bet · G601UU20 · 1982-12-31 00:00:00 — Det äremellertid uppenbart att det är möjligt att avgöra huruvida ett visst land ärpå väg i demokratisk riktning, eller om det fjärmar sig från målet.Inställningen till mänskliga rättigheter är ofta avgörande för en sådanbedömning. Enligt utskottets uppfattning måste biståndssamarbetetomprövas och i sista hand avbrytas med mottagariänder som bedriver anfallskrigeller ockuperar andra länder eller i vilka de grundläggande mänskliga rättigheternasystematiskt kränks. har enligt åtagit sig att verka UU1982/83:20 96 för fred och mänskliga rättigheter. Detta åtagande måstegälla även vårt biståndssamarbete. Enligt utskottets uppfattning överensstämmer de i motionenframförda synpunkterna väl med den Europarådsrekommendation som antogs avEuroparådsförsamlingen . Utskottets uppfattning i dettahänseende bör ges regeringen till känna. Uppgifter om att tvångskommenderadarbetskraft användes i anslutning till SID A-Stödda projekt har förekommit itvå fall. Det ena gäller skogsprojektet i och det andra gällerskogsavverkning i anslutning till Bai . Uppgifterna har varkenkunnat dementeras på ett tillfredsställande sätt eller bekräftas av de svenskamyndigheterna. är bundet av internationella konventioner, bl. a.ILO-konventio-nen, att påtala och motarbeta tvångsarbete. Del borde vara ensjälvklar sak att svenskt bistånd ej används i projekt där tvångsarbeteförekommer. Redan när misstanke föreligger om tvångsarbete bör SIDA omedelbartföreta en utredning vars resultat bör föreläggas . bör med instämmande i yrkande 6 i motion 903 geregeringen till känna vad utskottet här anfört. Utskottet tillstyrker motion 555, yrkandena 2 och 6 imotion 903 samt motion 1782. dels att utskottets hemställan ipunkt 2, momenten 6-9, bort ha följande lydelse: 6. att riksdagenmed bifall till motion 1982/83:555 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående biståndspolitik och mänskliga rättigheter, 7. att riksdagenmed bifall till motion 1982/83:1782 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört angående avbrytande av bistånd, 8. attriksdagenmed bifall till motion 1982/83:903, yrkande 2, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört angående avbrytande av bistånd, 9. att riksdagenmed bifall till motion 1982/83:903, yrkande 6, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört angående tvångsarbete. FN:s roll i utvecklingssamarbete och (båda c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 21 börjar med "Utskottet delar" och på s. 22slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: UU1982/83:20 97 Ett viktigt led i svenskutrikespolitik är att stödja FN. Det är den organisation där alla världensländer kommer till tals, där risken för att stormaktsintressen dominerar ärminst. FN och dess biståndsorgan har viktiga uppgifter att fylla när det gälleratt trygga freden, att främja respekten för mänskliga rättigheter, att lindravärldsnöden och motverka miljöförstöringen. FN är det främsta uttrycket förövertygelsen att världens länder har ett gemensamt ansvar för världensöverlevnad. Såväl som har i sitt arbetekommit till slutsatsen att en förstärkning av FN är ett viktigt inslag iarbetet för en tryggare värld. Det är därför av väsentlig betydelse att vårt stöd för FNoch de internationella organisationerna inte bara är politiskt utan att detockså underbyggs av ett omfattande ekonomiskt stöd för FN:s biståndsarbete. Detinternationella systemet måste få ekonomiska resurser att fullgöra de uppgiftervi förväntar av det. Utskottet noterar att regeringen i propositionen geruttryck för denna inställning. Enligt utskottets mening bör emellertidregeringens uttalade stöd för FN också återspeglas i en kraftfullare betoningav FN:s operativa biståndsverksamhet. Utskottet anser därför att börgöra det uttalande som föreslås i yrkande 14 i motion 1774 till stöd förbiståndssamarbetet genom FN. dels att utskottets hemställan ipunkt 2, moment 11, bort ha följande lydelse: 11. aft med bifall