bet · G601SkU50 · 1982-12-31 00:00:00 — Lag om skattereduktion för aktieutdelning 1 §Skattereduktion för aktieutdelning medges fysiska personer och dödsbon enligtbestämmelserna i denna lag. 2 § Medaktieutdelning avses i denna lag utdelning i pengar som utgår på 1. aktie i svenskt aktiebolag, om aktien vid den tidpunktdå utdelningen blir tillgänglig för lyftning är inregistrerad vid , 2. andel i svensk aktiefond, om fonden vid ingången avdet år då utdelningen blir tillgänglig för lyftning till minst två tredjedelar består avvid inregistrerade aktier i svenska aktiebolag, 3 § Aktieutdelning medför rätt till skallereduktion endastom 1. utdelningenutgör intäkt av kapital för den skattskyldige och 2. denne ärskatlskyldig för utdelningen enligt 53 § kommunalskattelagen (1928:370) och 6 §lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. En delägare i ett handelsbolag eller i ett dödsbo, som ibeskattningshänseende behandlas som ett handelsbolag, har inte rätt tillskattereduktion för utdelning som har uppburits av bolaget eller boet. 4 § Underlag för beräkning av skattereduktion är summan avde aktieutdel ningar som har blivit tillgängliga för lyftning under beskattningsåret, dock högst . I fråga om makar gäller att underlaget för den ena maken får överstiga i samma mån som den andra makens underlag understiger detta belopp. Underlagetavrundas nedåt till helt hundratal kronor. 5 § Skattereduktion för aktieutdelning uppgår till 30procent av underla get. SkU1982/83:50 36 6 § I fråga om skattereduktion för aktieutdelningtillämpas 2 § 4 mom. femte och sjätte styckena uppbördslagen (1953:272). Skattereduktion för aktieut delning skall tillgodoräknas den skattskyldige före skattereduktion enligt 2 § 4 mom. uppbördslagen. Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig atterlägga sjömansskatt och har denna nedsatts enligt 12 § 4 mom. lagen(1958:295) om sjömansskatt på grund av bestämmelserna i denna lag, skallreduktionsbeloppet minskas med det belopp varmed nedsättning har skett. 7 § Bestämmelserna i denna lag om makar tillämpaspå skattskyldiga som taxeras med tillämpning av 52 § 1 mom. kommunaiskattelagen (1928:370) och 11 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Denna lag träder i kraft den 1januari 1984 och tillämpas första gången i fråga om utdelning som tas tillbeskattning vid taxering. 3. att beslutar att medverkan från upphäva lagen om skattereduktion förfackföreningsavgift samt göra de följdändringar i andra lagar som däravföljer. har påskatteutskottets begäran yttrat sig över propositionen samt motionerna 2374och 2378 - såvitt avser skattefrihet för stipendier - och motion 2376.Yttrandet är fogat som bilaga till detta betänkande. Den av beslutadeinkomstskattereformen innebär i sina huvuddrag en sänkning av marginalskatternaoch en begränsning av underskottsavdragens skattemässiga värde. I den nu aktuella propositionen föreslås vissaföljdändringar till inkomstskattereformen m. m. Ändringarna berör bl. a.förfarandet vid bestämmande av underlag för tilläggsbelopp, reglerna förberäkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst och handläggningen avfrågor avseende den av beslutade skattereduktionen förfackföreningsavgift. I propositionen föreslås också bestämmelser som syftartill att stipendier för deltagande i fackliga kurser skall kunna varaskattefria i större utsträckning än och att nästa allmännafastighetstaxering - som skulle äga rum - flyttas fram till 1987.Uttryckliga skatteregler föreslås också SkU1982/83:50 , 37 för del fall att någon blir skyldig betala tillbakaräntebidrag som getts ut med för höga belopp. Ett i propositionen framlagt förslag att statligtjänstepension, som betalas ut efter pensionstagarens död, skallutgöra i sin helhet skattepliktig