bet · G601SfU18 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag till folkpensioner m. m. 1982/83:100) Utskottet behandlar i dettabetänkande de i proposition 1982/83:100, bilaga 7 () underlitt. Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom upptagna anslagen D 2.Folkpensioner, D 3. Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension och D4. Ersättning till postverket för pensionsutbetalningar, jämte motioner. Regeringen har under punkt D 2 (s.56-58) föreslagit att till Folkpensioner för /84 anvisa ettförslagsanslag av 40 . I motion 1982/83:198 av BengtKindbom m. fl. (c) hemställs att begär att regeringen snarastframlägger förslag till ändring av lagen om pensionstillskott innebärande attvid beviljande av pensionstillskott till ålderspensionen skall bortses från makesundantagande från ATP. I motion 1982/83:292 av m. fl. (c)hemställs 1. att hos regeringen begäratt förslag skyndsamt läggs fram, innebärande en rätt till pensionstillskottför den som begärt undantagande fiån ATP, 2. att begär att regeringensnarast framlägger förslag till ändring av lagen om pensionstillskottinnebärande att vid beviljande av pensionstillskott till ålderspension skallbortses från makes undantagande från ATP. I motion 1982/83:448 av () hemställs att beslutar att handikappersättningen skall kvarstånär handikappade vistas utomlands som biståndsarbetare. I motion 1982/83:451 av MargaretaPersson (s) hemställs att hos regeringen hemställer om en översyn avåldersgränsen för barntillägg till ålders- och förtidspension. I motion 1982/83:569 av MargaretaPersson (s) hemställs att begär att regeringen gör en översyn avreglerna för vårdbidrag till föräldrar med handikappade barn i syfte att utökapersonkretsen genom att en fjärdedels vårdbidrag införs. 1 motion 1982/83:1261 av m. fl. (m)hemställs 1Riksdagen 1982/83. SfU1982/83:18 i 2 1. att riksdagenbeslutar att folkpensionärer som på grund av undantagande från ATP endastuppbär folkpensionens grundbelopp fr. o. m. skall ha rätt tillpensionstillskott i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att riksdagenbeslutar att för finansieringen av den sålunda vidgade rätten tillpensionstillskott för /84 under anslaget D 2. Folkpensionerföreslå ett med . I motion 1982/83:1263 av IngemarEliasson (fp) och () hemställs att beslutar attreglerna om inverkan av undantagande från ATP på pensionstillskott till änkaavskaffas i enlighet med pensionskommitténs förslag. I motion 1982/83:1268 av DorisHåvik (s) och () hemställs att som sin menirig gerregeringen till känna att 7 kap. 1 § lagen om allmän försäkring bör bli föremålför översyn. I motion 1982/83:1280 av () hemställs att hos regeringen begär förslag till samordning avåldersgränsen för barntillägg med övriga åldersgränser för försäkringsförmånerm. m. avseende barn. I motion 1982/83:1603 av MargitSandéhn (s) och () föreslås i yrkande 1 att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandehandikappersättning för att de psoriasissjukas kostnader i samband medsjukdomen minskas. I motion 1982/83:1649 (motivering i1647) av m.fl. (fp) hemställs, såvitt nu är i fråga, att regeringenredovisar regelförändringar i fråga om beräkning av basbeloppet, enligt vad somanförs i motionen. (Motion 1982/83:1649 i övrigt behandlas i betänkande SfU1982/83:17.) I motion 1982/83:2142 (motivering i2140) av m. fl. (c) hemställs i yrkande 2 att riksdagenbeslutar att de beräkningsgrunder för basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring som tillämpades vid fastställande av basbeloppet även skalltillämpas vid fastställande av basbeloppet och följande år. Beräkningsgrunder för fastställande av basbeloppet Genom beslut av idecember 1982 återinfördes fr. o, m. den beräkningsmetod förbasbeloppet som gällde före , dvs. basbeloppet beräknas medutgångspunkt i förändringar i konsumentprisindex (prop. 1982/83:55, SfU1982/83:13 och rskr 101). Denna återgång till tidigare beräkningsgrunder slårigenom första gången vid SfU1982/83:18 3 bestämmandet av basbeloppet för , eftersombasbeloppet fastställs årsvis . Mot bakgrund häravanfördes i nämnda proposition att ställningstagande endast skulleinnebära ett ställningstagande i principfrågan och att ett lagförslag skulleföreläggas först . De bestämmelser för beräkning av basbeloppet som gälldeför innebar att basbeloppet beräknades med utgångspunkt inettoprisindex. Således skulle förändringarna i det allmänna prislägetberäknas med bortseende från indirekta skatter, tullar och avgifter medantillägg skulle göras för subventioner och dessutom skulle bortses frånförändringar i energipriser. 