tillmotion 1982/83:1774, yrkande 14, som sin mening ger regeringen till känna attsamarbetet inom FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik och att samarbetetmed FN:s olika biståndsorgan därför också är en huvudinriktning för svensktbistånd. Användning av svenska resurser i biståndet , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 23 som börjar med "Å andra" och slutar med "ansesbesvarat" bort ha följande lydelse: I diskussionerna kring återflödet är det väsentligt attframhålla att vi i större utsträckning bör stödja projekt inom sådana områdendär vi har särskilt god kunskap inom det svenska näringslivet. SIDA bör såledesförsöka identifiera de områden där önskemål sammanfaller medförekomsten av ett konkurrenskraftigt svenskt utbud. Att på detta sätt söka öka återflödet vore fördelakfigtför båda parter. Dels skulle få bättre balans i våra utrikes affärer,dels skulle få ett högklassigt bistånd, som byggde på god svenskkunskap. Bland deområden som bör komma i fråga kan nämnas vattenkraft och 1982/83. annan energiförsörjning, vattenförsörjning i ,hälso- och sjukvård i olika former, skogsbruk och skogsindustri,mineralutvinning, kartläggning, meteorologi och telekommunikationer. Svensk kompetens på miljöområdet bör också utnyttjas. Somexempel kan nämnas återplantering av skog, inrättande av naturskyddsområden ochåtgärder mot ökenspridning. I ett längre framtidsperspektiv bör u-hjälpen inordnas iett målmedvetet arbete på att återställa och bygga upp förödda naturkapital ochatt återskapa den ekologiska balans som gått förlorad. Hit hör exempelvisskogsplantering och upprustning av degenererande vegetationsbälten i syfte attåterskapa en fungerande vattencykel och att hejda ökenspridningen. Vad utskottet här anfört visar att det finns godamöjligheter att i ökande grad utnyttja svenska resurser och svenskt kunnande ibiståndet. En sådan inriktning bör enligt utskottets mening kunna höjaeffektiviteten i biståndet och medföra att den mottagande parten får mer ut avde medel som står till förfogande. Medhänvisning härtill tillstyrks yrkande 3 i motion 903. dels att utskottets hemställan ipunkt 2, moment 13, bort ha följande lydelse: 13. att med bifall tillmotion 1982/83:903, yrkande 3, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående ökad användning av svenska resurser i biståndet. , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 23 börjar med "Det svenska" och på s. 24 slutarmed "motion 903" bort ha följande lydelse: Det är helt klart att en produktionshöjning inomjordbruket, där en majoritet av befolkning får sin utkomst, är avavgörande betydelse för framåtskridandet i de fattiga länderna. bördärför, som också sker , inrikta en betydande del av biståndet pålandsbygdsutveckling. är det uppenbart att en positiv utveckling pålandsbygden är intimt förknippad med den utvecklingspolitik som länderna ifråga för. är ett exempel på hur landets egna åtgärder genom satsningpå tvång och en olämplig prispolitik fått en kraftigt fallande livsmedelsproduktion.I och Mogambique vill regeringarna enligt marxistisk modell satsa påkollektivjordbruk, vilket också fått till effekt att utvecklingsansträngningarnai fråga om jordbruket hitintills misslyckats. möjligheter att hjälpa till i fråga omjordbruksutveckling kan således i vissa fall vara utomordentligt begränsadepå grund av den UU1982/83:20 99 utvecklingspolitik som förs i programlandet. Värt att uppmärksamma är också att den svenska kompetensenoch resursbasen är begränsad när det gäller utvecklingen av jordbruk i tropiskaodlingsbetingelser. Vidgas begreppet landsbygdsutveckling till att gällajordbruksföretagets organisation, kooperation, skogsbruk samtinfrastruk-turella investeringar på landsbygden, dvs. transporter, vattenförsörjning,telekommunikationer, hälso- och sjukvård m. m. så är den svenska kompetensendäremot god. Utskottet anser således att det svenska biståndet tilllandsbygdsutveckling bör omfatta sådana insatser och tillstyrker därmed yrkande5 