bet · G601JoU35 · 1982-12-31 00:00:00 — Kommitténhade därvid tagit hänsyn såväl till försörjnings-och sysselsättningssynpunktersom regionalpolitiska synpunkter. Enligt vår mening utgörsockernäringskommitténs bedömningar en riktigare bas för ett långsiktigt beslutfrän sida om sockerbetsarealens omfattning. Motbakgrund av att regeringens förslag till sockerreglering bygger på enöverenskommelse mellan jordbruksnämnden och övriga berörda parter har viavstått från att nu påyrka någon ändring i förslaget. Utformningenav en livsmedelspolitik (mom. 1623) 2.Arne i , , och (alla m) anför; Vihar från moderat håll vid årets början fört fram ett antal motioner i olikalivsmedelspolitiska frågor. De avser bl. a. ökat stöd till odling avproteingrödor och grödor för energiproduktion, införande av s. k. stallbank,åtgärder för att öka den svenska exporten av högförädlade livsmedel,trädgårdsprodukternas roll i livsmedelspolitiken, jordbrukets sårbarhet, m. m. Samtligade frågor som berörs i motionerna ingår bland dem som den nu tillsattalivsmedelskommittén enligt sina mycket omfattande direktiv har att pröva. I ochför sig delar vi inte regeringens uppfattning att förhållandena är sådana attde motiverar en sådan genomgripande översyn av de jordbruks- ochlivsmedelspolitiska riktlinjerna, som livsmedelskommitténs direktivfömtsätter. När utredningen emellertid nu en gång är tillsatt finner vi detdock naturligt att den bl. a. kommer in även på de spörsmål som angetts imotionerna. Vi anser det under angivna förhållanden inte vara meningsfullt attnu driva de olika i motionerna upptagna delfrågorna separat utan väljer att istället avvakta resultatet av utredningens överväganden. Som framgår avdirektiven skall förslag från kommittén föreligga, såvitt avserproduktionsbalansen , och i övrigt . JoU 1982/83:35 32 Prioriteringenöverensstämmer i och för sig väl med den betydelse vi tillmäteröverskottsproblemen och deras lösning. 3.Einar och (båda c) anför: Vadgäller behovet av en livsmedelspolitisk utredning framhålls i centerpartietspartimotion 996 att det f. n. inte finns någon anledning att ompröva deriktlinjer för jordbrukspolitiken som drogs upp riksdagsbeslut. Videlar motionärernas uppfattning på denna punkt. Vi vill liksom motionärernahävda att utvecklingen inom jordbruket och livsmedelsindustrin fram till nuvarit gynnsam i förhållande till andra näringar. beslut framhöllsockså att livsmedelssektorn är en stabil del i samhällsekonomin. Genom attproduktionen hållits uppe och t. o. m. ökat har sysselsättningen i jordbruketendast minskat i den takt som rationaliseringen medfört. Den storaproduktionen av bl. a. slaktdjur har haft en mycket gynnsam effekt päsysselsättningen inom livsmedelsindustrin. Sammantaget torde livsmedelssektornha lämnat små tillskott till den stora arbetslösheten. Dessa förhållandenmåste sättas pä pluskontot, när man bedömer de senaste årens utveckling inomjordbruk och livsmedelsindustri. Denomständigheten att det höga kostnadsläget gjort det svårt för maskinindustrinatt klara konkurrensen från importerade traktorer och lantbruksmaskiner ärinte något som kan läggas jordbruket eller jordbrukspolitiken till last.Snarast visar det på ett väl utvecklat kostnadsmedvetande hos lantbrukarna, sombidragit till att hålla nere livsmedelspriserna. Vianser att jordbrukspolitiken också i fortsättningen bör ingå som en del isamhällspolitiken i övrigt, dvs. i näringspolitiken inkl. regionalpolitiken,säkerhetspolitiken, det sociala trygghetssystemet, miljö- ochnatur-resurshushållningsfrägan osv. En utgångspunkt för jordbrukspolitiken börvara att landets naturliga resurser för jordbruksproduktion skall utnyttjaseffektivt, men