1 motion 1649 av m. fl. begärs som enbesparingsåtgärd att de beräkningsgrunder för basbeloppet som gällde för 1982skall återinföras fr. o. m. . Även motionärerna i motion 2142 av m.fl. vill ha en återgång till de beräkningsgrunder för basbeloppet somtillämpades för . De begär i yrkande 2 ett beslut av om attnämnda beräkningsgrunder skall tillämpas vid fastställande av basbeloppet förår 1984 och följande år. I motionen framhålls att en sådan åtgärd skulle varaen besparing som dessutom skulle ha en klar fördelningspolitisk profil. När höstas beslutade om en återgång tillde beräkningsgrunder för basbeloppet som gällde före (seSfU 1982/83:13) framhöll utskottet bl. a. aft de beräknade åriigabesparingarna till följd av ändrade bestämmelser för beräkning av basbeloppeti det närmaste hade uteblivit och dessutom hade föranlett ökadeutgiftspåtaganden i kompensationssyfte. Utskottet fann mot denna bakgrund attdet snarare var en långsiktig urholkning av pensionssystemet som eftersträvatsän kortsiktiga besparingar. Utskottet underströk också att de ändradeberäkningsgrunderna skapat oro och osäkerhet om det framtida pensionsskyddetoch att det således var angeläget att återskapa tilltron till ATP-systemet. Motdenna bakgrund tillstyrkte utskottet propositionens förslag. Utskottet anser att bör vidhålla sin ovanredovisade uppfattning i frågan och avstyrker följaktligen bifall tillmotionerna 1649 i denna del och 2142 yrkande 2. Pensionstillskott vid undantagande från ATP m. m. Pensionärer utan ATP eller med lågATP har utöver grundpension rätt till pensionstillskott. Pensionstillskottutgår f. n. av basbeloppet för ålderspensionär och avbasbeloppet för folkpensionär med hel förtidspension. Försäkrad hade före möjlighet attanmäla undantagande från ATP såvitt avsåg inkomst av annat förvärvsarbete änanstäUning. 1* 1982/83. SfU1982/83:18 4 sådant undantagande kan medföra att pensionstillskottenhelt eller delvis reduceras, eftersom vid bedömning av rätten tillpensionstillskott hänsyn skall tas till den ATP som skulle ha utgått omundantagande inte hade skett. Vid bedömningen av änkas rätt till pensionstillskottbeaktas inte bara faktiskt utgående änkepension från ATP utan även sådanänkepension som skulle ha utgått om den avlidne maken inte hade omfattats avundantagande från ATP. Denna inverkan av änkepension tar sikte inte enbart påpensionstillskott till änkepension. Också för pensionstillskott till ålders-eller förtidspension som uppbärs av änkan har sådan beräknad tilläggspension iform av änkepension betydelse. Detta medför att, när änkan uppnår den allmännapensionsåldern och änkepension från folkpensioneringen avlöses av ålderspensionfrän folkpensioneringen, hennes rätt till pensionstillskott alltjämt kommer attpåverkas av den änkepension som skulle ha kunnat utgå om den avlidne maken intehade omfattats av ett undantagande. Ytterligare en konsekvens av regelsystemetär följande. Så länge båda makarna är i livet beviljas vardera av demålderspension från folkpensioneringen. Till kvinnan utges fulltpensionstillskott medan mannen på grund av att han varit undantagen från ATPinte får något sådant. När mannen avlider har kvinnan förlorat detpensionstillskott som har utgetts till hennes ålderspension. Dettahar då nämligen avräknats mot den änkepension från ATP som skulle ha utbetalatsom undantagande inte hade gällt för den avlidne mannen. I en rad motioner tas upp frågor om rätten tillpensionstillskott