i motion 903. dels att utskottets hemställan ipunkt 2, moment 14, bort ha följande lydelse: 14. att med bifall tillmotion 1982/83:903, yrkande 5, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående landsbygdsutveckling. (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 38 börjar "Utskottet kan inte dda" och slutar"UU 1980/81:14" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att Sverigesengagemang och bidragstäckning i Världsbanksgruppen är oacceptabla. Tidigaregenomförda analyser av /, t. ex. i samband med den biståndspolitiskautredningen (SOU 1977:13), visar klart att dessa organisationers utlåningspolitikinte stämmer med grundläggande svenska biståndspolitiska mål. När det gällertre av dem - stöd till nationellt oberoende, stöd till social och ekonomiskutjämning och utveckling i demokratisk riktning - har / IDA:s utlåningvanligen motverkat deras uppnående. bör därför enligt utskottet uttala att snarastbör lämna och de regionala utvecklingsbankerna. Yrkande 3 i motion 1786tillstyrks därmed. dels att utskottets hemställanunder punkt 3, moment 6, bort ha följande lydelse: 6. att med bifall tillmotion 1982/83:1786, yrkande 3, hos regeringen hemställer om förslaginnebärande att lämnar Världsbanksgruppen. UU1982/83:20 100 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 39 som börjar med "Ett liknande" och på s. 40 slutarmed "motion 841" bort ha följande lydelse: Allt bruk av narkotika är missbruk. Utskottet anser attmålet för narkotikabekämpningen måste vara att utrota missbruket av narkotika.Man får aldrig nöja sig med att missbruket eventuellt sjunker, det måste heltutrotas. Narkotikabrottsligheten har stora internationellaförgreningar. Det krävs därför ett internationellt samarbete för att utrotanarkotikamissbruk. Ett internationellt FN-år mot narkotika kan därvid få väsentligaeffekter, inte minst för att öka den internationella förståelsen för behovet avsådant samarbete mellan alla världens länder. Utskottet anser därför att regeringen i FN bör lägga framförslag om ett internationellt år mot narkotika. Utskottet anser att detta bör ges regeringen till kännamed anledning av motion 841. dels att utskottets hemställan ipunkt 3, moment 8 bort ha följande lydelse: 8. att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet med anledning av motion 1982/83:841 anförtangående ett internationellt narkotikaår. dels att den del av utskottetsyttande på s. 39 som börjar med "Enligt vad" och slutar med "år1974" bort ha följande lydelse: Utskottet finner det nödvändigt att åtgärder vidtas föratt hejda den kraftiga befolkningsökningen i världen. Det mesta avutvecklingsansträngningarna för att öka levnadsstandarden i de fattigaländerna riskerar att bli förgäves om detta inte lyckas. och andra källor kommer världens befolkning om nuvarandefödelsetal står sig att fördubblas inom 25 å . Utskottet anser att det finns särskild anledning förSverige, som varit pådrivande i denna fråga, att prioriterafamiljeplaneringen i sitt biståndsarbete. Det måste vara en mänsklig rättighetför kvinnorna att själva få bestämma hur många barn de vill föda och när. FN har preliminärt beslutat hålla en nybefolkningskonferens . Den som hölls var en av de fåframgångsrika FN-konferenserna, som på ett anmärkningsvärt sätt ökadeförståelsen för befolkningsfrågan i världen. UU1982/83:20 101 bör även denna gångförbereda sig för denna konferens genom att tillsätta en svensk nationalkommittémed parlamentarisk representation. Utskottet anser att detta bör ges regeringen till kännamed anledning av motion 2167, yrkande 6. dels att den del av utskottets yttrande på s. 39 sombörjar med "Motion 233" och slutar med "anses besvarade"bort ha följande lydelse: Mofion 233 får därmed anses besvarad. dels att utskottets hemställan ipunkt 3, moment 11, bort ha följande lydelse: 11. att som sin meningger regeringen till känna vad utskottet med anledning av motion 1982/83:2167,yrkande 6, anfört angående en nationalkommitté för befolkningsfrågan. Anslaget