bet · G601JuU20 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag till polisväsendet (prop. 1982/83:100 bil. 4, BI och B 3B 10, jämte motioner) Regeringen har i proposition1982/83:100 bilaga 4 () under punkt B I (s. 36 38)föreslagit att till för /84 anvisaett förslagsanslag av . I motion 1982/83:1205 av GöranEricsson (m) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att en långsiktig plan för personalplanering ochpolisaspirantantagning inom polisväsendet upprättas. I motion 1982/83:1210 av GöteJonsson (m) och () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet delsav åtgärder mot den ökande våldsbrottsligheten, dels av att rikspolisstyrelsenges i uppdrag att utarbeta ett särskilt ätgärdsförslag med syfte attnedbringa våldsbrotten och därmed öka rättssäkerheten för den enskilde. I motion 1982/83:1216 av HansPetersson i m. fl. (fp) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att rekryteringstalen till skallfastställas för längre perioder än . I motion 1982/83:1592 av GunillaAndré m. fl. (c) hemställs såvitt nu är i fråga att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag om nedskärning av antagningen avpolisaspiranter (yrkande 6), att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära en plan för polisutbildningensdimensionering under resten av 1980-talet (yrkande 7). I mofion 1982/83:1750 av BertilLidgard m. fl. (m) hemställs såvift nu är i fråga att beslutar atttill för /84 anvisa ett förslagsanslag av . (yrkande 1). I motion 1982/83:2158 av BerfilLidgard m. fl. (m) hemställa såvitt nu är i fråga att beslutarinrätta en professur vid (yrkande 6). 1 1982/83. fattade beslut om riktlinjer för enreform i fråga om polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. (prop.1980/81:13, JuU 24, rskr 210). Uppgifter rörande det praktiska genomförandet avreformen har anförtrotts polisberedning (Ju 1981:02). I budgetpropositionen anger departementschefen att hanbedömt att antagningen av aspiranter till under nästa budgetårkan begränsas till 200. Regeringens förslag till medelsanvisning under förevarandeanslag har beräknats med utgångspunkt i besparingsalternativ.Några nya tjänster föreslås inte bli inrättade; frän anslaget överförs medelför en tjänst till anslaget . Professur i p o I isforskning I motion 2158 hemställs att beslutar inrätta enprofessur vid , och i motion 1750 begärs den ökademedelsanvisning (-I-500 000kr.) under förevarande anslag som erfordras för inrättande av professuren fr.o. m. /84. Frågan om inrättande av en professur vid polishögskolanbehandlades av utskottet vid budgetberedningen (JuU 1981/82:37).Utskottet ansåg att det återstår åtskilligt att uträtta inom det aktuellaforskningsfältet och utskottet instämde i uttalandena i då föreliggandemotioner om att polisarbetet med hänsyn till dess viktiga funktioner isamhället motiverar särskilda forskningsinsatser. Utskottet ansåg också att detdärför kan finnas skäl för att en professur i ämnet inrättas eller attforskningsverksamheten på området på annat sätt förstärks. Utskottet tilladeatt ett sådant ställningstagande också ligger i linje med statsmakternasallmänna satsningar på en förstärkning av forskningen. Med hänsyn till frågansanknytning till polisberedningens arbete borde den enligt utskottets meningnärmare övervägas av polisberedningen. Vad utskottet uttalat gav somsin mening regeringen till känna. Enligt vadutskottet inhämtat övervägs saken av polisberedningen. När frågan nu återkommer saknar utskottet anledning attgöra annat ställningstagande än . I enlighet härmed bör motionernaavslås; erforderlig medelsanvisning får ske i ett senare sammanhang. Utskottetavstyrker alltså bifall till motionerna 1750 och 2158 i här behandlade delar. har föreslagit att antalet elever igrundutbildningen under /84 ökar från 400 till 500. Som ovannämnts har departementschefen bedömt att antagningen kan begränsas till 200. Departementschefensställningstagande kritiseras i motionerna 1205, JuU1982/83:20 3 1216 och 1592. Motionärerna framhåller att en ojämnhetmellan budgetåren i fråga om antalet antagna aspiranter försvårarpolishögskolans arbete och de efterlyser en långsiktig planering förantagningen. 