inkomst har utskottet tillstyrkt i sittbetänkande SkU 1982/ 83:44. Förslaget har numera antagits av (rskr281). tar i det följande - med det undantag somnyss nämnts -upp de frågor som behandlas i propositionen. I anslutning härtillbehandlar utskottet vissa yrkanden i de med anledning av propositionen väcktamotionerna och i motioner från den allmänna motionstiden som har direktsamband med propositionen. Utskottet tar till behandling också upp ett flertalinkomstskattefrågor som aktuahserats i motioner från den allmänna motionstideni år och som ansetts lämpligen böra prövas i detta sammanhang. Både i motioner som väckts med anledning av propositionenoch under den allmänna motionstiden återfinns yrkanden som gäller skatteskalansutformning, inflationsskyddet och den s. k. begränsningsregeln. Dessa yrkandenbehandlar utskottet i sitt betänkande (SkU 1982/83:55) med anledning avkompletteringspropositionen (prop. 1982/83:150). skattereform innebär, somtidigare nämnts, förutom en sänkning av marginalskatterna också en begränsningav underskottsavdragens skattemässiga värde. Denna begränsning åstadkommer mangenom att dela upp den statliga inkomstskatten i två delar, grundbelopp ochtilläggsbelopp. Grundbeloppet beräknas - liksom tidigare hela den statligainkomstskatten -på den beskattningsbara inkomsten, medan tilläggsbeloppetberäknas på ett särskilt underlag (UTB) motsvarande den till statliginkomstskatt beskattningsbara inkomsten ökad med medgivna underskotts- ochförlustavdrag samt i vissa fall s. k. räntetillägg. Tilläggsbeloppen utgår barai den mån UTB överstiger en viss nivå (den s. k. brytpunkten). fullföljer i sina partimotioner 2108 och 2374i tidigare sammanhang framförda krav att begränsningen av underskoltsavdragensskattemässiga värde slopas. I förstnämnda motion begär de också att kommitténom underskottsavdrag skall påskynda sitt utredningsarbete. En av förutsättningarna för den överenskommelse omgrunderna för en skattereform som träffades mellansocialdemokraterna, och och som innebar en betydandesänkning av marginalskatterna för främst skattskyldiga i högre inkomstskikt varatt underskottsavdragens skattemässiga värde skulle begränsas i inkomstlägenöver viss nivå. Bakgrunden till överenskommelsen var främst det stora antaletunderskotlsavdrag och det förhållandet att storleken av dessa avdragerfarenhetsmässigt ökade med stigande inkomst inte bara i kronor räknat SkU 1982/83:50 38 utanockså som relativ andel av inkomsten. Detär mot den bakgrunden - och med hänsyn till att marginaleffekterna vidbeskattningen ger en inkomsttagare med underskottsavdrag en i kronor räknatstörre skattelättnad än en skattskyldig med samma avdrag men med lägre inkomst- som , när skattereform genomfördes, ansåg det nödvändigtatt kombinera marginalskattesänkningen med en begränsning avunderskottsavdragens skattemässiga värde. mening bör av rättviseskäl och med hänsyn till attskatt bör tas ut efter förmåga vidhålla sin uppfattning i denna fråga.Utskottet avstyrker följaktligen motionerna 2108 och 2374 i vad de innehålleryrkande om slopande av nämnda begränsning. Vadsärskilt angår den i motion 2108 aktualiserade frågan omunderskotts-avdragskommittén och dess fortsatta arbete vill utskottet erinra omatt dess uppdrag numera upphört. Yrkandet i motion 2108 att den bör påskyndautredningsarbetet har därmed förfallit. Finansministern har emellertid iår som svar på en interpellation av förste vice talmannen att de utredningsuppgifter som kommittén erhållit genomtilläggsdirektiv (dir 1982:30) inte skall lämnas obehandlade utankommer att prövas av företagsskattekommittén och den tillsatta bostadskommittén. Förfarandetvid fastställande av UTB skattereform innebär att ett nytt underlagför skatteberäkningen införts i