till internationella biståndsprogram , ,och (alla rn) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 38 som börjar med "De leder" och slutar med"avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse: I en situation då även statsfinansiella skäl motiverar ennoggrann budgetprövning finner utskottet det inte rimligt att andel avde multilaterala organens finansiering fortsatt skall ligga kvar på den höganivå regeringen föreslår. Utskottet vill därför förorda ett oförändrat anslagför mulfilaterala biståndsändamål för det kommande budgetåret. En sådanåterhållsamhet bör även underlätta den effektivitetsprövning av bidragen tillde multilaterala organen regeringen enligt propositionen har för avsikt attgöra. Med det anförda tillstyrker utskottet detbesparingsförslag som framförs i yrkande 8 i motion 903. dels att utskottels hemställan ipunkt 3, moment 13, bort ha följande lydelse: 13. aft med bifall tillmofion 1982/83:903, yrkande 8, och med ändring av propositionens förslag, tillBidrag till internationella biståndsprogram för /84 anvisar ettreservationsanslag av 1 . , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 44 som börjar med "Några av" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: UU1982/83:20 102 I ett läge med dåliga statsfinanseroch en negativ bytesbalans är det uppenbart att den möjliga biståndsnivån påverkasav biståndets utformning. Om återflödet ökar, klarar ekonomi en högrebiståndsnivå. Ett mer aktivt samarbete med näringslivet måsteeftersträvas. Detta kan ta sig uttryck i att företrädare för främst handels-och industridepartementen får delta i de årliga biståndsförhandlingarna mellanSIDA och mottagarländerna. Därigenom kan biståndspersonalen tillföras kunskapom svensk industris kapacitet och möjligheter. Det bör också vara möjligt att i vissa fall överiåta helabiståndsprojekt på företag, som sedan får svara för genomförandet av projektet.Intresse för sådana insatser torde finnas inom näringslivet. Man uppnår därigenom inte bara fördelen av att kunna ökaåterflödet utan höjer dessutom sannolikt kvaliteten i biståndet i och med attexpertis på det aktuella området kan medverka i projektet. Ett annat sätt att öka återflödet är att minska detobundna importstöd som utgår till biståndsmottagarna. Det obundnaimportstödet medför att svenska pengar får bekosta inköp från andraindustriländer med en betydligt mindre generös inställning i sinbiständsgivning. Detta kan inte anses rimligt, och det obundna importstödet bördärför tas bort. Importstöd bör i huvudsak endast omfatta stöd fill upphandlingfrån . Ett likartat problem erbjuder de s. k. lokala kostnaderna.Att täcka de lokala kostnaderna för ett projekt innebär i realiteten att landeterhåller utlandsvaluta på samma sätt som genom det obundna importstödet. Dennautlandsvaluta utnyttjas sedan för upphandling från andra industriländer, dvs.våra konkurrentländer. bar inte heller någon som helst kontroll övervilken typ av upphandling dessa medel används till. Att medlen i sin helhetinte går till utvecklingsmål är tyvärr också sannolikt. täcker en inte obetydlig del av kostnaderna inomett mottagarland för genomförandet av utvecklingsprojekt. Vår uppfattning äratt de lokala kostnaderna för biståndsprojekt normalt bör täckas av landetsjälvt. bör fortsättningsvis vara mer restriktivt vad gäller att täckade lokala kostnaderna för projekten. Med hänvisning till vad som här anförts tillstyrkerutskottet yrkande 7 i motion 903. dels att utskottets hemställan ipunkt 4.8, moment 1, bort ha följande lydelse: 1. att med bifall tillmofion 1982/83:903, yrkande 7, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående åtgärder för att öka återflödet. UU1982/83:20 103 Riktlinjer för bilateralt bistånd , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 51 som börjar med "Det mycket" och slutar med"resp. land" bort ha följande lydelse: Som utskottet påpekat tidigare i detta betänkande nödvändiggörSveriges ytterst ansträngda budgetläge en