bet · G601JuU24 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag till domstolsväsendet m. m. 1982/83:100bil. 4, D, jämte motioner) Domstolsväsendet m. m. Regeringen har i proposition1982/83:100 bilaga 4 () under punkt D 1 (s. 65-76) delsberett tillfälle att ta del av vad chefen för justifiedepartementet iproposifionen anfört om översynen av domstolsadministrafionen, dels föreslagitriksdagen att fill för /84 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1982/83:1592 av GunillaAndré m. fl. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar attsom sin mening ge regeringen fill känna vad som i motionen anförts omsammansättningen av styrelse (yrkande 12). Regeringens förslag tillmedelsberäkning för beräknas med utgångspunkt i verkets besparingsalternativ.Förslaget innebär en ökning av anslaget med . i förhållande fillinnevarande budgetår. Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag. I budgetpropositionen redovisardepartementschefen en översyn av domstolsadministrafionen som utförts av enutredning och presenterats i betänkandet (Ds Ju 1982:3) ochdomstolarna. Betänkandet innehåller en uppföljning av den reform avdomstolsadministrationen som genomfördes och som innebar bl. a. attdomstolsverket inrättades som en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet. Betänkandet har remissbehandlats. Departementschefen tar upp vissa frågor som ägnatssärskild uppmärksamhet under översynen och redovisar sina överväganden ianslutning därtill. Detta gäller sådana frågor som domstolarnassjälvständighet, kompetensfördelningen mellan och domstolarnasamt organisation. 1 1982/83. JuU 1982/83:24 2 Utredningen har funnit att något intrång idomstolarnas självständighet inte har skett. Denna uppfattning delas av en sågott som enstämmig remissopinion. Departementschefen uttalar i detta avseendebl. a. att han med hänsyn fill domstolarnas centrala roll i vår rättsordningser det som utomordentligt angeläget att värna om domstolarnas och domarnasgrund-lagsenhga självständighet i deras dömande uppgifter. Han anser detsjälvklart att varken eller domstolarna medvetet skulle tillåtanågra överträdelser härvidlag. Ifråga om organisation förordas i propositionen en vissförändring beträffande sammansättningen av verkets styrelse. Styrelsenbestår f. n., utöver generaldirektören som är ordförande, av fem ledamöter. Avdessa är en domare, två har riksdagserfarenhet och två har förordnats efterförslag av /SR resp. TCO-S. Utredningenhar uttalat att en förutsättning för att skall kunna uppfyllasin huvuduppgift att ge myndigheterna inom verksamhetsområdet en kvalificeradadministrativ service i vid bemärkelse är att det på olika nivåer inom verketfinns personal med god kunskap om och stor prakfisk erfarenhet av domstolsväsendet.Detta gäller inte minst i fråga om styrelsen som är verkets högsta beslutandeorgan. Mot denna bakgrund har utredningen föreslagit att i styrelsen skall ingåytterligare tre ledamöter, varav två skall ha erfarenhet av domstolsverksamhetoch en skall vara advokat. Remissinstansernahar så gott som enhälligt anslutit sig till utredningens förslag. Departementschefenfinner det för sin del naturligt att -med sin huvuduppgift attvara ett domstolarnas serviceorgan i administrativa frågor - i sin styrelse harett större inslag av ledamöter med prakfiska erfarenheter frånverksamhetsområdet än som annars är brukligt för centralaförvaltningsmyndigheter. Han förordar därför att antalet ledamöter utökas medtvå, nämligen med en domare och en advokat. Fråganom styrelsens sammansättning tas upp i motion 1592. Motionärerna föreslår attstyrelsen utökas med tre ledamöter: en domare, en advokat och enparlamentariker. Som skäl för en förstärkning av styrelsen med ytterligare enparlamentariker anförs i motionen att därigenom kan åstadkommas en bättrabalans mellan å ena sidan företrädare för allmänna samhällsintressen och åandra sidan företrädare för myndigheter inom verksamhetsområdet. Utskottet vill för sin del konstatera att det