skattesystemet, UTB. UTB utgör som tidigarenämnts den till statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomsten ökad medmedgivna underskotts-och förlustavdrag samt i vissa fall s. k. räntetillägg. Räntetilläggskall tas upp i tre fall. Det första avser värdet av bostadsförmån i egenfastighet i jordbruk, det andra värdet av att privat utnyttja bil e. d. somutgör inventarium,i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet, annanfastighet eller rörelse och det tredje slutligen värdet av räntefria ellerlågförräntade lån från arbets- eller uppdragsgivare. EftersomUTB bara påverkar skatteberäkningen i sådana fall där underlaget överstigerbrytpunkten, har i propositionen aktualiserats frågan humvida UTB börfastställas för i princip alla skattskyldiga (faststäl-lelsemetoden) eller barai sådana fall där det behövs för skatteberäkningen (urvalsmetoden).Departementschefen anser det för sin del inte möjligt att utan ett synnerligenkomplicerat regelsystem begränsa uppgiftsskyldigheten för de skattskyldiga tillsådana fall där UTB verkligen behövs för skatteberäkningen. Han föreslår därföratt taxeringsförfarandet utformas efter fastställelsemetoden. För kontroll avatt den skattskyldige har fullgjort sin uppgiftsskyldighet i fråga omräntetillägg på grund av räntefritt eller lågförräntat lån föreslår han ocksåatt arbets- och uppdragsgivare skall vara skyldiga att i kontrolluppgift lämnabesked om sådana lån. SkU1982/83:50 39 Förste vice talmannen m. fl. (m) yrkar i motion 2379 att ränteförmåner understigande 500kr. inte skall omfattas av uppgiftskyldigheten och inte heller behöva tas medvid beräkning av UTB. Som stöd för detta andrahandsyrkande - som gäller underförutsättning alt huvudyrkande om slopande av begränsningen avunderskottsavdragens skattemässiga värde inte bifalls - framhållermotionärerna, att uppgiftsskyldigheten framstår som orimlig i det stora antalfall där ränteförmånen är helt obetydlig. m. fl. (c) framhåller i motion 2377 att detäven i de fall då räntetillägg för egen bostad i jordbruk eller för privatanvändning av bil skall ingå i UTB är önskvärt att UTB kan beräknas automatisktoch utan medverkan av den skattskyldige. Uppgiftsskyldigheten i fråga omräntetill-lägg bör enligt motionärerna kunna fullgöras på dedeklarationsbilagor som lämnas för jordbruk resp. rörelse.Motionärerna begär att som sin mening ger regeringen till känna vadde anfört om taxeringsförfarandet. Finansministern har i propositionen iitförligt motiveratvarför han anser att förfarandet vid bestämmande av UTB bör utformas enligt dens. Utskottet anser för sin del - i likhet meddepartementschefen - att en tillämpning av urvalsmetoden, som innebär att UTBskall fastställas bara i de fall där det är påkallat förskatteberäkningen, måste vara förenad med betydande svårigheter. Sådanasvårigheter torde -som departementschefen framhåller - uppkomma bl. a. när detgäller att finna en lämplig avgränsning av uppgiftsskyldigheten i fråga ombostad på jordbruksfastighet. Också vid tillämpning av begränsningsregeln och isådana situationer då en skattskyldigs beskattningsbara inkomst i efterhandhöjs genom besvär av taxeringsintendent eller till följd av eftertaxering tordeen tillämpning av urvalsmetoden komma att medföra komplikationer för såväl deskattskyldiga som de tillämpande myndigheterna. Upplysningar som lämnatsutskottet av RSV ger ytterligare stöd för denna uppfattning. Utskottet anser således att förfarandet bör utformasenligt fastställelsemetoden. vill utskottet starkt betona att det avhänsyn till såväl de skattskyldiga som taxeringsmyndigheterna är viktigt så långt möjligt söker tillgodose kravet på enkelhet i den praktiskatillämpningen. Detta krav är så mycket mer angelägel som det nya regelsystemet