1 motion 1592 förordas därjämte för nästa budgetår en oförändradantagning av 400 polisaspiranter. Utskottet kan så till vida instämma i motionsönskemålenatt utskottet finner det vara av stor betydelse för organisationen och därmed också för kvaliteten på den undervisning somdär bedrivs att verksamheten kan planläggas för längre tidsperioder än ett åroch att elevantagningen sker någorlunda jämnt över åren. Saken har enligtutskottets mening så stor betydelse för rekryteringsarbetet och polisverksamheteni stort att den bör närmare studeras. Utskottet utgår från att så kommer attske inom ramen för polisberedningens arbete. Med dessa uttalanden avstyrkerutskottet bifall till de nu behandlade yrkandena i motionerna 1205, 1216 och1592. Vad härefter gäller den i motion 1592 särskilt upptagnafrågan om antalet polisaspiranter för nästkommande budgetår vill utskottetnotera att departementschefens beräkning grundas på att vakanssituationen inompolisväsendet successivt förbättrats . Mot denna bakgrund ochmed hänsyn till det ansträngda statsfinansiella läget kan utskottet inte frångåberäkningen i budgetpropositionen och avstyrker yrkandet i motion 1592 såvittgäller aspirantantagningen för nästa budgetår. Åtgärder mot v å 1 d s b r o 11 s I i g h e t e n I motion 1210 förs fram oro inför utvecklingen avvåldsbrottsligheten och efterlyses åtgärder för att nedbringa antaletvåldsbrott. Särskilt framhålls aU bör ges i uppdrag aU utarbetaeft åtgärdsförslag i detta syfte. I budgetpropositionen (s. 122) redovisas uppgifter omantalet anmälda våldsbroU. Antalet var för 64 733, för är 1981 65 986och för (preliminär siffra) 74 000. Härav utgjorde antaletmisshandelsbrott de angivna åren 24 668, 24 314 och 28 300. 1 proposifionen uppmärksammas också frågan om åtgärder motvåldsbrottsligheten i ett särskilt avsnitt (s. 24 fO och kampen mot dettaslags brottslighet anges jämte insatser mot narkofikabrottsligheten och den ekonomiskabrottsligheten av departementschefen (s. 19 och 43) stå främst bland deområden inom polisverksamheten som bör prioriteras särskilt högt. Regeringensförslag i budgetpropositionen beträffande den lokala polisorganisationeninnebär i linje härmed också en omfördelning av polismän tillkriminalavdelningarna i första hand som en förstärkning av insatserna för attbekämpa våldsbrottsligheten. Här bör även nämnas att regeringen nyligenförelagt förslag fill lagsfiftning om förverkande av knivar m. m.till förebyggande av våldsbrott (prop. 1982/83:89) liksom att några avförslagen i proposition 1982/83:85 om villkorlig fri- JuU1982/83:20 4 givning och kriminalvård i frihet m. m. tar sikte på personersom begått våldsbrott. Även i andra sammanhang har frågan om åtgärder mot våldsbrottslighetenuppmärksammats, bl. a. inom brottsförebyggande rådet och rikspolisstyrelsen.Sålunda har en av tillsatt arbetsgrupp studerat ökningen avantalet våldsbrott pä allmänna platser, och styrelsen har tagitinitiativ till fortlöpande överläggningar med polismästarna i ,och i frågor om åtgärder mot våldsbrottsligheten. Utskottet delar den oro inför de senaste årens ökning avden registrerade misshandelsbrottsligheten som motionärerna för fram. Utskottetfinner det också mycket angeläget aft samhällets åtgärder för att brytautvecklingen intensifieras. Av redogörelsen i det föregående framgåremellertid att problemet är uppmärksammat och att åtgärder övervägs i fråga ombåde organisatoriska förändringar och skärpt lagstiftning. Något initiativ avriksdagen av det slag som förespråkas av motionärerna är därför enligtutskottets mening inte påkallat, och utskottet avstyrker bifall till motion1210. Vad departementschefen anfört under förevarande anslagföranleder utöver vad som sagts i det föregående inget särskilt uttalandefrån utskottets sida, och utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. 