vid undantagande från ATP. Motionärerna begär i huvudsakförslag i två hänseenden. Dels begärs en mera generell rätt tillpensionstillskott vid undantagande, dels begärs en lösning i frågan om änkasrätt till pensionstillskott vid makes undantagande. Båda de nämndafrågeställningarna tas upp i motion 292 av m. fl. Motionärernabegär i yrkande 1 ett förslag skyndsamt som innebär en rätt tillpensionstillskott för den som begärt undantagande från ATP. I motionenframhålls att då pensionstillskottet infördes gjordes det beroende avanslutningen till ATP-systemet, vilket medfört att många av, dem som begärtundantagande från ATP gått miste om hela den standardförbättring som skett avfolkpensionen. Motionärerna pekar vidare på att den som haft undantagande frånATP fått betala högre folkpensionsavgift än den som anslutit sigtill ATP-systemet. Anledningen härtill var att avgifterna till ATP varavdragsgilla vid taxeringen, och därmed blev såväl den taxerade inkomsten somfolkpensionsavgiften lägre för ATP-anslutna än för dem som begärt undantagandefrån ATP. Enligt motionärernas mening är det således uppenbart att företagare,som haft undantagande från ATP under sina aktiva år betalat såväl störreavgifter till folkpensioneringen som högre skatter än de som varit anslutnatill ATP-systemet. Mot bakgrund härav är, anför motionärerna, nuvarandebestämmelser om rätt till pensionstillskott för dem SfU1982/83:18 5 som haft undantagande från ATP så uppenbart orättvisa attde möjligt måste undanröjas. Motionärerna pekar också på en annanenligt deras mening uppenbar orättvisa, nämligen att änkas rätt tillpensionstillskott är beroende av om den avlidne maken haft undantagande frånATP. I denna fråga hänvisar motionärerna till att en enig pensionskommitté isitt betänkande (SOU 1981:61) Familjepension föreslagit att rätt till pensionstillskottskall tillkomma änka oberoende av makes undantagande från ATP, och motionärernabegär i yrkande 2 ett lagförslag i enlighet härmed. Även i motion 1261 av m. fl. begärs rätttill pensionstillskott för de folkpensionärer som på grund av undantagandefrån ATP endast uppbär folkpensionens grundbelopp. Undantagande bör enligtmotionärerna göras endast för dem som den 1 juH 1982 hade ett gällandeundantagande från ATP. Motionärerna begär beslut av om lagändring fr.o. För att finansiera de kostnader som följer av förslagetföreslås i motionen ett i förhållande tiH regeringens förslag med 100 000 000kr. förhöjt anslag till Folkpensioner. Motionärerna i motion 198 av m. fl. begäratt regeringen framlägger förslag till ändring av lagen ompensionstillskott som innebär att vid beviljande av pensionstillskott tillålderspension för änka skall bortses från makes undantagande från ATP. I motion1263 av och begärs med hänvisning till pensionskommitténsbetänkande att beslutar att reglerna om inverkan av undantagande frånATP på pensionstillskott till änka avskaffas i enlighet med kommitténs förslag. Utskottet har under en följd av år behandlat yrkanden omrätt till pensionstillskott vid undantagande (senast SfU 1981/82:10). I frågaom ett generellt slopande av nuvarande inskränkningar i denna rätt harutskottet hänvisat till att pensionskommittén i betänkande (SOU 1977:46)Pensionsfrågor övervägt denna fråga i samband med att kommittén framlagtförslag om att möjligheten att anmäla undantagande från ATP skulle slopas.Pensionskommittén har i fråga om en generell rätt till pensionstillskott vidundantagande framhållit bl. a. följande. Bakgrunden till bestämmelserna omatt ett undantagande från ATP påverkar dels rätten till pensionstillskott, delsanslutningen till arbetsskadeförsäkringen är att man har velat undvika attförmåner utgår som inte skulle ha utgått om vederbörande hade varit med i ATP.I annat fall skulle nämhgen såväl pensionstillskott som livränta frånarbetsskadeförsäkringen så att säga kostnadsfritt fylla ut den del somförsäkrade, som har varit anslutna till ATP, i stället får i form av ATP. Fördem som är i aktiv ålder vill kommittén peka på de upprepade