ärvärdefullt att reform av domstolsadministrationen utvärderats på detsätt som har skett. Därigenom har bl. a. erbjudits tillfälle att närmarebelysa hur den grundläggande principen om domstolarnas självständighet i dendömande och i övrigt rättstillämpande verksamheten har upprätthållits. finner det liksom departementschefen vara glädjande att såvälutredningen som JuU1982/83:24 3 remissinstanserna - med endast ett par undantag - harfunnit att verksamhet inte har inneburit något intrång idomstolarnas självständighet. Med hänsyn till den behandlade frågeställningensstora betydelse från rättssäkerhetssynpunkt vill utskottet - i linje medutskottets uttalande i samband med att riktlinjerna för reformen lades fast(JuU 1975:1 s. 13 ff) - uttala att det också för framtiden är av stor vikt attdomstolarna själva och värnar om domstolarnas självständighetliksom det bör vara en angelägen uppgift för JO och JK att särskilt följaverksamheten inom domstolsväsendet från denna synpunkt. När det gäller den särskilda frågan om sammansättningen avdomstolsverkets styrelse som tas upp i mofion 1592 vill utskottet understrykaatt har en särställning i jämförelse med andra centrala förvaltningsmyndigheterså fill vida att dess huvuduppgift är att ge myndigheterna inomförvaltningsområdet en kvalificerad administrativ service. Härav följer att detpå olika nivåer inom verket - inte minst inom styrelsen - bör finnas personermed god kunskap om och stor praktisk erfarenhet från skilda delar avrättslivet. Utskottet kan därför ställa sig bakom departementschefens bedömningatt styrelsen bör utökas med en domare och en advokat. Att härutöver förstärkastyrelsen, vari redan ingår två ledamöter med riksdagserfarenhet, medytterligare en parlamentariker bör däremot enligt utskottets mening inte ske.Utskottet avstyrker därför bifall till motion 1592 i här behandlad del. I övrigt föranleder vad departementschefen anfört omöversynen av domstolsadministrationen inget uttalande från utskottets sida. attriksdagen till för /84 anvisar ett förslagsanslagav , 2. beträffandedomstolsverkets styrelse attriksdagen avslår mofion 1982/83:1592 i denna del (yrkande 12). Regeringen har under punkt D 2(s. 76-79) föreslagit att till Allmänna domstolarna för budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1982/83:375 av BengtSilfverstrand (s) och () hemställs att hos regeringenbegär en skyndsam översyn av bötesstraffet. I motion 1982/83:888 av () och GunillaAndré (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, att hos regeringen begäratt arbetet med att bekämpa den ekonomiska brottsligheten bedrivs i enlighetmed de riktlinjer som angivits i motionen under punkten d). 1* 1982/83. JuU1982/83:24 4 I punkt d) föreslås en omfördelning av resurserna. I motion 1982/83:1208 av Inga-Brift m. fl. (s)hemställs att beslutar att hos regeringen begära översyn aversättningsreglerna för nämndemän i tingsrätter. I motion 1982/83:1215 av m. fl. (s)hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att åstadkomma enjämnare social rekrytering till förtroendeuppdrag som nämndemän. I motion 1982/83:1592 av m. fl. (c)hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om avslag på aviserat förslagom minskning av antalet nämndemän i tingsrätter (yrkande 13 delvis). I motion 1982/83:1605 av m. fl. (vpk)föreslås, såvitt nu är i fråga, att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen sagts om ökade resurser för domstolar inom detekonomiska brottslighetsområdet. I motion 1982/83:1744 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom notarietjänstgöring. Utskottet Medelsberäkningen m. m. Regeringens förslag tillmedelsberäkning under denna punkt innebär en ökning av anslaget med i detnärmaste 22 milj. kr. i förhållande till anslaget för innevarande budgetår;totalt föreslås ett anslag av 845 milj. kr. Uppräkningen av anslaget hänför sigframför allt till ökade löne- och lokalkostnader. Medel beräknas inte förinrättande av nya tjänster. Departementschefen uppger att man - trots