kanförväntas medföra merarbete såväl för skattemyndigheter som för vissaskattskyldiga. Utskottet vill särskilt understryka att bestämmandet avUTB - även med tillämpning av fastställelsemetoden - till mycket stor del skallske maskinellt och att de skattskyldiga därför oftast inte kommer att behövalämna fler uppgifter i deklarationen än de gjort . Även i de fall dådet för bestämmande av UTB krävs särskilda upplysningar av den skattskyldigebör uppgiftslämnandet avsevärt begränsas. Utskottet förutsätter att RSV genomolika åtgärder så långt möjligt underlättar uppgiftslämnandet. SkU1982/83:50 40 Med det anförda anser utskottet sigha besvarat motion 2377 i denna del. Vad härefter angår yrkandet i motion 2379 om begränsningav uppgiftsskyldigheten i fråga om ränteförmåner har utskottet förståelse förde synpunkter som motionärerna framför. Från förenklingssynpunkt är det enligtutskottets mening lämpligt att mindre belopp inte omfattas av uppgiftsskyldigheten.Även om det kan förutsättas att frågor av den här arten kommer att behandlas avskatteförenklingskommittén anser utskottet sig därför i avvaktan på resultatetav kommitténs arbete böra föreslå att från uppgiftsskyldighet undantasränteförmåner som uppgår till högst . och arbetsgivare.Motsvarande belopp skall följaktligen inte heller tas med vid beräkning av UTB. Lantbrukarnas skattedelegalion har i en tillskatteutskottet ingiven skrivelse framhållit att taxeringslagen börkompletteras med en bestämmelse att taxeringsnämnd skall tillställaskattskyldig särskild underrättelse med uppgift om UTB. Storleken av den skattskyldiges UTB kommer att framgå avden skattskyldiges skattsedel. Någon särskild underrättelse är enligtutskottets mening därför inte erforderlig. Beräkning av UTB, räntetillägg och UTB för makar Förste vice talmannen m.fl. (m) begär i motion 1201 att makar vid beräkning av UTB skall harätt att sinsemellan kvitta såväl överskott av kapital mot underskott avschablontaxerad fastighet som överskott mot underskott av samma förvärvskälla.De begär också att något tillägg inte skall ske vare sig för de ränteutgiftersom belöper på bostadsdelen i en jordbruksfastighet eller för beräknad ränta påbil som utgör inventarium i näringsverksamhet. Räntetillägg för lån mot lågeller ingen ränta bör enligt motionärerna få kvittas mot överskott av kapitaloch mot underskott på schablontaxerad fastighet. Samtliga yrkanden utgöralternativ till huvudkrav att begränsningen avunderskottsavdragen slopas. Motionsyrkanden av samma innebörd som de nu nämndaprövades av skatteutskottet i samband med behandlingen av 1982 årsskattereform. De skäl av materiell och administrativ art som utskottet (SkU1982/82:60) därvid framförde mot att utvidga kvittningsrätten mellan makareller mellan olika förvärvskällor och mot att helt eller delvis undanta vissaräntetillägg vid beräkning av UTB är enhgt utskottets mening alltjämt bärande.Utskottet avstyrker således motion 1201 men vill liksom i fråga omräntetilläggen för räntefria eller lågförräntade lån understryka att skatteförenklingskommitténsarbete också kan komma att påverka beräkningen av UTB. Motionärerna bakom motion 2377 tar särskilt upp frågan omränletillägg för bil och liknande tillgång i näringsverksamhet. De pekar på attRSV enligt SkU1982/83:50 41 anvisningar utfärdade (RSV Dt 1983:7)rekommenderat att räntetillägg för sådana tillgångar beräknas efter och påett underlag motsvarande av tillgångarnas anskaffningsvärde. Motionärernaanser det av RSV anvisade underlaget för räntetilläggsberäkning orimligt ochmenar att räntetillägget under inga omständigheter får beräknas på något annatän bilens värde efter avskrivning. Lantbrukarnas skattedelegation kritiserar det förhållandetatt RSV i sina anvisningar beträffande