på ett sätt som är förenligt med ekologisk balans och en godmiljö. En utgångspunkt bör också vara att familjelantbruket skall vara dendominerande företagsformen. Från dessa utgångspunkter bör ställas upp olikadelmål, som får avvägas med hänsyn till olika intressen och med beaktande av ivad män de kan uppnås med jordbrukspolitiska insatser. Detanförda innebär att vi anser att de grundläggande principer som lagts fast i1977 års beslut om jordbrukspolitiken, i skötsellagen och i jordförvärvslagen,ger en stabil grund för den framtida jordbrukspolitiken. De anpassningar sombehövs för den praktiska tillämpningen av politiken för att t. ex. uppnå enbättre produktionsbalans och underlätta för nytillträdande lantbrukare attklara kan ske utan att principerna rubbas. Den nu tillsattautredningen skulle därmed ha kunnat koncentrera sitt arbete på att finnalösningar på de akuta problemen och på hur produktionsanpassningen kan ske medminsta möjliga störningar för producenter och livsmedelsindustri. Däri borde ocksåha ingått åtgår- JoU 1982/83:35 33 derför att stimulera export av förädlade livsmedel. En viktig uppgift är också attfinna åtgärder för att begränsa livsmedelsförsörjningens sårbarhet förstörningar i krislägen i enlighet med de direktiv som gavs . Regeringenhar emellertid valt att tillsätta en utredning av betydligt större räckvidd änvad vi enligt ovan funnit motiverat. Direktiven är synnerligen omfattande ochtar upp snart sagt varje aspekt av jordbmks-och livsmedelskedjan, möjligen medvisst undantag för principerna för den statliga rationaliseringsverksamheten påjordbrukets område. Även om tidsschemat för utredningsarbetet är mycket snävtoch inte torde möjliggöra några djupgående analyser från kommitténs sida gerinnehållet i direktiven vid handen att visserligen delvis i en principiellinriktning som går stick i stäv med motionerna flertalet av de frågor somfrån sida förts fram i ett antal vid årets början väckta motionerpä jordbruks- och livsmedelspolitikens område ändå bör bli föremål för prövninginom den nu tillsatta utredningen. Vihar mot denna bakgrund funnit det inte vara meningsfullt att nu yrka pä någondirekt åtgärd från sida med anledning av dessa motioner. 4.Börje () anför: Svenskjordbruksnäring har svåra ekonomiska problem orsakade av inflation och högtränteläge. Konsumtionen av jordbruksprodukter ökar långsamt. Särskilt nyetablerade jordbmkare har sökt möta dåligräntabilitet med en ytterligare stegring av sin redan mycket rationella ochintensiva jordbruksdrift. DeUa har orsakat stora överskott avjordbruksprodukter som i huvudsak måste avsättas utomlands med ökadeexportkostnader som följd. I partimotion 2000 från avvisas tankenpä etableringskontroll som medel för att komma till rätta med problemet medöverskottsproduktion. I stället understryks vikten av att staten medverkar tillåtgärder för att utveckla och främja exporten av livsmedel. Regeringen börenligt motionen få i uppdrag att framlägga ett ätgärdsprogram. Det framhållsatt en väsentlig förutsättning för att svensk livsmedelsindustri skallutvecklas i en såväl ur branschens som samhällets synpunkt positiv riktning ärbl. a. tillgång till större marknader genom ökad export. Motionärerna anservidare att statliga insatser inom jordbrukspolitiken bör i ökad utsträckninginriktas på att stödja kombinerade jord- och skogsbruk. Enskilt ägdafamiljejordbruk bör vara den dominerande ägandeformen. Jag har utgått från attde synpunkter som anförs i motionen kommer att beaktas av livsmedelsutredningenutan något särskilt initiativ från sida. Mot denna bakgrund har jaginte ansett motion 2000 påkalla någon ytterligare åtgärd i förevarande del.