det ansträngdaarbetsläget vid de allmänna domstolarna - inte heller för detta anslag kanavstå från att vidta besparingsåtgärder. Han förklarar att han därför avser attsenare ta upp frågan om sådana ändringar i domförhetsreglerna att tingsrätternakan döma med ett färre antal nämndemän än f. n. Ersättning tillnämndemän föreslås därför kunna reduceras med 12 milj. kr. I två motioner tas upp frågor med anknytning tilldomstolarnas resurser för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten och i enmotion berörs frågan om anslagsposten Ersättning till nämndemän. I motion 888 framhålls vikten av att domstolarna genomomfördelningar ges möjligheter att klara den tillströmning av mål som blir följdenav polisens ökade resurser för bekämpande av ekonomisk brottslighet.Motionärerna anser att bör ges i uppdrag att undersöka allamöjligheter till ytterligare omfördelningar som kan finnas. I motion 1605 begärs bl. a. att kraftiga insatser görs föratt komma till rätta med eftersläpningarna vid domstolarna beträffande målrörande ekonomisk brottslighet. JuU1982/83:24 5 Utskottet vill för sin del försterinra om att arbetsläget vid de allmänna domstolarna är ansträngt. Antalet måloch ärenden har fortsatt att öka. Arbetsbelastningen vid domstolarna äravhängig av ett flertal skiftande faktorer, beroende på vilken typ av mål detgäller. På brottmålssidan styrs arbetsbelastningen framför allt avpolisens och åklagarmyndighetens möjligheter att uppdaga och utredaförekommande brottslighet. En annan betydelsefull faktor är naturligtvis ocksåbrottslighetens stmktur och omfattning. Här kan noteras att allt fler brottmålunder senare år blivit komplicerade och svårhanterliga; detta gäller inte minstmål rörande ekonomisk brottslighet och grova narkotikabrott. Polisens resurser för att bekämpa såväl den ekonomiskabrottsligheten som narkotikabrottsligheten har byggts ut . Ävenför nästa budgetår föreslås förstärkningar inom pohsen (se JuU 1982/83:20).Också åklagarväsendets resurser har ökat, om än i mindre omfattning. För nästabudgetår tillförs åklagarna dock en inte obetydlig förstärkning i kampen motden ekonomiska brottsligheten (se JuU 1982/83:21). Den ökade arbetsmängden vid de allmänna domstolarna harhittills kunnat mötas bl. a. genom rationalisering och omfördelning avtillgängliga resurser. Det statsfinansiella läget och ansträngningarna attbekämpa den ekonomiska brottsligheten och narkotikabrottsligheten ställerenligt utskottets mening ökade krav på sådana åtgärder. I budgetpropositionennämns också en rad olika åtgärder av detta slag som är aktuella, såsom denreformering av tingsrättsprocessen som rättegångsutredningen föreslagit (se SOU1982:25 och 26). Det kan tilläggas att regeringen i en nyligen beslutadproposition lagt fram förslag till åtgärder som kan bidra till att förkortahandläggningstiderna i skattebrottmål. När det gäller omfördelningar av resurserna inom de allmännadomstolama - en fråga som tas upp i motion 888 - skall pekas på det värdefulladimensioneringsarbete som bedriver och som syftar till attåstadkomma en disponering av resurserna så att arbetsbördan mellan domstolarnablir jämnt fördelad. Möjligheterna till ett effektivare resursutnyttjandetorde kunna förbättras som ett resultat av sådana överväganden rörandeassessorernas tjänstgöringsskyldighet i underrätt som aviseras ibudgetpropositionen (s. 71). Enligt utskottets mening måste givetvis samhälletsåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten omfatta insatser från alla berördamyndigheter. Härvidlag fyller inte bara polisen och åklagarna utan ocksådomstolarna en betydelsefull funktion. Statsmakternas ställningstaganden om resursförstärkningari fråga om den ekonomiska brottshgheten sker självfallet med utgångspunkt i attde begränsade resurser som finns skall användas där behovet bedöms vara störst.Det är mot denna bakgrund man skall se de resursförstärkningar som avses blitillförda polisen och åklagarväsendet för nästa budgetår. Detta ställernaturligtvis