bet · G601KrU21 · 1982-12-31 00:00:00 — oin radio ochtelevision (prop. 1982/83:100 bil. I detta betänkande behandlar utskottet de förslagbeträffande och dess verksamhet söm lagts fram ibudgetpropositionen samt 19 motioner som har väckts i anslutning härtill.Följande frågor tas upp i motionerna: utbyggnad av kabel-TV, , utbyggnad och finansiering, programfrågor, bl. a. omprogram för olika handikappgrupper, propositionen framlagt lagförslag om höjning av avgiften för innehav avtelevisionsmottagare fogas vid betänkandet som bilaga 1. Enöversikt över var i betänkandet de olika mofionsyrkandena behandlas lämnas ibilaga 2. Radio och television. Regeringen har i proposition 1982/83:100 bilaga 10() s. 137-156 föreslagit att 1. anta ett i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift för innehavav televisionsmottagare (bilaga 1), 2. godkänna de principer förutbyggnaden av regional-TV som angivits i propositionen, 3. godkänna i propositionenframlagda förslag till medelsberäkningar för investeringar, 4. godkänna den tvåårigaförlängningen av investeringsplan som förordats i propositionen, 5. bemyndiga regeringen, ellerefter beslut av regeringen , att föra högst . mellanbudgetåren 1983/84 och 1984/85 som skuld resp. tillgodohavande, 6. medge att regeringen lämnarteleverket ett beställningsbemyndigande om . för /85avseende investeringsändamål, 7. godkänna i propositionenframlagt förslag till medelsberäkning för driftkostnader, 8. bemyndiga regeringen attbesluta om byggnadsarbeten för radio- och TV-verksamheten inom de kostnadsramarsom förordats i propositionen, 9. bemyndiga regeringen att avkonjunkturmässiga eller andra skäl anvisa ytterligare högst av föreslagnatotala investeringsmedel till och , 1 1982/83. KrU 1982/83:21 2 10. godkänna i propositionenframlagt förslag tiH medelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamheteninom , 11. bemyndiga regeringen att beräknakompensation för kostnadsökningar för radio- och TV-verksamhet på det sätt somförordats i propositionen, 12. bemyndiga regeringen, ellerefter beslut av regeringen , att rekvirera högst30000000 kr. från rundradiofonden i kostnadsutjämnande syfte, 13. godkänna i propositionenframlagt förslag tiU medelsberäkning för radionämndens verksamhet. Beträffande innehållet i det avsnitt avpropositionen som här behandlas får utskottet redovisa följande. Iavsnittet Massmedier m. m. (s. 129) erinras inledningsvis under rubriken frågor om att de tekniska och ekonomiska förutsättningarna förmassmediernas verksamhet har förändrats under de senaste decennierna.Föredragande statsrådet betonar att det råder allmän enighet om att staten inteskall styra innehåUet i medierna. Detta får emellertid inte tas till intäkt föratt staten skall låta utvecklingen inom området helt och håUet bestämmas avmarknadskrafterna. Det är viktigt, säger han, att regering och riksdag nogaföljer den tekniska och ekonomiska utvecklingen inom medieområdet. Detta är enförutsättning för att staten skall kunna värna om mångfald och integritet imedierna och verka för en balanserad mediestruktur. Iproposifionen redovisas massmediekommitténs (U 1982:07) arbetsuppgifter, vilkahänförs till tre större områden. För det första har kommittén att belysa vilkaeffekter den tekniska utveckHngen kommer att få på den nuvarandemassmediestrukturen och mot bakgrund av en sådan analys överväga olika mediersroll och funktioner. För det andra skall kommittén undersöka olikaanvändningsområden för ny teknik, främst kabel-TV-systemen. överväga vilka förändrade regler och andra åtgärder som fordras medhänsyn till ny teknik och nya användningsområden. Dessutom har utredningen fåtti uppdrag att särskilt behandla vissa angivna frågor, nämligen betal-TV,när-TV, text-TV och teledata samt formerna för Radio-koncernensdistribution av videogram. Det aviseras att kommittén skall få tilläggsdirektiv(se härom nedan s. 9). Riksdagsbeslutetår om radions och televisionens verksamhet /79-1985/86(prop. 1977/78:91, KrU 