bet · G601LU16 · 1982-12-31 00:00:00 — a. frågan om det ekonomiska ansvaret för ettbolags förpliktelser och därmed sammanhängande spörsmål i blickpunkten.Reglerna om solidariskt betalningsansvar på skatte-och avgiftsområdet ses f. n.över av utredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen.Enligt vad utskottet inhämtat övervägs därvid bl. a. införandet avskatterättslig haftung. Vidare har som redovisats ovan (s. 14) vissa förslagtill skärpningar i konkurslagens återvinningsregler lagts fram i enpromemoria från brottsförebyggande rådet (BRÅ PM 1982:5 Återvinningsreglerna ikonkurs). mening är tiden nu mogen för en mera övergripande LU1982/83:16 28 utredning av frågan om betalningsansvaret för en juridiskpersons skulder. Härför talar inte bara behovet av åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten utan också att, som flera remissinstanser framhållit,rättsläget när det gäller ansvarsgenombrott är oklart. Med hänsyn till att en lagreglering av ansvarsgenombrottinnebär svåra awägningsproblem bör vid en sådan utredning en närmarekartläggning ske av i vilka fall det kan finnas behov av regler omansvarsgenombrott och en ingående analys göras av konsekvenserna av eneventuell lagreglering. Inte bara koncernförhållanden bör uppmärksammas utanockså fall då företag ingår i s. k. sidoordnade koncerner. Även behovet avregler om fysiska personers ansvar i övrigt för en juridisk persons skulder böranalyseras liksom frågan om betalningsansvaret i bulvanförhållanden. 1sammanhanget bör betydelsen av återvinningsreglerna och en eventuell skärpningav dem beaktas. Också resultatet av det arbete som pågår inom utredningen omsäkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen bör beaktas. Utgångspunkten för utredningsarbetet bör vara att man integenom en uppluckring av ansvarsfriheten skall hämma eller försvåra seriösnäringsverksamhet. Viktigt är också att man inte sättersysselsättningspolitiska intressen på spel. Regler om ansvarsgenombrott bördärför ta sikte på fall då samhällets och andra borgenärers intressen klart ochillojalt har åsidosatts. Ett införande av generella civilrättsliga regler om s.k. haftung, som föreslagits i motion 1582, yrkande 2, kan utskottet såledesinte förorda. Det bör ankomma på regeringen att bestämma de närmare formernaför utredningsarbetets bedrivande. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna1582, yrkande 7 delvis, och 1713 bör som sin mening ge regeringentill känna. Utskottet avstyrker bifall till motion 1582 yrkande 2. Med en bulvan avses i allmänhet enfysisk person som utåt uppträder i eget namn men som i själva verket företräderen annan person. I många avseenden företer bulvanskapet likheter medsituationen då en person uppträder som ombud eller kommissionär.Rättshandlingar som bulvanen företar binder i princip endast honom och intehuvudmannen. Några allmänna civilrättsliga eller straffrättsligalagregler om bulvanskap finns inte. För en bulvan gäller samma regler som fören person som handlar i eget namn och eget intresse. Detta innebär bl. a. attom en bulvan medverkar vid brott eller annars förfar brottsligt blir detstraffrättsliga regelsystemet tillämpligt. På vissa områden finns det dockbestämmelser som syftar till att förhindra att lagbestämmelser kringgås genomanlitande av bulvaner. Sålunda kompletteras reglerna om förvärvstillståndbeträffande fast egendom och aktier lag om inskränkningar i rättenatt förvärva fast egendom och de nya lagar som ersätter denna fr. o. m. år 1983av dels lagen LU1982/83:16 29 (1925:221) om bulvanförhållande i fråga om fast egendom,dels lagen (1934:239) om bulvanförhållande i fråga om aktier i vissa bolag.Lagen om bulvanförhållande i fråga om fast egendom utgör också ett komplementtill jordförvärvslagen (1979:230) och lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighetm. Även bestämmelserna i konkurslagen om näringsförbud riktarsig mot bulvanförhållanden. Enligt bestämmelserna kan nämligen näringsförbudmeddelas inte