domstolsväsendet inför ökade krav. JuU1982/83:24 6 konstatera att det med hänsyn till budgetläget inte ärmöjligt att tillföra de allmänna domstolarna några nya resurser; tvärtompåkallar läget besparingsåtgärder. De olägenheter som kan bli följden börenligt utskottets mening kunna motverkas genom de fortlöpande rationaliseringaroch omfördelningar som sker inom domstolsväsendet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionerna 888 och 1605 i här behandlade delar. I motion 1592 vänder sigmotionärerna mot det aviserade förslaget att ändra domförhetsreglerna. Motionärernaanser att besparingar inte bör ske genom en minskning av nämndemännens antalutan att motsvarande belopp i stället bör sparas genom rationahseringar påandra områden inom domstolsväsendet. Det i budgetpropositionen aviserade förslaget om ändraderegler för nämndemannamedverkan i underrätt var aktuellt redan i 1981/82 årsbudgetproposition. Det utgjorde då grunden för en preliminär anslagsberäkningi avvaktan på en särproposition i frågan. Därefter beslöt emellertid regeringenden att inte lägga fram något förslag i ämnet. Justitieutskottetfann i följd härav att anslagsposten Ersättning till nämndemän för budgetåret1982/83 skulle beräknas med utgångspunkt i att antalet nämndemän i tingsrättskulle vara oförändrat (prop. 1981/82:100 bil. 5, s. 63 och 65, JuU 40 s. 2 och9, rskr 270). En proposition om ändrade domförhetsregler i underrättsåvitt gäller bl. a. nämndemännens antal har beslutats.' Vad gäller det förslag till medelsanvisning på området somnu föreligger vill utskottet framhålla följande. Belastningen på anslagspostenErsättning till nämndemän styrs väsentligen av innehållet i domförhetsreglernai . Ett beslut om medelsanvisning innebär således inte ettställningstagande till domförhetsreglernas utformning. kommer inomkort att få tillfälle att ta ställning till ett regeringsförslag om ändring idessa regler. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till motion 1592i denna del. Utskottet har inte något att erinramot regeringens förslag till medelsberäkning i övrigt under förevarande punkt. Rekryteringen av nämndemän m. m. I motionerna 1208 och 1215 tas uppfrågor om nämndemannakårens sammansättning och om rekryteringen till uppdragsom nämndeman. I motion 1208 anförs att det blir allt svårare attrekrytera nämndemän fill tingsrätterna på grund av de nuvarande arvodesreglernaoch att följden härav har blivit en snedfördelning i nämndemannakåren. I mofion 1215 berörs i allt väsentligt samma frågor;mofionärerna framhåller sålunda att nämndemannakåren inte motsvararbefolkningen i 1 Propositionen har sedermera getts nr 1982/83:126 JuU 1982/83:24 7 stortoch att ett väsentligt skäl härtill torde vara den låga ersättningen - 220 kr.om dagen - i kombination med stora variationer i löneavdrag vid ledighet föratt utöva nämndemannauppdraget. Despörsmål som motionärerna avser har varit föremål för utskottetsöverväganden. Sålunda behandlade utskottet en motion om åtgärder föratt bredda rekryteringen av nämndemän. Utskottet inhämtade yttranden övermotionen från ohka myndigheter m. fl. Mot bakgrund av vad som därigenomframkommit fann utskottet att en snedrekrytering syntes förekomma. Utskottetuttalade att det var angeläget att lekmannamedverkan i dömandet utövas avpersoner av så många ohka kategorier medborgare som möjligt. Orsaken till densnedrekrytering som syntes förekomma torde enligt utskottet kunna sökas bl. a.i de regler som gäller beträffande ersättningen till nämndemän och i derastjänstgöringsförhållanden i allmänhet. Vissa grupper av medborgare tordesålunda inte kunna tjänstgöra som nämndemän utan att göra en ekonomisk förlust.Eftersom bortfallet av inkomst också minskar underlaget bl. a. för tilläggspensionkunde enligt utskottet den gällande ordningen också inverka negativt pånämndemännens framtida sociala trygghet. Utskottet uttalade vidare att reglernai vissa fall kunde leda till förlust av semesterförmåner. Utskottet fann motbakgrund av vad som redovisats