räntetillägg valt att låsa räntesatsentill diskontot vid årets ingång. Enligt delegationen bör det finnas möjlighetatt anpassa räntetillägget till det diskonto som gäller vid den aktuellatidpunkten, eftersom räntan för flertalet lån höjs eller sänks i samband meddiskontoändringar. RSV:s rekommendation bygger på en schablon som utgår frånförutsättningen att tillgången inköpts för lånade medel. Som underlag förränletillägg skall tas upp av anskaffningsvärdet och den beräknade räntanskall motsvara diskonto vid beskattningsårets ingång + (vid taxering 12 9c). Räntetilläggets storiek blir sedan beroende av ivilken omfattning tillgången använts för privat bruk. Enligt utskottets mening ligger det i sakens natur att enschablon av den här arten - om rimliga krav på enkelhet i tillämpningen skalltillgodoses - inte kan utformas med någon millimeterrättvisa. I normalfallenoch på kortare sikt torde inte heller en tillämpning av RSV:s rekommendationerleda till några beloppsmässigt betydande räntetillägg för privat användning avbil e.d. Med hänsyn till att det av RSV anvisade underlaget förtilläggsberäkningen skall tillämpas utan hänsynstagande vare sig tillvärdeminskning e. d. eller till den skattskyldiges inkomstförhållanden ochfaktiska räntekostnader vill utskottet inte bestrida att tilläggsberäkningenenligt schablonen i enskilda fall kan komma att leda till resultat som frånrättvise- och skälighetssynpunkt är mindre tillfredsställande. Utskottetförutsätter därför att RSV fortlöpande följer tillämpningen av bestämmelsernaoch vid behov föreslår regeringen de ändringar i regelsystemet som kan visa sigmotiverade. Med detanförda avstyrker utskottet motion 2377 i denna del. Utskottet delar inte skatiedelegationens uppfattning vid beräkning av räntetillägg skall beakta förändringar i diskontot underlöpande år. Med hänsyn till prehminärskatten och från enkelhetssynpunkt bör man- i likhet med vad som gäller i fråga om värdering av förmån av bil iinkomstslaget tjänst - utgå från diskontot vid beskattningsårets ingång. Fysisk person, dödsbo och familjestiftelsekan få den statliga inkomstskatten beräknad enligt reglerna för ackumuleradinkomst. De närmare bestämmelserna härom, som är intagna i en särskild lag,innebär att en SkU1982/83:50 42 inkomst som hänför sig till minst två beskattningsår kandelas upp med lika delar på det antal år som den hänför sig till, dock högsttio. För vart och ett av åren beräknas den statliga inkomstskatten på denackumulerade inkomsten som tillägg till det årets beskattningsbara inkomst. Mananvänder därvid den skattetabell som gäller för det inkomstår då beloppetuppburits. Förslaget i propositionen innebär att den särskildaskatteberäkningen skall omfatta såväl grundbelopp som tilläggsbelopp. 1 motsatstill vad som gäller skall emellertid endast en skatteberäkning göras, ochden skall grundas på ett genomsnitt av de tre senaste årens beskattningsbarainkomster resp. UTB. Grundbeloppet resp. tilläggsbeloppet beräknas med ledningav det senaste årets skatteskalor och multipliceras sedan med det antal år tillvilka inkomsten hänför sig. I partimotionen 2374 framhåller att motivetför de föreslagna ändringarna i fråga om beräkning av stathg inkomstskatt förackumulerad inkomst delvis bortfaller med deras ställningstagande i fråga ombegränsning av underskottsavdragens skattemässiga värde. De menar emellertidockså att effekterna av de förändringar som föreslås inte är tillräckligtbelysta i propositionen och yrkar därför att propositionen i denna del avslåsoch att regeringen återkommer-med nytt förslag till . Frågan om skatteberäkningen vid ackumulerad inkomst tasockså upp av Lantbrukarnas skattedelegalion, som menar att beräkningen inte börske med utgångspunkt i den genomsnittliga inkomsten