbete som reparation i stället för ombyggnad, avstyrker mot den angivnabakgrunden motionen. KrU 1982/83:24 65 att tillKulturminnesvård för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffandearkeologiutredningens uppdrag att avslårmofionerna 1982/83:294 och 1982/83:579, 3. beträffande metalldetektorer för lokalisering avfornfynd att avslår motion 1982/83:935, 4. beträffande finansieringen av restaureringen avkyrkor att avslår motion 1982/83:932, 5. beträffande bevarandestöd genom bl. a.skattelättnader att avslår motion 1982/83:937. 29.Riksantikvarieämbetet: Uppdragsverksamhet. Regeringen har under punkt B 32 (s.8285) föreslagit att 1. godkänna vad i propositionen anförts rörandegrunderna för uppdragsverksamhetens taxesättning, 2. till : Uppdragsverksamhet /84 anvisa ett förslagsanslag av . I mofion 1982/83:1330 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, 13.att godkänner vad som i motionen anförts om grunderna förtaxesättning av uppdragsverksamhet. Propositionen, m. m. För innevarande budgetår har anvisats ettförslagsanslag av . Anslaget används för att förskottera kostnaderför sådana undersökningar och utredningar som föranleds av lagen (1942:350) omfornminnen och som på uppdrag av statlig eller myndighet eller enskildutförs av () mot avgift. Inkomsterna för uppdragsverksamhetenredovisas pä statsbudgetens inkomstsida under uppbörd i statens verksamhet. Principernaför RAÄ:s uppdragsverksamhet har varit oförändrade . Samtidigthar formerna för uppdragsverksamhet på andra statliga områden successivtförändrats. Statlig uppdragsverksamhet präglas av självfinansiering tillalla delar. Med detta menas att uppdragsgivarna löpande finansierar allakostnader som uppkommer på grund av uppdraget. Anslagstekniskt kommer dettatill uttryck genom att uppdragsverksamheten anvisas över ett 1000-kronorsanslag med en rörlig kredit 5 1982/83. KrU 1982/83:24 66 Den löpande debiteringen gentemot uppdragsgivarna innebärbl. a. att staten undviker ränteföriuster. Efteren utredning, som RAÄ verkställt på regeringens uppdrag, föreslås iproposifionen att uppdragsverksamheten vid RAÄ fr. o. m. /84skall ha samma finansieringsform som huvuddelen av övrig statliguppdragsverksamhet. Det föreslås att anslaget förs upp med ett formellt beloppom . Till anslaget bör kopplas villkor av samma slag som gäller övriguppdragsverksamhet. Till den del löpande utbetalningar inte kan bestridas medlöpande inbetalningar bör RAÄ hos få disponera en rörligkredit. Det bör ankomma på regeringen att senare fastställa omfattningen av denrörliga krediten och övriga omständigheter kring uppdragsverksamhetensutformning, anförs det vidare. Beträffandegrunderna för uppdragsverksamhetens taxesättningar anför föredragandestatsrådet följande. De taxor som tidigare tillämpats har inte inneburittotal kostnadstäckning. Ett ackumulerat underskott har uppstått iverksamheten. I fortsättningen bör taxorna utformas så att de dels täcker detotala kostnaderna för nya undersökningar, dels successivt finansierar enavveckling av det uppkomna underskottet. Det ankommer på RAÄ att i samråd medriksrevisionsverket fastställa taxan. Av propositionen framgår att det uppkomnaunderskottet uppgår fill drygt 3 milj. kr. I motion 1330 (m) riktas erinringar mot regeringensförslag så till vida att motionärerna anser att det underskott som uppkommit iRAÄ:s uppdragsverksamhet skall täckas på annat sätt än genom att taxorna sättshögre än vad som är erforderligt för att täcka de totala kostnaderna för nyaundersökningar. Enligtvad utskottet inhämtat innebär det föreslagna förfarandet inte något avstegfrån hitintills tillämpad praxis i andra likartade fall. Utskottet biträderregeringens förslag. Utskottet utgår emellertid från att täckningen av detuppkomna underskottet sker under en så lång tidrymd att taxorna endast blirmarginellt påverkade av förfarandet. Ienlighet med det anförda avstyrker utskottet motionen i här aktuell del(yrkande 13). 