att frågan om ersättningen till nämndemän ochderas tjänstgöringsförhållanden borde undersökas närmare. Undersökningen bordei första hand avse nämndemannakårens sammansättning. Arbetet borde mynna ut ide förslag som kunde befinnas erforderliga för att säkerställa en allsidigrekrytering. Vad utskottet anfört om en översyn av nämndemännenstjänstgöringsförhållanden borde som sin mening ge regeringen tillkänna. följde utskottet (JuU 1979/80:8, rskr 88). Regeringenbeslutade att den av begärda översynen skulle göras underledning av en projektgrupp inom . Projektgruppenredovisade resultatet av sitt arbete i promemorian (Ds Ju 1981:20)Nämndemännens tjänstgöringsförhållanden m. m. Av rapporten framgår bl. Genomsnittsåldernär markant högre bland nämndemännen än bland befolkningen i övrigt. Medan 63 %av befolkningen i åldern är utgör denna åldersgrupp endast24 % av nämndemännen vid tingsrätt. De nämndemän i tingsrätt som är över 60 årutgör av tingsrättsnämndemännen. Ser man till totalbefolkningen utgördenna åldersgrupp . Nämndemannakårenär inte representativ i fråga om könsfördelningen, utan det finns fler män änkvinnor bland nämndemännen. Andelen kvinnor i nämndemannakåren är totalt 38 %.Största andelen finns bland tingsrättsnämndemännen och är där . Ilänsrätterna är andelen kvinnor . Fördelningen påyrkesgrupper skiljer sig från befolkningen i övrigt i JuU 1982/83:24 > 8 framförallt tre avseenden. Andelen lantbrukare är klart större bland nämndemännen.Andelen industriarbetare är klart lägre. En grupp som kan karakteriseras somallmänt administrativt verksamma och lärare är överrepresenterad. Andelenicke förvärvsarbetande är , varav ålderspensionärer.Ålderspensionärerna utgör samma andel av nämndemannakåren som av befolkningen iövrigt. Närdet gäller nämndemännens anställningsförhållanden visar undersökningen att deoffentligt anställda är överrepresenterade. Deras andel av nämndemännen ärdubbelt så stor som deras andel av befolkningen i övrigt (mot ). Deprivatanställda är underrepresenterade (mot av befolkningen iövrigt). Nämndemännenhar i allmänhet högre inkomster än befolkningen i övrigt. Denvanligaste tjänstgöringsfrekvensen bland tingsrättsnämndemännen är 11-20 dagarom året (). av nämndemännen tjänstgör mer än så. I allmänhet ärtjänstgöringen fastlagd i halvårs- eller helårsscheman, jämnt fördelad överåret. Andelen nämndemän med hög tjänstgöringsfrekvens är störst i de äldreåldersgrupperna. Åtskilliganämndemän har andra offentliga uppdrag vid sidan av nämnr demannauppdraget.Nästan var fjärde nämndeman har mer än tre andra uppdrag. Deallra flesta av de nämndemän som förvärvsarbetar får avdrag med hela lönen förde dagar de tjänstgör som nämndemän. Undantaget är främst de statligtanställda, som endast får avdrag med högst av lönen. Det nuvarandenämndemannaarvodet, , motsvarar löneavdraget vid en årsinkomst av drygt55 . De flesta förvärvsarbetande nämndemän har högre inkomster. Detbör i sammanhanget också nämnas att kommunaldemokratiska kommittén i ettdelbetänkande (SOU 1982:5) De förtroendevalda i kommuner och landstingskommunerhar behandlat bl. a. de förtroendevaldas ekonomiska förmåner. I betänkandetföreslås bl. a. att det i kommunallagen skall öppnas möjlighet för fullmäktigeatt besluta om ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Betänkandet, som harremissbehandlats, har lagts till grund för en beslutad, inomcivildepartementet utarbetad proposition. Medanledning av en motion /och mot bakgrund dels avkommuhaldemokratiska kommitténs betänkande dels av vad som framkommit genomden nämnda rapporten konstaterade utskottet (JuU 1981/82:40 s. 5)att nämndemannakåren inte är så allsidigt sammansatt som är önskvärt och attden av utskottet uttalade tveksamheten inför rådande förhållanden hade visatsig vara berättigad. Utskottet sade sig utgå från att de fortsattaövervägandena inom med anledning av projektgruppens arbeteskulle leda till sådana JuU 1982/83:24 9 förslagtill ändringar i gällande ordning eller till andra åtgärder som