1977/78:24, rskr 1977/78:337) innebär i fråga omutbyggnaden av verksamheten att distriktens andel av riksprogramproduktionenbör öka från tiH . De regionala nyhetssändningarna skall också byggas utför att omfatta samtliga distrikt. KrU 1982/83:21 3 Det finns dock inget krav på att denna utbyggnadskall vara slutförd vid avtalsperiodens slut. Riksdagsbeslutet innebär vidareett reformkrav som omfattar bl. a. kvalitetsförbättringar genom ökadfrilansmedverkan och en större andel gestaltande inslag. Lokalradion skall tillförasresurser som gör det möjligt att förverkliga de mål som sattes upp förlokalradion riksdagsbeslut (prop. 1975:13, KrU 1975:6, rskr1975:82). Vidareredovisas att reformperioden i enHghet med förslag budgetproposition(prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 84) har förlängts t. o. m. /89 medreformkravet oförändrat. För att kunna genomföra detta erhåller () ett årligt resurstillskott motsvarande 2,av medelstilldelningen fördrift och investeringar. Förlängningen innebär att de avsedda reformernaförverkligas under en än vad som avsågs . Omstatens avtal med SR och dess programbolag förlängs efter /86bör enligt propositionen företaget kunna räkna med samma årliga reformpåslag t.o. m. /89. I anslutning till förslagen i 1981 årsbudgetproposition beslöts även att ålägga SR ett rationaliseringskravmotsvarande en årlig anslagsminskning . Detta rationaliseringskravkvarstår oförändrat för nästa budgetår. anser att SR med dessa förutsättningar har mycket goda möjligheteratt planera och genomföra reformerna enligt beslut. SR har också inomde givna ramarna en betydande frihet att utforma verksamheten och besluta hurreformerna skall förverkligas. Denna frihet förutsätter enligt föredragandenen fyllig information till statsmakterna om hur reformmedlen har använts, hurrationaliseringar har genomförts samt, givetvis, hur återstående reformprogramskall genomföras. Enligtden redogörelse för reformverksamheten som SR har lämnat i sinanslagsframställning har av de olika verksamhetsonu-ådena regionaliseringenhunnit längst och kostat mest. För lokalradions del har det inneburit enväsentlig decentralisering av verksamheten. Riksradion har uppnått av detuppsatta målet för regionaliseringen av riksprogramproduktionen och förSveriges Television är motsvarande siffra . Regional-TV-verksamheten, dvs.de regionala nyhetssändningarna, har byggts ut och sändningar startar våren1983 från . Beträffandeplaneringen för den kommande femårsperioden anmäls för lokalradions del attutbyggnaden kommer att begränsas till en ny lokalredaktion med de givnaplaneringsförutsättningarna. Riksradions planering innebär, förutom enfortsatt utbyggnad av den regionala produktionen fills man uppnått 40%-målet,en kraftig satsning på höjd programkvalitet och åtgärder för bättre tekniskkvalitet. Lokalradion och riksradion har vidare utarbetat riktlinjer för ettsamarbete som bl. a. omfattar gemensamt programutnyttjande, samordning avresurser för minoritetsspråkprogram och visst samutnyttjande av tekniskaresurser. KrU 1982/83:21 4 del innebär planerna enfortsatt regionalisering av riksprogramproduktionen med föratt uppnå 40%-målet inom planeringsperioden. När det gäller den fortsattautbyggnaden av regionen föreslår SR vissa förändringar i förhållande fiUnuvarande planer. Dessa innebär att föreslås bli nästaregional-TV-område i stäUet för som tidigare planerats Västerbottendistriktet.