1. beträffande grunderna för uppdragsverksamhetenstaxesättning att med bifall fill proposifion 1982/83:100 och med avslag på mofion 1982/83:1330 yrkande 13 godkänner vad som anförts i propositionen, att tillRiksantikvarieämbetet: Uppdragsverksamhet för /84 anvisar ettförslagsanslag av . KrU 1982/83:24 67 30.Begränsning av de statliga museernas samlingar, m. m. Regeringen har (s. 86 och87) berett tillfälle att ta del av vad som i propositionen anförts omprinciper för begränsning av de statliga museernas samlingar. 1 mofion 1982/83:578 av Kersfin () ochKari-Eric () yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen yrkas angående lag om utförsel av vissaäldre kulturföremål. 1 motion 1982/83:1334 av m. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga, 7.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförsrörande komplettering av regionala museers, hembygdsgårdars och vetenskapligainstitutioners samlingar vid gallringar hos de statliga museerna. Inom har utarbetats enpromemoria (Ds U 1982:1) Föremålssamlingarnas tillväxt några synpunkter ochförslag rörande urvalsbegränsning och gallring. Efter remissbehandling av promemorianbereds tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet anfört omprinciper för begränsning av de statliga museernas samlingar. Statsrådet anföratt det är viktigt att en bättre balans uppnås mellan bevarandeambitionerna åena sidan och konserverings- och lokalresurser å andra sidan. Den obalans somnu råder på många håll kan delvis bearbetas på det sätt som framhålls ipromemorian, nämligen genom ett strängare urval vid insamlandet och genomgallring av föremål i redan befintliga samlingar. Ipromemorian redovisas bl. a. synpunkter på gallringskriterier. Föremålet är främmande för museetsinsamlingsområde. Föremålets tillstånd är sådant att konserveringinte är möjlig och föremålet bedöms även i övrigt vara oanvändbart. Föremålets tillstånd är sådant att varkenrekonstrukfion eller identifiering är möjlig. Föremålet är lösryckt ur sitt sammanhang. Föremålet saknar dokumentation och har förloratsitt kulturhistoriska värde. Föremålet är överrepresenterat. Det finns i vissafall en mängd föremål, där de individuella variationerna är små ellerobefintliga. Promemorian tar också uppfrågan om behandlingen av utgallrat mate- KrU 1982/83:24 68 rial.Där diskuteras sådana möjligheter som byten, gåvor, försäljning och kassation. Enligtföredragande statsrådets mening utgör förslagen och synpunkterna i promemorianen god grund för de ställningstaganden som varje museum har att fatta i dessafrågor. Han avser att senare föreslå regeringen att meddela bestämmelser iämnet med i huvudsak angivet innehåll. Som föredragande statsrådet anfört är det viktigtatt en bättre balans uppnås mellan bevarandeambitionerna å ena sidan ochkonserverings-och lokalresurser å andra sidan. Imotion 1334 (c) tas upp frågan om behandlingen av utgallrat material.Motionärerna anser att det skulle upplevas som stötande om ett statligt museumförsäljer eller kasserar föremål som kan fylla en viktig plats i ett regionaltmuseum. Det intresse av att komplettera samlingar som kan finnas hoshembygdsgårdar och motsvarande lokala institutioner, liksom hos vetenskapligasamlingar, bör också beaktas anför motionärerna. Dådet gäller behandlingen av utgallrat material framhålls både i fråga om byteoch gåva i den i det föregående nämnda promemorian att man kan nå samma syftesom de nämnda förfaringssätten genom att föremålen i fråga deponeras