möjligheter somberörda kategorier har fått och i princip alltid har haft att få träda in isystemet igen. I vissa fall kommer härvidlag pensionstillskottens storlek attpåverkas av ett tidigare undantagande men man bör enligt kommitténs uppfattninghålla i minnet att försäkrade som har anmält undantagande själva en gång harvalt att disponera sina inkomster på SfU1982/83:18 6 I stället för avgifter till ATP-försäkringenkan ett motsvarande belopp ha använts i t. ex. en rörelse eller för attfinansiera en privat pensionsförsäkring. Att det senare visar sig att ettundantagande från ATP får vissa konsekvenser för den försäkrade har kanske meraberott på svårigheter att nå ut med information än på brister i försäkringssystemet. Kommitténs bedömning var såledesatt nuvarande bestämmelser såvitt gäller rätt till pensionstillskott bör gällaäven i fortsättningen och utskottet har, i sitt av godkändabetänkande SfU 1981/82:10, anslutit sig tHl denna bedömning. Förslaget om slopande av möjligheten att anmälaundantagande från ATP har genomförts fr. o. m. (prop.1980/81:178, SfU 1980/81:28, rskr 406). I likhet med pensionskommittén avstodregeringen i nämnda proposition från att lägga fram förslag om rätt tillpensionstillskott vid undantagande. Utskottet anser att bör vidhållasin tidigare ståndpunkt i frågan och avstyrker således bifall till motionerna292 yrkande 1 och 1261. Vad härefter gäller bestämmelserna om änkas rätt tillpensionstillskott när maken varit undantagen från ATP har utskottet vidtidigare behandling av motionsyrkanden härom i sitt ovannämnda betänkandehänvisat till att pensionskommittén i sitt slutbetänkande (SOU 1981:61)Familjepension funnit att gällande bestämmelser härför i vissa fall kan geupphov till effekter som framstår såsom mindre tillfredsställande. Kommitténhar därför föreslagit att rätt till pensionstillskott skall tillkomma änkaoberoende av makes undantag såväl när hon uppbär ålders- och förtidspension somänkepension. Utskottet förutsatte vid den nämnda behandlingen att regeringensnarast skulle vidta åtgärder för att frågan om pensionstillskott till änkorskulle få en lösning. slutbetänkande har remissbehandlats ochövervägs f. n. inom . I budgetpropositionen har förutskickatsatt avsikten är att en proposition på grundval av betänkandet skall framläggastill . Utskottet förutsätter att regeringen därvidlägger fram förslag som innebär att frågan om pensionstillskott till änkor fåren lösning. Med det anförda får motionerna 198, 292 yrkande 2 och 1263 ansesvara tillgodosedda. Barntillägg utgår enligt 9 kap. 1 §lagen om allmän försäkring (AFL) för varje barn under 16 är till försäkradförälder som uppbär ålders- eller förtidspension från folkpensioneringen. Två motioner tar upp frågan om åldersgränsen förbarntillägg. 1 motion 451 av framhålls att olikaåldersgränser gäller inom olika bidragssystem. Så t. ex. utgår barnpension frånfolkpensionssystemet till dess barnet fyller och barnpension frånATP-systemet till dess barnet SfU1982/83:18 7 fyller medan barntillägg utgår till dess barnetfyller . Enligt motionären verkar systemet med olika åldersgränserologiskt, och det slår också orättvist. Motionären begär därför en översyn avåldersgränsen för barntillägg. Även motionären i motion 1280 av på denna differentiering av åldersgränserna inom olika bidragssystem, ochhon begär förslag till samordning av barntilläggets åldersgräns medåldersgränser inom övriga bidragsformer. har i sitt förenämnda slutbetänkande SOU1981:61 behandlat frågan om åldersgränsen för rätt till barntillägg. Kommitténhar därvid framhållit att 16-årsgränsen för barntillägg från börjanöverensstämde med den åldersgräns som gällde för bl. a. barnpension frånfolkpensioneringen, underhällsbidrag enligt ochbidragsförskott. I fråga om dessa andra förmåner har åldersgränsen nu höjtstill , och motivet härför har främst varit att bidra till de ökadekostnader som följer av att allt fler barn fortsätter att studera även sedan deuppnått . Mot denna bakgrund har pensionskommittén