Örebro förordas som sändningsort med start under /86. Det skulleinnebära att samtHga distrikt utom ABC-län får regionala nyhetssändningar föreavtalsperiodens slut. menar att det finns starka skäl som talar för den modell som SR harpresenterat och förordar därför att bör fillkomma som nästaregional-TV-område. Närdet gäller regionaliseringen i övrigt och lokalradions verksamhet framhållsvikten av samarbete mellan riksradion och lokalradion. Det är enligtföredraganden mycket angeläget att de planer som utarbetats härför nu kommertill ett snabbt förverkligande. Vidareerinras om att budgetproposition ett gemensamt kostnadsansvarinfördes för och SR för vissa kostnader (prop. 1981/82:100 bil. Det gäller ökade driftkostnader för programdistributionoch programinsamling utöver det s. k. huvudalternativet, dvs. medlen för ettbudgetår prisomräknade minus rationaHsering. Sådana driftkostnadsökningar somöverstiger den aUmänna kostnadsökningen för skaH betalas avSR-koncemen. Ipropositionen påpekas att detta har haft positiva effekter i form av ett ökatkostnadsmedvetande hos programbolagen och étt bättre samarbete meUan SR ochteleverket. och SR har i sina anslagsframställningar förklarat attde anser att ökningar som är en följd av beslut frän statsmakternas sida börfinansieras genom en ökad medelstilldelning till och inte genomöverföring av medel från SR till . Föredragande statsrådet framhålleratt regeln om gemensamt kostnadsansvar gäUer de redan beslutade reformerna.Vid beslut om nya reformer bör statsmakterna ha ett beslutsunderlag som angerreformernas totalkostnader, dvs. både SR:s kostnader och televerketseventuella ökade driftkostnader. Detnuvarande finansieringssystemet för förutsätter en god betalningsmoral hosTV-publiken. har den 1 juli 1980den 30 juni 1983möjlighet att bedriva försöksverksamhet med särskild avgiftskontroll genompejling. kampanjer mot avgiftsskolk har medfört en ökning avantalet nyanmälda TV-innehav på 55000 utöver förväntad ökning. Det innebär enökad inkomst med ca 30 milj. kr. vilket i sin tur motsvarar ca 10 kr.per mottagaravgift. anser att insatser för att höja betalningsmoralen givitsådana positiva resultat att verksamheten med pejling i enlighet med förslagfrån bör fortsätta i nuvarande omfattning. KrU 1982/83:21 5 Förslagatt nuvarande förordning förlängs med t. o.m. Vadbeträffar medelstilldelningen för den avgiftsfinansierade verksamheten beräknasi propositionen ett sammanlagt behov av 2036,41 milj. kr. med en närmareangiven fördelning på , , SR och radionämnden. Förbyggnadsstyrelsen redovisas en investeringsplan som utmynnar i enmedelsförbrukning av 53 milj. kr. För investeringar beräknas 102,9milj. och för dess driftkostnader 271,3 milj. kr. medan för SR:s drift- ochinvesteringskostnader beräknas sammanlagt 1607,6 milj. kr. Kostnaderna förradionämndens verksamhet anges till 1,61 milj. kr. Ipropositionen föreslås att dels skall få utnyttja upp fill 5 milj.kr. av nästa budgetårs medgivna förbrukning för att avbalansera det löpandeårets förbrukning, dels få rätt att intill en summa av 5 milj. kr. utnyttjamedel som inte tagits i anspråk det nästkommande budgetåret. Däijämteföreslås för ett beställningsbemyndigande om 30 milj. kr. Ifråga om medelstilldelningen till redogörs för det uppdragsom givits att utarbeta ett byggnadsprogram i Stockholm.Byggnadsprogrammet omfattar bl. a. nybyggnader av ersättningslokaler förtelevisionen motsvarande sammanlagt högst 20000 m. av detta lokaltillskottskall medföra sänkta driftkostnader varför driftmedlen för kommer attminskas av byggnadskostnaden fr. o. m. det år då lokalerna tas i bruk.Enligt det förslag fill byggnadsprogram som har presenteratskulle den sammanlagda kostnaden uppgå tiU ca 365 milj. kr., varav ca 30 milj.kr. avser vissa ombyggnader för utbildningsradion som finansieras överstatsbudgeten. Resterande investering om ca 335 milj. kr. skall finansieras medavgiftsmedel. anser att byggnadsarbetena bör påböijas ochförordar att en preliminär totalram av 320 milj. kr. förs upp iinvesteringsplanen. Regeringenföreslås få bemyndigande att inom den föreslagna ramen påböljabyggnadsarbetena. Ipropositionen föreslås vidare att regeringen får bemyndigande att avkonjunkturmässiga eUer andra skäl anvisa ytterligare högst av de förteleverket och föreslagna totala investeringsmedlen. Ifråga om principerna för medelstilldelningen för uttalas i propositionenatt kompensation för kostnadsökningar sker enligt den kombinerade pris- ochlöneindex som fastställdes av med anledning av förslag i 1982 årsbudgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 168). Den del av SR:s index somgäller prisökningar bygger på basbeloppsindex. Det medför även en kompensationför prisökningar till följd av devalvering av den svenska kronan. Generellt förstatsbudgeten gäller för /84 KrU 1982/83:21 6 attdessa ökningar ej skall kompenseras. Föredragande statsrådet föreslår därföratt kostnadskompensation för skall beräknas utan hänsyn fillkostnadsökningar till följd av devalvering. Regeringen bör gesbemyndigande att fastställa det belopp som skall frånräknas i samband medbeslut om medelstilldelning till SR för /84, Regelbundnaberäkningar av basbeloppsindex kan komma att upphöra under nästa budgetår.Regeringen bör därför bemyndigas att om så sker - besluta om övergång fillannan likvärdig indexkonstrukfion för beräkningar av kompensation förkostnadsökningar för . SRbör ha möjlighet att i kostnadsutjämnande syfte från rundradiofonden rekvirerahögst 30 milj. kr. med skyldighet att under nästföljande budgetår återbetalamotsvarande belopp. Denna dragningsrätt skall avse . De medelsom erhålls genom utnyttjande av dragningsrätten får ej behållas som ettpermanent lån till koncernen. Regeringen, eller efter beslut av regeringen ,bör därför få bemyndigande att i kostnadsutjämnande syfte frånrundradiofonden rekvirera högst 30 milj. kr. Ipropositionen erinras om att mottagara vgiften har varit oförändrad sedan den1 . Med hänsyn bl. a. till ambitionen för radio- och TV-verksamhetenoch de förutsättningar man i övrigt har att räkna med förordas att den allmännamottagaravglften höjs med . fr.o.m. den 1 juli1983. Tillägget för innehav av färg-TV-apparat bör vara oförändrat, dvs. 160 kr.Med den föreslagna höjningen uppskattas fondbehållningen vid budgetårets sluttill 110 milj. kr. I mofion 1982/83:240 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående försöksverksamhet med reklamfinansierad lokalradio inom bl. a. RadioÖrebros sändningsområden. 1 motion 1982/83:575 av () ochJan-Erik () yrkas 1. att anhåller om attregeringen tar initiativ för att få radio-TV-bolagen i att samarbetaför att uppnå gemensamma efiska koder för programverksamheten vad gälleråtergivande av våld, såväl faktiskt som fiktivt, och att dessa koder utformasså att de kan gälla i så många länder i som möjligt, 2. att hos regeringenanhåHer om att koder liknande dem som avses i yrkande 1 utarbetas för andramedier film, video och andra former av visuella medier som är underutveckling. Imotion 1982/83:746 av m. fl. (m) yrkas 1. att uttalaratt radionämndens verksamhet utformas så att vidgade möjligheter skapas förinitiafivgranskning. KrU 1982/83:21 7 2. att i skrivelse tiUregeringen hemställer om utredning och förslag i syfte att ge radionämndenmöjligheter att föreskriva för programföretag hur nämndbeslut skall redovisasi programföretagets sändningar, 3. att som sin meningger regeringen till känna att massmediekommittén bör ges i uppdrag att utredafrågan om vidgade sanktionsmöjligheter för radionämnden. I mofion 1982/83: 748 av () och ElisAndersson (c) yrkas att hemställer att regeringen tar uppförhandlingar med i syfte att få till stånd en bättre bevakningav frågor av intresse för handikappade, exempelvis genom inrättande avsärskilda handikappredaktioner. I motion 1982/83:751 av () yrkasatt beslutar att som sin mening ge regeringen fill känna vad som imotionen anförts om informationsprogram om hälsoupplysning. I motion 1982/83:752 av () yrkasatt hos regeringen anhåller att medel ur rundradiorörelsens fondanvisas för uppförande av en sändaranläggning i enligt vad som imotionen anges. Imotion 1982/83: 1092 av m.fl. (vpk) yrkas 1. att uttalar attförsöksverksamheten med kabel-TV endast bör ske i överensstämmelse med dekulturpolitiska målen, 2. att uttalar attmassmediekommittén bör ges en parlamentarisk förankring med samtliga riksdagspartierföreträdda samt att kommittén bör ges tilläggsdirektiv i enlighet medmotionen, 3. att hos regeringenhemställer om att