kan befinnaserforderliga för att säkerställa en allsidig rekrytering och att härvidövervägandena med anledning av kommunaldemokratiska kommitténs förslag skullebeaktas. Utskottet avstyrkte därför bifall fill motionen, som avslogs. Hithörandefrågor berörs också i den under föregående avsnitt nämnda propositionen omunderrätternas sammansättning. Departementschefen förklarar där bl. a. medhänvisning till den nyssnämnda propositionen om de förtroendevalda i kommunernaatt han avser att med uppmärksamhet följa utveckhngen. Närfrågan nu återkommer saknar utskottet anledning till annat ställningstagandeän det utskottet gav uttryck för i betänkandet JuU 1981/82:40. Med dessauttalanden avstyrker utskottet bifall till motionerna 1208 och 1215. Notarietjänstgöring, tidigare vanligen kalladtingstjänstgöring, är en utbildningstjänstgöring som äger rum efter juriskandidatexamen eller juristexamen och leder fram till notariemeritering. Sådan meriteringkrävs för antagning till fortsatt tjänstgöring inom ohka delar avrättsväsendet. Enligt förordningen (1979:574) om notarietjänstgöring m. m.omfattar notarietjänstgöring av och och fullgörs vidtingsrätt eller länsrätt eller vid båda slagen av myndigheter. En del avtjänstgöringen får utföras som utbytestjänstgöring hos åklagarmyndighet,polischef, kronofogdemyndighet, länsstyrelse eller advokat.Utbytestjänstgöring hos åklagarmyndighet eller länsstyrelse får omfatta en tidav högst och annan utbytestjänstgöring högst . Efter särskildprövning kan som utbytestjänstgöring även få räknas tjänstgöring hos annan myndighet än sagts eller hos annan enskildarbetsgivare än advokat. Frågor om notarietjänstgöring prövas avnotarienämnden. Ibudgetpropositionen aktualiserar departementschefen frågan om utbytestjänstgöringäven i fortsättningen för notarier inom polis- och åklagarväsendet (s. poUsväsendet, s. 64 betr. åklagarväsendet och s. 79 betr. de allmännadomstolarna). Inom poHsväsendet ställdes under /82 tillförfogande utbytestjänster motsvarande ca 60 årsarbetskrafter till en kostnadav ca 6,6 milj. kr. Några särskilda medel för ändamålet har inte anvisats, utantjänstgöringen har anordnats inom ramen för polisväsendets ordinarielöneanslag. På motsvarande villkor genomfördes under /82notarieutbildning inom åklagarväsendet till en kostnad av ca 2,3 milj. kr. Underförevarande anslag uttalar departementschefen att utrymmet förutbytestjänstgöring inom polis- och åklagarväsendet torde komma att minska somett led i de omfördelningar av resurserna som är nödvändiga. Denutbytestjänstgöring som i övrigt förekommer är enligt departements- JuU 1982/83:24 10 chefenav mindre omfattning. Han anför vidare att det är angeläget att bortfallet avutbytestjänstgöringen inte medför några olägenheter för tingsrätterna ochlänsrätterna och att även i fortsättningen en stor andel av de nyutexamineradejuristerna får notariemeritering. Han anmäler att han därför avser att senareta upp frågan om en avkortning av notarietjänstgöringen till , förlagdtill tingsrätt eller länsrätt. Fråganom notarietjänstgöringen tas också upp i motion 1744. Motionärerna förordaratt utbytestjänstgöring kommer till stånd även . Sådan tjänstgöringhos annan enskild arbetsgivare än advokat bör enligt motionärernas meningmedges i ökad utsträckning. Som ett särskilt skäl för fortsattutbytestjänstgöring inom polis- och åklagarväsendet anför motionärernabetydelsen av sådan tjänstgöring för rekryteringen till de viktiga uppgifternasom polischef och åklagare. Motionärerna uttalar att de anser det rimligt attnotarietjänstgöringen avkortas till . Liknandesynpunkter anförs av riksåklagaren () i anslagsframställningen förnästkommande budgetår. RÅ tillägger bl. a. att en viss tids tjänstgöring inomåklagarväsendet måste vara av värde inte minst för de notarier som efterutbildningen kommer att tjänstgöra vid andra myndigheter som har närakontakter med åklagarväsendet. Utskottethar vid tidigare tillfällen fäst avseende vid hur notarietjänstgöringenanordnas. Så skedde bl.