föreslagit attäven åldersgränsen för rätt , till barntillägg bör höjas till . betänkande är som tidigare nämntsföremål för beredning inom , och avsikten är att regeringen iår skall framlägga en proposition i ämnet till . Utskottet anser attdet finns skäl avvakta denna proposition innan vidtar någon åtgärdmed anledning av motionerna 451 och 1280. Handikappersättning kan f. n. utgåmed 63, 48 eller av basbeloppet alltefter omständigheterna i detenskilda fallet. Ersättningen tillkommer försäkrad som fyllt och som,innan han fyllt , för avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt isådan omfattning att han antingen i sin dagliga livsföring behöver meratidskrävande hjälp av annan eller - för att kunna förvärvsarbeta - behöverhjälp av annan eller eljest till följd av handikappet får vidkännas betydandemerutgifter. Motion 1603 av och tar uppfrågan om handikappersättning till psoriasissjuka. Motionärerna pekar på attpsoriasis kan medföra höga kostnader för den sjuke såsom exempelvis för resortill och från behandlingsanläggningarna och för inköp av egen ljusanläggning.Vidare påverkas sänglinne och kläder av de preparat som den sjuke måste användaoch slits därför onormalt genom täta tvättningar. Enligt motionärerna börhandikappersättning utgå till kroniskt psoriasissjuka dels som kompensation förväsentligt höjda levnadskostnader, dels för höga vårdkostnader. Motionärernabegär i yrkande 1 ett uttalande från i enlighet med det anförda. har haft i uppdrag att utreda fråganom skäliga merutgifter inom ramen för handikappersättningen. SfU1982/83:18 8 utredningsuppdrag har redovisats i betänkandet (Ds S1981:16) Merutgifter m, m. inom handikappersättningen. Beträffande rätt tillhandikappersättning för psoriasissjuka har verket efter genomgång avrättspraxis funnit att endast individuella bedömningar kan komma i frågahärvidlag. Mot bakgrund av det ovan anförda anser sig utskottet inteböra göra något generellt uttalande om rätt till handikappersättning förpsoriasissjuka, och utskottet avstyrker således bifall till motion 1603 yrkande1. I motion 448 av begärs att riksdagenbeslutar att handikappersättningen skall utgå även när den handikappade vistasutomlands som biståndsarbetare. Motionären framhåller att Synskadades riksförbundsedan många år bedriver ett omfattande internationellt biståndsarbete och attförbundet ansett det vara en lämplig form av bistånd att skicka ut synskadadesom biståndsarbetare. Det har emellertid visat sig att handikappadebiståndsarbetare går miste om sin handikappersättning vid utlandsvistelse.Enligt motionärens mening blir merkostnaderna för den handikappade knappastmindre vid utlandsvistelse utan snarare tvärtom. För att göra det möjligt förhandikappade att på lika villkor som andra göra en biståndsinsats är det, anförmotionären, ett rimhgt rättvisekrav att handikappersättning skall utgå även vidsådana uppdrag. Utskottet vill inledningsvis ge en kort redogörelse förbakgrunden till gällande socialförsäkringsregler för bl. a. biståndsarbetare.Förutsättningen för att en försäkrad som lämnar skall omfattas av lagenom allmän försäkring och således vara berättigad till olika förmåner är fr. o.m. att utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Förenämnda datum bestod anknytningen till det svenska socialförsäkringssystemet ipraktiken efter avresan från även omutlandsvistelsen redan från början var avsedd att vara än ett år.Denna precisering av bosättningsbegreppet beslutades av under våren1982 (SfU 1981/82:16, rskr 435) i enlighet med förslag i proposition1981/82:199. Propositionen hade föranletts av bl. a. en inom socialdepartementetupprättad promemoria (Ds S 1981:14) Socialförsäkring för vissa utlandsanställdam. I departementspromemorian föreslogs att arbetstagare som sänds ut av sinarbetsgivare för arbete utomlands skulle ges särskild status i fråga omförmåner av socialförsäkringsnatur utan anknytning till annars tillämpaderegler om bosättning. I propositionen lades emellertid inte fram något förslagom särregler för utsänd arbetskraft. 