1. beträffandeprofessur i polisforskning attriksdagen avslår motion 1982/83:2158 i denna del (yrkande 6), 2. beträffandelångtidsplanering av aspirantantagningen attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1205 och 1982/ 83:1216 samt motion1982/83:1592 i denna del (yrkande 7), 3. beträffandeaspirantantagningen 1983/84 attriksdagen avslår motion 1982/83:1592 i denna del (yrkande 4. beträffandeåtgärder mot våldsbrottsligheten attriksdagen avslår motion 1982/83:1210, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:1750 i denna del (yrkande I) till för /84 anvisar ettförslagsanslag av . Regeringen harunder punkt B 3 (s. 38 40) föreslagit att till Statenskriminaltekniska laboratorium för /84 anvisa ett förslagsanslagav . Regeringens förslag under denna punkt innebär enökning av anslaget med . i förhällande till anslaget för innevarandebudgetår. Medel har beräknats för en ny tjänst som kemist vid kemiskasektionen. Vidare har som engångsanvisning beräknats . för utbyte avett svepelek-tronmikroskop. Laboratorietfyller en viktig uppgift i samhällets insatser mot grövre brottslighet, framförallt narkotikabrottsligheten. Antalet ärenden hos laboratoriet har undersenare år ökat påtagligt. Enligt vad som upplyses i budgetpropositionen har t.ex. antalet narkotikaärenden under /82 ökat med ca 13%.Budgetåret var ökningen av antalet narkotikaärenden så stor som ca62 %. Laboratoriet har inte tillförts några nyatjänster. Det erinras i budgetpropositionen också om att personalläget vidlaboratoriet, liksom tidigare, är bekymmersamt och att antalet oredovisadeärenden f. n. uppgår till närmare 900, vilket motsvarar en eftersläpning . Utskottethar i samband med de tre senaste årens behandling av anslagen tilllaboratoriet uttalat att det är angeläget att effekterna av samhällets ökadesatsningar mot narkotikabrottsligheten inte motverkas av bristande personellaresurser hos laboratoriet. Det sagda har alltjämt aktualitet. Mot dennabakgrund och med hänsyn såväl till arbetsbelastningen vid laboratoriet somtill vikten av att forskningen inom dess verksamhetsområde kan bedrivastillfredsställande finner utskottet det motiverat att, såsom föreslås ibudgetpropositionen, inte tillämpa huvudförslaget om besparing på anslagettill laboratoriet. Det är också enligt utskottets mening välbetänkt attlaboratoriet som ett led i bekämpandet av narkotikabrottsligheten tillförs enny tjänst som kemist. Detanförda innebär att utskottet kan godta regeringens förslag tillmedelsberäkning under denna punkt. att till Statens kriminaltekniskalaboratorium för /84 anvisar ett förslagsanslag av 18 172 000kr. 3.Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader. Regeringen har under punktB 4 (s. 4047) föreslagit att till Lokala polisorganisationen:Förvaltningskostnader för /84 anvisa eft förslagsanslag av . I mofion 1982/83:289 av () hemställsaft som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om inrättande av eko-rotel i . JuU1982/83:20 6 I motion 1982/83:372 av GöranEricsson (m) hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna att i samband med exploateringen av Hanstaområdet en polisstationbör inrättas i som filial till vaktdistrikt 6 inom Stockholmspolisdistrikt. I motion 1982/83:716 av WiggoKomstedt (m) och () hemställs att beslutar att hosregeringen anhålla att personal från trafikövervakningsverksamheten överförstill narkotikarotlarna inom den lokala polisorganisationen i den utsträckningsom krävs för att möjliggöra beslutad prioritering inom polisväsendet av dennarkotikabekämpande verksamheten. I motion 1982/83:839 av . (fp) hemställs, såvitt nu är i fråga, att hos regeringenbegär förslag om inrättande av narkotikarotlar i större polisdistrikt (yrkande I), beslutar anvisamedel för ytterligare 20 tjänster till narkotikapolisen (yrkande 2), hos regeringenhemställer om en kartläggning av sambandet mellan häleri och narkotikabrott(yrkande 4), hos regeringenhemställer