bara en legal ställföreträdare för en juridisk person utan ocksåden som faktiskt handhaft ledningen eller förvaltningen av dess angelägenheter. Motionärerna i motion 1582 (vpk) anför att det föråklagar-, polis-, skatte-och kronofogdemyndigheter är välkänt att bulvaner oftaanlitas i samband med ekonomisk brottslighet. Enligt motionärerna är det oftasvårt att binda en bulvan vid svårare brott eftersom han saknar uppsåt. Härtillkommer att bulvanen i många fall är på obestånd eller saknar utmätningsbaratillgångar. Vidare framhålls att åtgärder som exempelvis förvärvstillstånd ochnäringsförbud inte har någon effekt när bulvaner anlitas. Motionärerna anseratt möjligheten att anlita bulvaner inte fyller någon seriös funktion och atten generell kriminalisering av bulvanskap bör genomföras. De yrkar att detanförda skall ges regeringen till känna (yrkande 7 delvis). Också i motion 1239 (s) framhålls att användningen avbulvaner är ett inslag i den ökande ekonomiska brottsligheten, särskilt vidvissa transaktioner, t. ex. fastighetsaffärer och överlåtelser av restaurangeroch illegala spelklubbar. Enligt motionärerna används bulvaner i många fall föratt myndigheternas ingripanden skall försvåras eller fördröjas. Motionärernaanser att regler om näringsförbud inte är tillräckliga när det gäller bulvanersom anlitas i klart fingerade rättsförhållanden, varför man måste tillskapabestämmelser som förhindrar att samhället står maktlöst. De yrkar att riksdagenskall föreläggas förslag till lag som kan förhindra användandet av bulvaner. Som motionärerna framhåller förekommer det i betydandeutsträckning att bulvaner används i samband med ekonomisk brottslighet.Flertalet av de instanser som yttrat sig över motionerna har också pekat på attbulvanförhållanden utgör ett stort problem i kampen mot sådan brottslighet.Genom att bulvaner anlitas sätts olika skydds- och kontrollregler ur spel ochingripanden från myndigheternas sida försvåras eller omöjliggörs. Ettallvarligt problem är också att allmänhetens tilltro till myndigheternasförmåga att förhindra brottsliga eller illojala handlingar minskar. mening finns det således starka skäl som talar för att samhälletsmöjligheter att ingripa vid bulvanförhållanden måste ökas. En utredning avfrågan bör därför komma till stånd. När det gäller den närmare inriktningen av ettutredningsarbete vill utskottet framhålla att ett generellt förbud motanlitande av bulvaner inte synes vara en framkomlig väg. Som påpekats av någraremissinstanser LU1982/83:16 30 förekommer det även i seriösa sammanhang att bulvaneranvänds. Svåra gränsdragningsproblem kan vidare uppstå gentemot kommissionärs-och fullmaktsförhållanden. Utskottet vill också peka på vad som uttalats iremissyttrandena från , och LO, nämligen attproblemen med bulvanförhållanden i betydande utsträckning orsakas avutrednings- och bevissvårigheter. Enligt utskottets mening bör man därförliksom skett ingripa med lagstiftningsåtgärder på de rättsområden därbehovet av att förhindra bulvanskap är störst. Huruvida regler ombulvanförhållanden skall ges en straffrättslig eller civilrättslig utformninganser sig utskottet nu inte böra ta ställning till. Viktigt är emellertid atten lagreglering tar sikte på huvudmannen snarare än på bulvanen. Eftersomerfarenheterna visar att närstående till huvudmannen ibland anlitas sombulvaner bör behovet av särskilda regler för sådana fall övervägas. Utskottetvill också understryka betydelsen av att utrednings- och bevisproblemenbeträffande bulvanförhållanden uppmärksammas. Det bör ankomma på regeringen att bestämma de närmareformerna för utredningsarbetets bedrivande. I sammanhanget vill utskottetemellertid erinra om det utredningsarbete som pågår beträffande en utvidgningav möjligheterna att meddela näringsförbud även omfattar bulvanfrågor. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna1239 och 1582 yrkande 7 delvis bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Enligt aktiebolagslagen kan ettaktiebolag bli skyldigt att träda i likvidation då aktiekapitalet delvis gåttförlorat. Reglerna härom innebär i huvudsak följande. Om styrelsen för ett aktiebolag har skäl att anta attaktiekapitalet gått förlorat till mer än 2/3 är styrelsen skyldig att genastupprätta en s. k. likvidationsbalansräkning. Visar balansräkningen att bristenöverstiger 2/3 skall styrelsen dll bolagsstämman hänskjuta frågan om bolagetskall gå i likvidation. Om den ordinarie bolagsstämman under nästföljande räkenskapsårinte godkänner en balansräkning som avser ställningen vid tiden för stämman ochsom utvisar att det egna kapitalet uppgår till hälften av det registreradeaktiekapitalet är styrelsen skyldig att ansöka hos rätten om att bolagetförsätts i likvidation. Ansökningsskyldighet föreligger dock inte ombolagsstämman beslutar om likvidation. Underlåter styrelsen att ansöka omlikvidation när sådan skyldighet föreligger blir styrelseledamöterna och i vissutsträckning aktieägarna solidariskt ansvariga för bolagets förpliktelser. 1 motion 2014 (s) framhålls att de nuvarande reglerna omtvångslikvidation vid förlust av aktiekapitalet innebär en försvagning avborgenärsskyddet i förhållande till äldre lagstiftning på området. Motionärernaanser det inte tillfredsställande att ett bolag skall kunnadrivas med ett aktiekapital som understiger minimigränsen på . LU1982/83:16 31 tidsfristen för bolagsstämman att besluta om likvidationbör bestämmas samt att likvidationsplikten skall inträdaredan när halva aktiekapitalet gått förlorat. Vidare bör den regeln gälla atthela förlusten av aktiekapitalet skall vara täckt efter detatt bolagsstämman fick besked om förlusten för att likvidationsplikten inteskall inträda. Motionärerna yrkar att hos regeringen skall begäraförslag till en ändring av likvidationsreglerna i enlighet med vad som anförs imotionen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det inte kananses försvarligt att ett aktiebolag under en följd av år får driva verksamhettrots att aktiekapitalet saknar full täckning. Särskilt otillfredsställandeframstår nuvarande reglering i fall när det inte ens finns täckning för ettaktiekapital som motsvarar den lagstadgade minimigränsen på . Starkaskäl talar alltså för att en skärpning av likvidationsbestämmelserna bör kommatill stånd. I första hand bör därvid som motionärerna föreslagit reglernaändras så att skyldigheten att upprätta likvidationsbalansräkning inträder närmera än halva aktiekapitalet gått förlorat. Vidare bör tidsfristen förbolagsstämman att besluta om likvidation förkortas . Tidsfristensynes lämpligen böra räknas från upprättandet av likvidationsbalansräkningen. Vad härefter gäller frågan om hur mycket täckning avaktiekapitalet som bör fordras för att bolaget skall undgå likvidationspliktenoch när täckningen skall ske talar enligt utskottets mening starka skäl förmotionärernas ståndpunkt. Utskottet anser således att inte något bolag bör fåfortsätta sin verksamhet i fall då det egna kapitalet understiger denlagstadgade minimigränsen för aktiekapitalet. En huvudregel bör därför vara attlikvidationsplikten endast kan undgås om bolagsstämman fastställer enbalansräkning som visar täckning för så mycket av aktiekapitalet som motsvararminimigränsen. För aktiebolag med . eller strax däröver i aktiekapitalinnebär detta i princip ett krav på täckning av hela förlusten inom fyramånader efter det att likvidationsbalansräkningen upprättades. Även när detgäller bolag med större aktiekapital kan det med fog hävdas att hela förlustenbör täckas inom . Som närmare utvecklades under förarbetena tillaktiebolagslagen (prop. 1975:103 s. 218) kan emellertid ett sådant krav varaalltför strängt med hänsyn bl. a. till sysselsättningspolitiska intressen.Enligt utskottets mening får det ankomma på regeringen att närmare överväga hurstora krav på täckning av förlusten som bör ställas och vilka tidsfrister somskall gälla. Förslag till erforderliga ändringar ilikvidationsbestämmelserna bör föreläggas . Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion 2014 börges regeringen till känna. LU1982/83:16 32 1. beträffanderöstvärdet för aktier att avslår motion 1981/82:1235, 2. beträffandeaktiekapitalets storlek att avslår motion 1981/82:1582 yrkande 8, 3. beträffanderegistrering av aktiebolags styrelse att avslår motion 1981/82:1582yrkande 4, 4. beträffanderätten att bilda fåmansbolag att avslår motion 1981/82:1582 yrkande6, 5. beträffandeansvarsgenombrott m. m. att med avslag på motion 1981/82:1582 yrkande2 och med anledning av motion 1981/82:1582 yrkande 7 delvis samt m.otion 1981/82:1713 som sin mening ger regeringen dll känna vad utskottet anfört angåendeutredning om lagstiftning rörande ansvarsgenombrott, 6. beträffandebulvanskap att med anledning av motion 1981/82:1239 och motion1981/82:1582 yrkande 7 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående utredning om lagstiftning mot bulvanförhållanden, 7. beträffandetvångslikvidation att med anledning av motion 1981/82:2014 som sinmening ger regeringen dll känna vad utskottet anfört om skärpning avlikvidationsreglerna i aktiebolagslagen. Närvarande: (), (), (), (). (), iGamleby (s), (), (), (),(), (), Per (vpk), (), () och (). LU1982/83:16 33 Aktiekapitaletsstorlek (mom. 2) Per (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 22 som börjar med "I samband" och slutar med"således avslås" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna anser utskottet att det finnsstarka skäl som talar för att minimigränsen för aktiekapitalet bör anpassastill penningvärdeförändringen. Utskottet vill bl. a. peka på att den nuvarandegränsen på . kom till 1973. Med hänsyn dll den inflation vi haft sedandess kan beloppet på intet sätt anses motsvara de krav man bör ha påaktiekapitalets storlek. En höjning av minimigränsen bör således komma tillstånd. Det bör ankomma på regeringen att närmare överväga hur reglerna skallutformas. En lämplig lösning synes dock vara att som motionärerna föreslagitminimibeloppet för nytillkommande aktiebolag justeras i förhållandetill inflationen medan det beträffande befintliga bolag bör krävas intyg frånrevisorn för att verksamheten skall få fortsätta med ett aktiekapital somunderstiger det uppjusterade. Förslag till erforderliga lagändringar börsnarast föreläggas . Vad utskottet anfört med anledning av motion 1582 yrkande8 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande aktiekapitalets storlek att medanledning av motion 1981/82:1582 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om höjning av minimigränsen för aktiekapitalet. Registrering av aktiebolags styrelse (mom. 3) Per (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 23 med "I likhet och slutar på s. 24 med"sida" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna konstaterar utskottet attförändringar av ett aktiebolags styrelse ofta ingår som ett led i ekonomiskbrottslighet. Inte sällan förekomer det också att myndigheterna har svårt attnå de ansvariga för delgivning. Det problemet kan också uppkomma att det överhuvud taget inte finns någon som kan företräda bolaget. Som närmare framgår av redogörelsen ovan (s. 6 och 7) harfrågorna uppmärksammats i samband med brottsförebyggande rådets översyn avlagstiftning mot organiserad och ekonomisk brottslighet. Övervägandenaresulterade i en lagändring som innebär att ett bolag skallskicka in en aktuell förteckning över styrelseledamöter m. fl. 3 1982/83. LU1982/83:16 34 Enligt utskottets mening haremellertid lagändringen inte löst de problem som tagits upp av motionärerna.Mera långtgående åtgärder bör därför vidtas. Utskottet delar motionärernasuppfattning att en regel bör införas om att delgivning med den som ärregistrerad som styrelseledamot alltid,skall anses innebära att bolagetdelgivits i behörig ordning. Vidare bör införas en straffsanktioneradskyldighet för ledänfiot och suppleant i en bolagsstyrelse att omedelbartanmäla sin avgång från uppdraget för registrering. Underlåtenhet att anmälasitt utträde bör också