1 en socialdemokratisk motion begärdesdock ett lagförslag i enlighet med promemorians förslag, och utskottetssocialdemokratiska ledamöter reserverade sig till förmån för motionen. Medhänsyn till det anförda anser utskottet att frågan om handikappersättning tillbiståndsarbetare inte kan lösas separat utan måste prövas i ett störresammanhang. Utskottet, som har förståelse för de problem som påtalas i motion448, förutsätter att frågan om särregler för utsända kommer att övervägas pånytt inom . Någon åtgärd med anledning av motion448 är därför inte påkallad f. n. SfU1982/83:18 9 För vård av barn som pågrund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov av särskild tillsyn och vård kan förälder uppbäravårdbidrag. Förmånen utgör en fristående folkpensionsförmån och kan utgå medbelopp motsvarande hel eller halv förtidspension jämte pensionstillskott. I motion 569 av begärs en översyn avreglerna för vårdbidrag i syfte att införa även ett fjärdedels vårdbidrag.Motionären anför att det finns grupper av barn, främst allergiker ochdiabetiker, vars handikapp inte berättigar till värdbidrag eftersommerkostnaderna inte är tillräckligt stora. Det har emellertid, enligtmotionären, visat sig att såväl olika allergier som diabetes kan medföra storakostnader som kan vara svåra att belägga. Det är därför angeläget att man införytterligare en bidragsnivå. Utskottet behandlade vid föregående en motion medsamma syfte som den nu aktuella. I sitt av godkända betänkande SfU1981/82:18 hänvisade utskottet till att en av anhörigvårdskommitténs föreslagnamodeller för vårdbidragets utveckling innebar att vårdbidraget skullekompletteras med en ny lägre nivå om ett fjärdedels bidrag. Kommittén ansågemellertid att detta f. n. inte kunde realiseras av kostnadsskäl. Utskottetavstyrkte av samma skäl bifall till motionen. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt i frågan och avstyrkersåledes bifall till motion 569. Övriga yrkanden om pensionsfrågor Enligt 7 kap. 1 § lagen om allmänförsäkring har försäkrad som fyllt och ej åtnjuter ålderspension enligtdenna lag rätt till förtidspension för tid före den månad då han fyller 65 årom hans arbetsförmåga på grund av sjukdom är nedsatt med minst hälften ochnedsättningen kan anses varaktig. I motion 1268 av och begärs enöversyn av 7 kap. 1 § lagen om allmän försäkring i syfte att ändra bestämmelsenså att en halv förtidspension kan kombineras med ett halvt förtida uttag avålderspension. Bestämmelsen i dess nuvarande lydelse hin' . '-(/nämligen ensådan kombination, och motionärerna kan mot bakgrund bv den reducering av ålderspensionen som ett förtida uttagmedför inte se någon anledning härtill. Utskottet anser i likhet med motionärerna att bestämmelseni 7 kap. 1 § AFL bör bli föremål för översyn i syfte att utröna huruvida rätttill halv förtidspension skulle kunna kombineras med rätt till etthalvt förtida uttag av ålderspension. Det får ankomma på regeringen att avgörai vilket sammanhang en sådan översyn bör göras men utskottet vill understry- SfU1982/83:18 , 10 ka angelägenheten av att frågan utreds möjligt.Det anförda bör ges regeringen till känna. 1. beträffandeberäkningsgrunder för basbeloppet attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1649 i motsvarande del och 1982/83:2142yrkande 2, 2. beträffande pensionstillskott vid undantagande från ATP m. m. attriksdagen avslår motionerna 1982/83:198, 1982/83:292, 1982/83:1261 yrkande 1och 1982/83:1263, 3. beträffandeåldersgränsen för barntillägg attriksdagen avslår motionerna 1982/83:451 och 1982/ 83:1280, 4. beträffanderätt till handikappersättning för psoriasissjuka att avslår motion1982/83:1603 yrkande 1, 5. beträffandebibehållande av handikappersättning vid utlandstjänst attriksdagen avslår motion 1982/83:448, 6. beträffandefjärdedels vårdbidrag attriksdagen avslår motion 1982/83:569, attriksdagen med bifall till propositionen och avslag på motion 1982/83:1261yrkande 2 till Folkpensioner för /84 anvisar eft förslagsanslagav 40 ,