om förslag till åtgärder i syfte att kunna ge ett bättre skydd förvittnen i narkotikarättegångar (yrkande 6). I motion 1982/83:888 av StigJosefson (c) och () hemställs, såvitt nu är i fråga, attriksdagen hos regeringen begär att arbetet med att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten bedrivs i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionenunder punkterna d) och e). I punkt d)föreslås en omfördelning av resurserna. I punkt e) föreslås en förbättringav utbildning och rekrytering. I motion 1982/83:1206 av tredjevice talmannen () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att mätte ha uppmärksamheten riktadpå den dystra utvecklingen när det gäller narkotikamissbruket i Kopparbergslän. I motion 1982/83:1209 av ElverJonsson (fp) och () hemställs att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna dels att den indragning av personal förtrafikövervakning som redovisats i budgetpropositionen bilaga 4 icke skall ske,dels vad i motionen anförts om upprätthållande av hög trafiksäkerhet. I motion 1982/83:1592 av GunillaAndré m. fl. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om våld mot polisman(yrkande 4), att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om polisensregionala organisation (yrkande 5), JuU1982/83:20 7 att till : Förvaltningskostnader för budget /84 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 20 milj. kr. förhöjt förslagsanslag av 3 , för att möjliggöra antagning av ytterligare 200 polisaspiranter (yrkande 8). I motion 1982/83:1605 av LarsWerner m. fl (vpk) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen sagts om ökade resurser för polis, åklagare ochdomstolar inom det ekonomiska brottslighetsområdet. I motion 1982/83:1752 av UlfLönnqvist m. fi. (s) hemställs, såvitt nu är i fråga, att hos regeringenbegär en översyn avpolisdistriktsindelningen i (yrkande 1), att genomomdisponering ökade resurser tillförs Handens polisdistrikt (yrkande 2). I motion 1982/83:1754 av IrisMårtensson (s) och () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om omreglering avavdelningstjänster frän polis- och kriminalinspektörer till kommissarier. I motion 1982/83:2158 av BertilLidgard m. fl. (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att som sinmening ger regeringen till känna att omfördelningen av 70-talet polistjänstersker i enlighet med vad som angivits i motionen (yrkande 5). Regeringens anslagsförslag under denna punkt är beräknatmed utgångspunkt i huvudförslaget om besparing. Förslaget innebär en ökning avanslaget med nästan 179 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår;totalt föresläs ett anslag av mer än . För innevarande budgetår tillfördes den lokalapolisorganisationen inte några nya tjänster. I stället skedde en omfördelningav tjänster till vissa angelägna verksamhetsområden. Även för nästa budgetärföresläs att viss polisverksamhet prioriteras bl. a. genom omfördelning. Dettagäller enligt vad departementschefen anför främst kampen motnarkotikabrottsligheten, den ekonomiska brottsligheten ochvåldsbrottsligheten. I fråga om polisens insatser mot narkotikabrottslighetenföreslås inga särskilda åtgärder under förevarande anslagspunkt. Däremotföreslås under anslaget A 2. att 15 milj. kr. beräknasför de åtgärder på olika områden som kan bli aktuella till följd av förslagfrån en av regeringen tillkallad (Dir. 1982:100). Enligtsina direktiv har kommissionen till uppgift bl. a. att lägga fram förslag ompolisiära insatser på området. JuU1982/83:20 8 Departementschefen uppger att han,för att förstärka polisens resurser inom övriga prioriterade områden, i sambandmed utfärdande av regleringsbrev för polisväsendet kommer att föreslåregeringen att göra vissa omfördelningar av resurserna inom polisväsendet.Dessa omfördelningar innebär att sammanlagt ett 50-tal polismän avdelas för attbekämpa ekonomisk brottslighet. Av dessa avses 30 bli tillförda sex nyaekonomiska rotlar, medan övriga ca 20 tjänster skall