sträng prövning även avbiståndsanslagen. Utskottet har därför funnit det motiverat att föreslå vissabesparingar i de olika anslagsposterna. Det är utskottets övertygelse att dennaåterhållsamhet även kan bidra till en effektivisering av biståndet. Gentemot vissa programländer har särskilt storareservafioner uppkommit. Aktuella exempel är , och Indien.Hänsyn bör tas till befintliga reservationer vid fastställande av anslagsbeloppför nästa budgetår. invasion i samt brotten mot demänskliga rättigheterna i , som tagit sig uttryck i flyktingströmmenfrån landet, hård censur, fångläger m. m., utgör skäl för en nedtrappning avbiståndet till . Några nya åtaganden från svensk sida gentemot Vietnambör icke göras så länge nuvarande situation består. Det svenska utvecklingssamarbetet med möterutomordentliga problem. Såväl landets utvecklingspolitik som frånvaron av enfungerande administrafion försvårar genomförandet av en meningsfullbiståndsinsats. SIDA förbereder nu en omläggning av det svenska biståndet tillAngola. I avvaktan på en höjd effektivitet i samarbetet med Angolaföreslås en lägre landram. Propositionens förslag om en höjning av landramen tillBotswana med 10 till 80 tillstyrks. Utnyttjandegraden av de anslagna medlen ärhög och biståndssamarbetet förefaller effektivt. har en demokratisksamhällsutveckling. I fråga om , , , Sri Länka ochSwaziland tillstyrks propositionens förslag till landramar. Situationen för de mänskliga rättigheterna i Etiopieninger fortfarande allvarlig oro. Biståndsprojekten fungerar dock väl. Svårigheterna med biståndet till är välkända, bl. a.är det inte tillfredsställande klarlagt i vilken utsträckning den inhemskaarbetskraften är rekryterad på vedertaget frivilligt sätt. Biståndet till Mogambique har ökat mycket snabbt undersenare år. Även i Mogambique är svårigheterna för en effektiv biståndsinsatsbetydande. Problemen har ökat i och med att säkerhetsläget i landet försämrats.En oförändrad landram förefaller motiverad. Det troliga är att betydandereservationer kommer att uppstå. I fråga om föreslås en oförändrad landram. Detfinns anledning att med stor uppmärksamhet följa utvecklingen i landet vad gäller UU1982/83:20 104 biståndsmålen demokratisk utveckling och hänsyn tillmänskliga rättigheter. Förslag till förändringar av ifrågavarande anslagsposterframförs i det följande. dels att utskottets hemställan ipunkt 4.8, moment 40, bort ha följande lydelse: 40. att med besvarande avmotion 1982/83:903, delyrkande 10 c), i vad avser medelsramar för ,, och , som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört om riktlinjer för bilateralt bistånd, Riktlinjer för bilateralt bistånd (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 51 som börjar med "För flertalet" och slutar med"bilaterala biståndsinsatserna" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att landramar och länderval för svensktbilateralt bistånd successivt bör anpassas till tidigare av antagnabiståndspolitiska riktlinjer. Till dessa hör kravet på mottagarlandets viljaoch förmåga att åstadkomma social utjämning och rättvis fördelning och integynna ett redan privilegierat fåtal. Stöd för nationellt oberoende är ett annatsådant mål. har uttalat att svenskt bistånd bör resultera ihögre levnadsstandard, större trygghet och ökad frihet för hela befolkningen. Ilinje med detta uttalades att de utvecklingsansträngningar svenskt biståndskall stimulera även skall medverka till en samhällsutveckling i demokratiskriktning. Utskottet betonar att bedömningen av ett mottagarlandsdemokratiska utveckling inte kan använda svenskt samhällsskick som måttstock. 