möjHgheterna utreds att med bibehållande avlicensfinansiering delvis finansiera över statsskatten i delarsom ej direkt berör programverksamheten, 4. att uttalar sig föratt radionämndens verksamhet finansieras med skattemedel, 5. att beslutar attmedge ett extra anslag om 40 milj. kr. ur rundradiofonden isyfte att kompensera effekterna av devalveringen och momshöjningen, 6. att uttalar attSveriges Radios organisafion bör ses över för att stärka den sammanhållnaorganisationen samt stärka moderbolagets ställning både när det gäller attkunna företräda radio/TV utåt och för att kunna genomföra kostnadsbesparandesamordning inom koncernen. 7. att uttalar attSveriges Television bör inrikta sin jångfids-planering på att egenproduktionenskall höjas till av utbudet, 8. att uttalar att ensekundäranvändning på video av nuvarande och kommande programär önskvärd och bör inriktas bl. a. på användning i kultur- och föreningslivetoch inte i första hand räknas som en inkomstkälla förutsatt att deupphovsrättsliga frågorna löses genom avtal. KrU 1982/83:21 8 I mofion 1982/83:1320 av ()yrkas att hos regeringen begär en prioriterande kartläggning avtextningsönskemål beträffande olika programarter inom televisionen. I mofion 1982/83:1323 av m. fl. (s)yrkas att som sin mening uttalar önskvärdheten av konfinuerligsändning av nyheter i TV på teckenspråk. Imofion 1982/83:1328 av m.fl. (m) yrkas 1. attriksdagen uttalar sig för en översyn av sändningarna på minori tetsspråken, i syfte att bättre tillgodose stora nyanlända flyktinggrupper, 2. attriksdagen uttalar sig för att radio- och TV-bolagen inför sändning ar på polska. I motion 1982/83:1333 av m.fl. (c,m, fp) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen tiU känna vadsom i motioiien anförts angående sändningsort i . I mofion 1982/83:1336 av Hans Nyhage m.fl. (m, c)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som ett självständigt lokalradioområde. Imotion 1982/83:1340 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om främjande avberättartradition i lokalradion, 2. att i enlighet medvad som anförts i vpk:s mediemofion 1982/83:1092 medger SR/TV-koncernenmöjlighet att utnyttja ytteriigare medel ur rundradiofonden för att bolagens avriksdagen fattade beslut om målsättningar bättre skall kunna uppfyllas. I mofion 1982/83:1673 av m.fl.(c) yrkas - med hänvisning tiH vad som anförts i motion 1982/83:1669 1. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen tiU känna vad som i nämnda motion anförts om utbyggnaden av kabel-TV-nätet, 2. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i nämnda motion anförts om tilläggsdirektiv till massmedieutredning en. I mofion 1982/83:1852 av ()yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en TV-fri kväll vaije vecka. Imofion 1982/83:1855 av m. fl. (m) yrkas 1. att begär attregeringen utformar tilläggsdirektiv till massmedieutredningen innebärande attdet tiU utredningen knyts informations-teknologisk sakkunskap samt attutredningen får i uppdrag att utreda reklamfinansiering av radio och TV, KrU 1982/83:21 9 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motiorien anförts om allmänhetens rätt attta del av de vidgade informationsmöjligheter som satellittekniken erbjuder, 3. att avslår förslagettill Lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav avtelevisionsmottagare, 4. att med den imotionen anförda förändringen godkänner förslaget till medelsberäkning för denavgiftsfinansierade verksamheten inom . I mofion 1982/83:2186 av () och HugoBergdahl (fp) yrkas - med hänvisning till vad som anförts i mofion 1982/83:2185 att hos regeringen hemställer om åtgärder för att ge iuppdrag att projektera utbyggnad av kabel-TV-nät på det sätt som i nämndamotion anförts. Kommittén (U 1982:07) för vissa massmediefrågor somtillkaUades i juH 1982 erhöll nya direkfiv (Dir 1983:19). Idirekfiven redovisas inledningsvis bl. a. den nuvarande massmediestrukturen iSverige och den aktuella tekniska utvecklingen. Härvid nämns