ellerlämnas som lån fill annan insfitution. I fråga om utdeponeringen nämns attsådan kan ske dels hos andra museer och hembygdsföreningar, dels hosmyndigheter, universitet, skolor, sjukhus eller andra offentliga lokaler samthos industrier. Försäljning av gåva tillråds inte. Om försäljning skall ske bördenna gälla endast sådant föremål som institutionen själv köpt, anförs ipromemorian. Utskottetanser att den lämnade redovisningen visar att syftet med motionen kan väntasbli tillgodosett utan någon åtgärd. I sammanhanget vill utskottetnämna att det i promemorian intagits förslag fill en förordning om gallring avföremål i statlig museisamling enligt vilken utgallrat föremål får överlåtastill annan statlig, eller enskild statsunderstödd museiinstitution iSverige. Utskottet utgår från att förordningsförslaget jämkas så till vida attöverlåtelse också bör få ske fill hembygdsförening och liknande institution.Utskottet utgår också från att sådan överlåtelse sker i samråd med den regionalamuseiinstitutionen. Motionenfår anses besvarad med det anförda. Denna påkallar inte någon riksdagensåtgärd. Riksdagenavslog proposition 1981/82:82 med förslag till lag om utförsel aväldre kulturföremål samt anhöll om nytt lagförslag i ämnet (KrU 1981/82:20,rskr 1981/82:213). I mofion 578 (c) vill motionärerna ha ett uttalande om attdet är synnerligen angeläget att ett sådant förslag läggs fram skyndsamt. Riksantikvarieämbetethar redovisat ett nytt lagfor- slag för regeringen.Förslaget remissbehandlas f. n. KrU1982/83:24 69 att en proposition i ämnet beräknas läggas fram i sådantid att den kan prövas av senast . Med hänsyn härtillanser utskottet att någon åtgärd med anledning av motionen inte ärerforderlig. 1. beträffande komplettering avvissa museisamlingar vid gallring hos statliga museer attriksdagen avslår motion 1982/83:1334 yrkande 7, 2. beträffande principer förbegränsning av de statliga museernas samlingar attriksdagen beslutar att vad i proposition 1982/83:100 anförs inte skallföranleda något uttalande utöver vad som innefattas i hemställanunder mom. 1, 3. beträffande/ör5/ag till lag omutförsel av vissa äldre kulturföremål att avslår mofion 1981/82:578. Utskottet fillstyrkerregeringens förslag un der punkt B 33 (s. 87 89) och hemställer att till Statens historiskamuseer för /84 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt B 34(s. 89 91) föreslagit att till Statens konstmuseer för /84 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1982/83:576 av AnitaBråkenhielm (m) och () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om . Utskottet har inte något att erinramot regeringens förslag till medelsanvisning. I motion 576 (m) anförs att har en avvästvärldens förnämligaste ikonsamlingar. Det sätt på vilket ikonsamlingenställs ut ger tyvärr inte konstarten rättvisa. Ikonerna hänger tillsammans inågra små kabinett med mörka väggar och dålig belysning, anför motionärerna.Styrelsen för museet bör enligt motionärerna få i uppdrag att undersökamöjligheterna att inom ramen för befintliga resurser på ett bättre sätttillvarata den oskattbara konst som representeras av ikonsamlingen. Utskottet vill erinra om att det enligt 4 § instruktionenför statens konstmuseer åligger myndigheten särskilt att bl. a. hålla etturval av de samling- Rättelse: S. 70, i 33.3. Stär: reservationsanslag Rättattill: förslagsanslag KrU1982/83:24 70 ar som är avsedda för utställning tillgängliga förallmänheten. Under hänvisning till denna bestämmelse anser utskottet attmotionen inte bör föranleda någon åtgärd. Utskottet vill i sammanhangetredovisa följande upplysningar, som utskottet under hand inhämtat från Nationalmuseum.Museet har tyvärr aldrig plats att visa mer än en mindre