fördelas på redanbefintliga sådana rotlar. Vidare skall ca 20 polismän omfördelas för i förstahand en förstärkning av insatserna för att bekämpa våldsbrottsligheten. Departementschefen upplyser att omfördelningarna skallgenomföras genom att 100 tjänster för trafikövervakningspersonal dras in. Dennaindragning av tjänster syftar också till att göra det möjligt att tillföraåklagarväsendet ett antal nya tjänster i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. För polisväsendets del innebär de berörda omfördelningarna attantalet polismanstjänster minskar med 27. Budgetförslaget innebär vidare att återstående s. k.vakansmedelstjäns-ter som inte är polismanstjänster och som motsvarar 418årsarbetskrafter skall lösas in. Av dessa avses 17 tjänster bli tillfördaekonomiska rotlar för att förstärka den administrativa sidan. Regeringens förslag till medelsberäkning beträffandeaspiranter till grundas på en bedömning att antagningen avaspiranter kan begränsas till 200 under nästa budgetår. 1 motion 1592 begärs att ytterligare 20 milj. kr. anvisasunder förevarande anslag för att möjliggöra antagning av ytterligare 200polisaspiranter. Yrkandet sammanhänger med motionärernas begäran om attantagningen av aspiranter till under nästa budgetär inte skallbegränsas pä sätt föreslås i budgetpropositionen. Frågor rörande antagning av polisaspiranter behandlas avutskottet under punkt I ovan. Utskottet avstyrker där bifall till det i motion1592 framförda yrkandet om att antagningen av aspiranter inte skall begränsastill 200.1 konsekvens härmed avstyrker utskottet bifall till motionen också iden del som gäller medelsberäkningen beträffande polisaspiranter. Utskottetgodtar alltså regeringens förslag till medelsberäkning på denna punkt. Indragning av trafikpoliser m. m. 1 två motioner tas upp frågor med omedelbar anknytningtill den i budgetpropositionen föreslagna indragningen av tjänster förtrafikövervakningspersonal. Det gäller motion 1209 vari begärs att denföreslagna indragningen inte skall ske och att insatserna för trafiksäkerhetenskall JuU 1982/83:20 9 bibehållas.Motionärerna hänvisar i sammanhanget bl. a. till att polisen fått nyaarbetsuppgifter på trafikområdet och till att polisens medverkan i är av väsentlig betydelse. I motion 888 förespråkasatt omfördelningen av tjänster bör ske på regional nivå och i vissa fall ske påandra verksamhetsområden än trafikövervakningen. Motionärerna föreslår att enfortsatt prövning av vilka omfördelningar som är möjliga bör ske av 1981 årspolisberedning. Imotion 716 tas upp frågan om omfördelning av polismanstjänster fråntrafikövervakningen till insatser mot narkotikabrottsligheten. Den motionenbehandlas i det följande under rubriken . Utskottet vill inledningsvis erinra om attriksdagen har fastställt riktlinjer för trafiksäkerhetsarbetet.Enligt beslut skall trafiken göras säkrare för samtligatrafikantkategorier men framför allt för de oskyddade trafikanterna (prop.1981/82:81, och 26, rskr 231). Det skall här också nämnas att nordiskaministerrådet beslutat om ett nordiskt trafiksäkerhetsår 1983.Syftet härmed är bl. a. att öka säkerheten för de oskyddade trafikanterna. FörSveriges del utgör insatser av trafiksäkerhetsverket. och polisen basen för det nordiskatrafiksäkerhetsåret. Somförut sagts avses den föreslagna prioriteringen av främst polisens insatser motbl. a. den ekonomiska brottsligheten ske genom omfördelningar som innebär att100 tjänster för trafikövervakningspersonal dras in. Departementschefenförklarar att han har valt att föreslå att den nödvändiga omprioriteringensker på trafikområdet, eftersom trafiken på vägarna har minskat och som enföljd därav också antalet trafikolyckor. Till belysning av vaddepartementschefen säger kan här nämnas att dödsolyckorna itrafiken minskat och olyckorna med svår personskada minskat ,medan däremot antalet olyckor med lindrig personskada ökat , alltjämfört med . Utskottetvill framhålla att polisen fyller en mycket viktig funktion i