1riksdagens biståndspolitiska beslut klargjordes också att "det äruteslutet att skulle förknippa sitt bistånd med politiska villkor"och att "biståndet således bör ges oberoende av de politiska förhållandenai mottagarlandet". I svensk biståndspoHtisk praxis har t. ex. inte hellerupprätthållits krav på flerpartisystem. Detta bör dock inte hindra att kravhävdas på en utveckling mot ökade medborgerliga fri- och rättigheter. Ett formellt krav på flerpartisystem skulle även i dagrycka undan grunden för huvuddelen av svenskt bilateralt bistånd. Ett av de fåmottagarländer som har ett flerpartisystem är . Exemplet ger belägg för tanken, att flerpartisystemi sig inte är tillräcklig garant för demokratiska fri- och rättigheter. Vidflera tillfällen har undantagstillstånd proklamerats. Polis och militär harsatts in mot hungerdemonstrationer. De aktuella oroligheterna i talarockså sitt tydliga UU1982/83:20 105 Enpartisystem råder i andra mottagarländer somAngola, Mogambique och utan att för den skull någon allvarligarekritik kan riktas mot utvecklingen mot demokrati i dessa länder. När det gäller viljan och förmågan att åstadkomma socialutjämning och rättvis fördelning konstaterar utskottet påtagliga brister hosmottagarländer som , , , , Sri Länka och Swaziland.Däremot finns anledning att uppmuntra de ansträngningar och prioriteringar inämnda syften som görs i , , , , ochVietnam. Utskottet finner att fortsatt uppmärksamhet bör fästas vid dessaavgörande skillnader mellan aktuella mottagariänder vid fastställande avlandramar och länderval. dels att utskottets hemställan ipunkt 4.8, moment 40, bort ha följande lydelse: 40. att med besvarande avmotion 1982/83:903, delyrkande 10 c), i vad avser medelsramar för ,, och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om riktlinjer för bilateralt bistånd. , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 51 som börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutarmed "motion 1786" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att en viss sänkning av landramen förAngola är motiverad och föreslär därför i enlighet med delyrkande 10 b) imotion 903 en medelsram av 80 milj. kr. för för /84.Därmed avstyrks motion 2167 och motion 1786 i motsvarande delar. dels att utskottets hemställan ipunkt 4.8, moment 6, bort ha följande lydelse: 6. att med avslag påmotion 1982/83:1786, yrkande 4, och med ändring av propositionens förslag,bifaller medelsförslaget i motion 1982/83:903, delyrkande 10 b) i vad avserAngola och till medelsram för för /84 godkänner ettbelopp av 80 milj. kr. (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 51 som börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutarmed "motion 1786" bort ha följande lydelse: UU1982/83:20 106 Utskottet anser att en viss höjningav landramen för är motiverad och föreslår därför i enlighet med yrkande4 i motion 1786 en medelsram av 110 milj. kr. för för budgetåret1983/84. Därmed avstyrks motion 2167 och motion 903 i motsvarande delar. dels att utskottets hemställan ipunkt 4.8, moment 6, bort ha följande lydelse: 6. att med avslag påmotion 1982/83:903, delyrkande 10 b), i vad avser , och med ändring av propositionens förslag, bifaller medelsförslaget i motion 1982/83:1786, yrkande 4, och till medelsram för för /84 godkänner ett belopp av 110 milj. kr. , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 51 som börjar med "Utskottet tillstyrker" och på s. 52slutar med "motion 1786" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att landramen för bör varaoförändrad och föreslår därför i enlighet med delyrkande 10 b) i motion 903 enmedelsram av 85 milj. kr. för för /84. Därmed avstyrksmotion 2167 och motion 1786 i motsvarande delar. dels att utskottets hemställan ipunkt 4.8, moment 7, bort ha följande lydelse: 7. att med avslag påmotion 1982/83:1786, yrkande 5, och med ändring av propositionens förslag bifaller medelsför slaget i motion 1982/83:903, delyrkande 10 b) i vad avser och till medelsram för för /84 godkänner ett belopp av 85 milj. kr. (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrandesom på s. 51 börjar med "Utskottet tillstyrker" och på s. 52 slutarmed "det avstyrks" bort ha följande lydelse: Det har i SIDA:s rapporter, redovisade i propositionen,klart framhållits att det svenska biståndet till landet fördelas och kommer tillanvändning på ett effektivt sätt.