även attteleverket har planer på att bygga ut ett omfattande kabelnät i första hand påde orter där en utbyggnad är ekonomiskt motiverad. UtbildningsministernframhåUer att utvecklingen inom områdena kabel-och satellitdistribution,text-TV, teledata och videogram kommer att i väsentlig grad förändraförutsättningarna för massmediernas nuvarande verksamhet. Vilka effekterianspråktagandet av ny teknik kommer att få beror, säger hon, emeHertid på vUkapoHtiska beslut som fattas om utbyggnad och användning. Frågan om utbyggnadoch användning av kabelsystem som riktar sig till allmänheten är central idetta sammanhang. Ifråga om massmediekommitténs uppgifter anges i ett allmänt avsnitt att den börlägga fram förslag till beslut om principer för utbyggnad och utnyttjande av nyteknik för massmedieändamål. Förslagen bör utarbetas utifrån såvälmassmediepolitiska som kulturpolitiska utgångspunkter. Arbetsuppgifternapreciseras närmare på följande sätt. Den massmediepolitiska bedömningen bör gälla hur nykommunikationsteknologi kan användas för att bibehålla en mediestruktur ochett medieutnyttjande som är önskvärt med hänsyn tiU att variafion och mångfaldskall upprätthåUas inom massmedieområdet. Vid den kulturpolitiska prövningenbör olika användningar av ny teknik relateras till de mål som gäUer för denstatliga kulturpolitiken. Den nya teknikens effekter på barnens villkor bördärvid särskilt uppmärksammas. kan mångfalden inom pressen och förekomsten av en radio och TV spm verkar iallmänhetens tjänst ses som strukturella förutsättningar för ti Riksdagen1982/83. KrU 1982/83:21 10 attuppfylla såväl massmediepolitiska som kulturpolitiska mål. Mångfald inompressen måste eftersträvas även . Kommittén bör vidare utgå från attföretag som verkar i allmänhetens tjänst också i fortsättningen bör ha enledande roU i radio- och TV-verksamheten i landet. De regler som skapas föranvändningen av ny teknik bör främst syfta till att det kompletterande utbudsom ny teknik kan ge fillgång till fyUer rimliga krav på kvaHtet ochtillgänglighet. Kommitténbör belysa hur pressen kan komma att påverkas av den tekniska utvecklingen förspridning av radio- och TV-program. Kommittén bör härvid begränsa sig till attange verkningarna i deras huvuddrag samt peka på var ett fördjupatutredningsarbete kan behövas. På samma sätt bör kommittén belysa huranvändningen av ny teknik påverkar förutsättningarna för radio- ochTV-verksamhet av nuvarande slag. Kabeltekniken kan användas för en rad olikaändamål, av vilka inte alla kan hänföras till massmedieområdet. Kommittén böravge förslag om regler för de användningar som bör räknas till massmedierna.Även om kabeltekniken kan användas för annat, är det användningar förmassmedieändamål som kommer att dominera. Det är därförnaturligt att massmediekommittén, utifrån de särskilda krav som följer avanvändning för massmedieändamål, också kommer att uppehålla sig vid frågor somrör utbyggnad av kabelnät, tekniska krav m. m. Dennya kommunikationsteknologin har stort intresse för såväl nyttjarna av dennateknologi som för producenterna. De avancerade kommunikationssystem somutvecklas kan ge bredare underlag för de viktigaindustrigrenar som redan har stor betydelse för sysselsättning ochutrikeshandel. Det är därför angeläget att svensk data- och elektronikindustrikan fortsätta att aktivt medverka i utvecklingsarbetet på detta område. När det gäller teknikens utbyggnad börmassmediekommittén lägga fram förslag om vilka krav som från kulturpolitiskaoch massmedie-poHtiska utgångspunkter bör ställas vid utbyggnad av kabelsystem.Därvid bör kommittén enligt direkfiven särskilt behandla följande frågor. Utbyggnad av kabelnät kommer med stor sannolikhetatt ta . Utbyggnadstakten beror på många faktorer såsom kostnader,möjliga användningsområden, geografiska förhållanden, plan- ochägoförhållanden m. m. Det är emellertid angeläget att en utbyggnad redan frånbörjan sker planmässigt så att lokala och regionala nät efter hand kansamordnas.