ansträngningarnaatt främja trafiksäkerheten. Målet för polisens trafik-övervakande verksamhetär att inom ramen för tillgängliga resurser minska antalet trafikolyckor.Trafikövervakningen inriktas därför till stor del mot felbeteenden i trafiken isyfte att åstadkomma en förbättrad regelefterlevnad. Det torde vara ställtutom tvivel att polisens insatser på området verksamt har bidragit till attminska antalet svårare olyckor i trafiken. Utskottet anser det därför angelägetatt polisens insatser för att trygga säkerheten i trafiken även hållspå hög nivå. Ilikhet med departementschefen anser utskottet det emellertid nödvändigt attpolisens och åklagarnas insatser mot bl. a. den ekonomiska brottslighetenförstärks. Med tanke på det statsfinansiella läget måste detta ske genomomprioriteringar. Vid detta ställningstagande beaktar utskottet aft denföreslagna indragningen av trafikövervakningspersonal är ganska JuU 1982/83.20 10 måttfulloch omfattar av befintlig personal. Enligt utskottets mening kan enindragning av personal i den storleksordningen inte ha någon nämnvärd betydelseför polisens möjligheter att upprätthålla en hög tra-fikövervakande verksamhet.Härtill kommer f. ö. att anslagen för trafiksäkerhet under sjätte huvudtitelnföreslås höjda med sammanlagt 2 milj. kr. 1982/83:100, bil. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1209 ochmotion 888 i här berörd del. När det sedan gäller önskemålen i motion 888 om attden föreslagna omfördelningen av tjänster bör ske pä regional nivå bör förstföljande nämnas om polisens trafikövervakning. Trafikövervakningutförs av enheter som är speciellt inrättade för ändamålet men också vidsidan av andra uppgifter av ordningsavdelningarnas övervakningssektioner. Despeciella enheterna är länstrafikgrupperna och trafiksektionerna.Trafiksektionerna är inordnade i polisdistriktens ordningsavdelningar.Trafiksektioner finns i 37 polisdistrikt. 1 finns ensärskild trafikavdelning. Antalet polismän vid trafiksektionerna (inkl.trafikavdelningen i ) uppgår till ca 525. Arbetet inom trafiksektionernainriktas huvudsakligen på fortlöpande trafikövervakning inom helapolisdistriktet. Bevakningen sätts dock i första hand in på områden som inteomfattas av det arbete som bedrivs av länstrafikgrupp. Länstrafikgruppernaingår inte i polisdistriktets avdelningsindelning utan är fristående. I varjelän utom finns minst en länstrafikgrupp, och de står tilllänsstyrelsernas direkta förfogande, även om de i administrativt hänseende ärknutna till polisdistrikt i länet. Antalet polismän i landets 35länstrafikgrupper uppgår till ca 930. Länstrafikgrupperna skall i första handövervaka trafiken på de större vägarna medan personalen från polisdistriktenskall övervaka trafiken inom tätorterna och på vägar där annan övervakning inteäger rum. Avdet anförda framgår att flertalet polismän som direkt sysslar medtrafikövervakning tjänstgör inom länstrafikgrupperna och att de sålunda harregional anknytning. Redan härav bör enligt utskottets mening följa att deaktuella omfördelningarna i stor utsträckning kommer att ske på regional nivå.Det torde ligga i sakens natur att omfördelningar inte låter siggöras inom distrikt med trafiksektioner med tanke på att antaletpolismanstjänster för trafikövervakning i många av dessa distrikt är mycketlitet. F. ö. ankommer det på regeringen att efter samråd med rikspolisstyrelsenbesluta om hur de aktuella omfördelningarna praktiskt bör genomföras, och idessa hänseenden bör inte göra något särskilt uttalande. Medanledning av önskemålen i motion 888 om att polisberedning ifortsättningen bör pröva vilka omfördelningar som är möjliga bör först sägasatt det, enligt de av beslutade riktlinjerna för JuU1982/83:20 II en polisreform, inte skall läggas fast någon permanentreglering av priori-teringsfrägorna (prop. 1980/81:13, JuU 24, rskr 210). Dessaskall i stället bedömas från tid till annan och har därför sin naturliga platsbl. a i budgetberedningen av anslagen till polisväsendet.