medföra en förpliktelse för vederbörande att solidarisktansvara för" bolagets skulder. Förslag till erforderliga lagändringar börsnarast föreläggas . Vad utskottet anfört med anledning av rhotion 1582 yrkande4 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under morrient 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande registrering av aktiebolags styrelse att med. anledning av motion 1981/82:1582 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet.anfört om ändring av delgivnings- och registrerings bestämmelserna. Rätten att bilda fåmansbolag (mom. 4) Per (vpk)anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 24 rned "Utskottet vill" och slutar på s.25 med "yrkande 6" bort ha följande lydelse: Otvivelaktigt förhåller det sig så attbolagsbildningar,med endast en ellei några få delägare innebär problern för;samhället, de anställda och andra borgenärer. Det är också just sådanabolagsbildningar som utnyttjas i den ekonomiska brottsligheten. Några bärandeskäl för att rätten att bilda fåmansbolag skall bestå kan utskottet inte finna.Utskottet vill bl. a. hänvisa till att verksamhet som drivs av sådana bolag iallmänhet lika väl kan kan. drivas av delägarna själva eller ihandelsbolagsform. På grund av det ahförda anser utskottet i likhet medmotionärerna att frågan om inskränkningar i rätten att bilda fåmansbolag börutredas närmare. Det bör ankomma på regeringen att bestämma formerna förutredningsarbetets bedrivande. Vad utskottet anfört med anledning av rriotion 1582yrkande 6 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 4. bort haföljande lydelse: 4. beträffande rätten att bilda fåmansbolag att medanledning av motion 1981/82:1582 yrkande 6 som sin mening.ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om inskränkningar i rätten att bilda fåmansbolag. LU1982/83:16 35 Ansvarsgenombrott m. m. (), (), (), ; (), (), () och () anser . dels att den del av utskottetsyttrande söm börjar på s. 27 med "Utskottet vill" och slutar på s. 28med "yrkande 2" bort ha'följande lydelse: ' Utskottet vill framhålla att den persörihgaansvarsfriheten är en grundläg gande princip i aktiebolagsrätten och förehingsrätteh. Ahsvarsfrihéten är en förutsättning för att aktiebolageii och de ekonomiska föreningarna skall ' kunna dra till sig det kapital som krävs för verksaniheten. Möjligheten att bedriva näringsverksamhet utan personligt ansvar'har utan tvekan varit av stor betydelse för utvecklingen inom svenskt näringsliv och därmed för vårt välstånd. :'.:..! Motionärernas förslag omlagreglering av ansvarsgenombfdtt i koncern-förhållanden och andra fall och ominförande av civilrättsliga reglerom s. k. "' haftung uppges syfta tillatt underlätta arbetet' mot den ekonomiska brottsligheten. I själva verketskulle dock en sådan lagreglering i första händ' leda till att seriösnäringsverksamhet drabbas., .Om man rubbar den grundläggande principen påaktiebolags- och föreningsrättens område ,är risken stor att det uppkommerbetydande negativa konsekvenser för. a. torde företagensmöjligeter att dra till sig riskvilligt kapital minska högst väsentligt. Möjligheternaatt nystarta företag skulle försvåras, en effekt som utskottet finner starktbetänklig. Flertalet av de instanser som ' yttrat sig över motionerna har ocksåunderstrukit:'att följderna för näringslivet av en ändrad lagstiftning är svåraatt överblicka och har därför ställt sig negativa till motionsförslagen. Redan det anförda talar mot att man nu bör övervägainförandet av generella regler om ansvärsgenombrdtt eller om s. k. haftung. Härtill kommer att gällande regler på associationsrättens område och skatte- och avgiftsområdet ger möjligheter att ålägga derii som har ett béstäm'mände inflytande över en juridisk person ansvar'för dennas skulder i fålf då fordringsägarnas intressen klart och illojalt hår åsidosatts. När'det gäller' koncernförhållanden kan änsvarsgenombrott ske även i vissa andrå sitiiiätio- ' ner. Som utskottet framhållit, då frågan tidigare varit aktuell (LU 1980/81:2 y), bör man inorh dén civilrätttsliga lagstifthingeh intelitari'stärka skäl urholka principen om ansvarsfrihet ytterligare. 