del av sina storapermanenta samlingar. Ikonsamlingen är därvidlag inte sämre fillgodosedd änandra delar av samlingarna. Den röda brokaden på väggarna och den tätahängningen är ett försök att återskapa något litet av den "ombonade"atmosfären i de ortodoxa kyrkorna och den betydligt tätare hängningen i derasikonostas. Som motionärerna framhåller är belysningen dålig i de lokaler därikonerna ställs ut, liksom i övriga utställningslokaler. Det finns en plan föratt förbättra belysningen i museet men den har av ekonomiska skäl ännu intekunnat förverkligas, anför museet slutligen. attriksdagen till Statens konstmuseer för /84 anvisar ettförslagsanslag av , 2. beträffande Nationalmuseetsikonsamling att avslår mofion 1982/83:576. Utställningar av nutida svensk konst i utlandet m. fl.anslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna B 35 B 43(s. 91 103) och hemställer 1. att riksdagentill Utställningar av nutida svensk konst i utlandet för /84anvisar ett reservationsanslag av , 2. att riksdagentill Livrustkammaren, och för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag av 3. att riksdagentill för /84 anvisar ettförslagsanslag av , 4. att riksdagentill : Förvaltningskostnader för /84 anvisar ett förslagsanslag av 5. att riksdagentill : Underhållskostnader m. m. för budgetåret1983/84 anvisar ett reservationsanslag av , 6. att riksdagentill för /84 anvisar ett förslagsanslag av12 , 7. att riksdagentill för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 8. att riksdagentill Statens musiksamlingar för /84 KrU 1982/83:24 71 anvisarett förslagsanslag av , 9. att till Statliga museer:Vissa kostnader för utställningar och samlingar m. m. för /84anvisar ett reservationsanslag av . Huvudmannaskapet för Kulturarvet i Falun.Regeringen har i proposition 1982/83:100 bilaga 10 ()under punkt B 44 (s. 104 och 105) föreslagit att till Bidrag tillNordiska museet för /84 anvisa ett förslagsanslag av 31 602 000kr. Vidare har regeringen i proposition 1982/83:108() föreslagit att delsgodkänna att huvudmannaskapet för Kulturarvet i förs övertill Stiftelsen , dels med ändring av vad regeringen har föreslagit i proposition 1982/83:100 bilaga10 - fill Bidrag fill för /84 anvisa ettförslagsanslag av . Sistnämndaförslag innebär en ökning av anslaget med . i förhållande tillförslaget i budgetpropositionen. Under punkt 36 i detta betänkande behandlarutskottet ett likaledes i proposition 1982/83:108 framlagt förslag ommotsvarande minskning av anslaget Bidrag till vissa museer i förhållande tillförslaget i budgetpropositionen. Kulturarvet i är f. n. provisoriskt inordnati Samhällsföretags regionala stiftelse i Dalagruppen.Verksamheten är inriktad på vård och dokumentation av kulturhistoriska föremål.Vid Kulturarvet sysselsätts ett antal arbetshandikappade. Iproposition 1982/83:108 föreslås att skall bli huvudman förverksamheten . Den kommer därigenom att utgöra enpermanent organisation inom kulturområdet. 1 propositionen anförs att den nuföreslagna organisationen kan medföra en förändring av verksamhetentill att omfatta även viss mer kvalificerad konservering. Utskottettillstyrker att godkänner att huvudmannaskapet för Kulturarvet förs över till Sfiftelsen . Utskottettillstyrker också att medelsanvisningen till bestäms tillbelopp som anges i proposition 1982/83:108 eller således . 1. att godkänner att huvudmannaskapet förKulturarvet i förs över till Stiftelsen , 2. att med anledning av proposition1982/83:100 och med bifall fill proposifion 1982/83:108 till Bidrag tillNordiska KrU 1982/83:24 72 museetför /84 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag i proposifion 1982/83:100 bilaga 10 under punkterna B 45 och B 46 (s. 105 - 110) och hemställer