'Sådana stärka skäl har" inte visats föreligga. Utskottet vill vidare peka på-att éfi lagreglering Örti' solidariskt ansvar för en juridisk persons skulder infe i någönnämnvärd grad skulle förbättra möjligheterna att komma till rätta'rhéd den ekonoiriiska brottsligheten. Ofta föreligger det nämligen' betydande svårigheter att klarlägga sambandet mellan olika företag och fysiska personer. ' Enligt utskottets uppfattning bör man i stället'för attöverväga generella ' regler om ansvarsgenombrott eller liknande försöka kommatill'rätta fned ' LU 1982/83:16 36 denekonomiska brottsligheten genom andra åtgärder. Omfattande ändringar har undersenare år skett i konkurslagen och i annan lagstiftning som syftar till attsådana förfaranden som avses i motionerna skall kunna förhindras och uppdagas.Återvinningsreglerna i konkurslagen har övervägts i samband medbrottsförebyggande rådets översyn av lagstiftning mot organiserad och ekonomiskbrottslighet. Resultatet av övervägandena har lagts fram i promemorian (BRÅ PM1982:5) Återvinningsregler i konkurs. Reglerna om solidariskt betalningsansvarpå skatte- och avgiftsområdet ses f. n. över av utredningen (Fi 1973:01) omsäkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen. Enligt vad utskottet inhämtatöverväger utredningen bl. a, frågan om införande av skatterättslig s. k.haftung. Också kommissionslagskommittén (Ju 1979:10) utreder frågor medaknytning till motionsspörsmålen. Att mot bakgrund av det omfattandeutredningsarbete som här pågår nu begära en ytterligare utredning kan utskottetinte tillstyrka. Till det skall läggas utskottets principiellt negativainställning till en lagändring i den riktning motionärerna förordar. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 1582yrkandena 2 och 7 delvis och 1713. delsatt utskottets hemställan under moment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande ansvarsgenombrott m. m. att avslår motion 1981/82:1582 yrkande2 samt 7 delvis och motion 1981/82:1713. 5.Bulvanskap (mom. 6) Per-OlofStrindberg, , och (samtliga m) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s, 29 med "Som motionärerna" och slutar på s. 30 med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Otvivelaktigtförhåller det sig så att bulvaner i viss utsträckning används i samband medekonomisk brottslighet. Som framhålls i flera remissyttranden ger emellertidbrottsbalkens bestämmelser redan nu möjligheter till ingripanden mot en bulvanoch dennes huvudman. Enligt utskottet beror problemen med bulvanförhållandeninte så mycket på brister i lagstiftningen som på svårigheterna förmyndigheterna att bevisa att bulvanskap förekommer. Dessa svårigheter skullekvarstå även efter införandet av regler som generellt förhindrar användningenav bulvaner. Utskottetvill vidare framhålla att bulvanUknande förhållanden inte bara förekommer isamband med ekonomisk brottslighet utan också i seriösa sammanhang, däranlitandet av en bulvan inte syftar till att kringgå regler utan betingas avrationella affärsmässiga överväganden. Att också i sådana fall förhindraanvändningen av bulvaner är inte påkallat. Mot en lagstiftning i enlighet medmotionärernas önskemål talar också att en lagreglering på LU1982/83:16 37 området är förenad med betydande problem. a. måste manhitta en tillfredsställande avgränsning mot fullmakts- öch kommissionsförhållanden. Sammanfattningsvis anser utskottet att övervägande skältalar mot ett införande av regler som generellt förhindrar användningen avbulvan eller kriminaliserar bulvanförhållanden. Utskottet vill dock inteutesluta att det på vissa områden kan finnas behov av nya möjligheter tillingripanden mot bulvanförhållanden. Utskottet vill härvidlag hän visa till detutredningsarbete som pågår beträffande en vidgning av möjligheterna att meddelanäringsförbud och som bl. a. omfattar frågor rörande bulvaner.