under de tre senaste årenutan att den ackumulerade inkomsten liksom bör fördelas på samtliga deaktuella åren. Som framgår av vad utskottet tidigare anfört innebär 1982års skattereform att den statliga inkomstskatten i fortsättningen skall delasupp i två delar, grundbelopp och tilläggsbelopp, och att skatten på dessa bådabelopp skall ske enligt olika regler. Redan de nuvarande reglerna om skatteberäkningen har visatsig vara tämligen svårtillämpade i praktiken. Utskottet anser det därförvälbetänkt att vid en övergång till det nya systemet söka förenklaskatteberäkningen. Förslaget i propositionen tillgodoser enligt utskottetsmening rimliga, enkelhetskrav, varför utskottet tillstyrker bifall tillpropositionen och avstyrker motion 2374 i denna del. Med anledning av vad Lantbrukarnas skattedelegation anförti frågan vill utskottet bara framhålla att det vid en avveckling av ennäringsverksamhet ingalunda är säkert att det är till nackdel för denskattskyldige att skatteberäkningen för ackumulerad inkomst sker medutgångspunkt i de tre senaste årens beskattningsbara inkomster och UTB.Utskottet anser därför att framställningen inte heller i denna del börföranleda någon åtgärd. SkU1982/83:50 43 antog (prop.1982/83:50, SkU 15, rskr 106 och 128) en lag om rätt till skattereduktion förfackföreningsavgift. I det ursprungliga lagförslaget var tanken att denskattskyldige själv skulle visa att avgiften erlagts. ansågemellertid att man för att så långt som möjligt förenkla handläggningen av denstora mängd uppgifter det här gällde borde eftersträva andra lösningar änsådana som innebar att den skattskyldige utan anmaning själv skulle förebringasärskild bevisning i frågan. Utskottet förordade därför att beviskravet skulleutgå. förutsatte utskottet att regeringen i samråd med RSV skulle taställning till de praktiska problem som var förenade med genomförandet avreduktionen och lägga fram erforderhga förslag till följdändringar. Det nu framlagda förslaget innebär att den skattskyldigefår möjlighet att begära skattereduktion antingen genom sin organisation ellergenom egen ansökan till lokal skattemyndighet. Ansökan genom organisationenskall ske hos taxeringsåret eller, omuppgifterna kan lämnas via ADB-medium, . Sistatidpunkt för egen ansökan har fastställts till taxeringsåret.Förslaget bygger på förutsättningen att organisationerna - enligtpropositionen förslagsvis taxeringsåret - informerarmedlemmarna om storleken av den reduktionsgrundande avgift RSV genomorganisationens försorg kommer att få upplysning om. I motionerna 2374 av m. fl. (m), 2375 avBertil Fiskesjö m. fl. (c) och 2378 av m. fl. (fp) yrkas att lagenom skattereduktion för fackföreningsavgift upphävs fr. o. m. taxering.I de båda sistnämnda motionerna yrkas också avslag på de i propositionen föreslagnaändringarna i lagen, vilka är avsedda att träda i kraft redan fr. o. m. Yrkandena om upphävande av lagen har också framställts i de underallmänna motionstiden väckta partimotionerna 2108 (m)j 2141 (c) och 1202(fp). Motionärerna i sistnämnda motion har också begärt att regeringen förriksdagen skall lägga fram material som ger en fyllig belysning av frågornarörande arbetstagares och arbetsgivares fackliga avgifter ochkonfliktersättningar. Som skäl för uppfattningen att lagstiftningenbör upphävas åberopar bl. a. att skattereduktionen kan betraktassom ytterligare ett statsbidrag till fackföreningarnas verksamhet. I motionerna2375 och 2378 framhålls att den av regeringen valda lösningen är tveksam frånskatterättsliga utgångspunkter, eftersom det f. n. inte i något fallförekommer att ett avdragsyrkande kan framställas av någon annan än denskattskyldige själv. Ett huvudargument i de motioner som väckts med anledningav propositionen är att lagstiftningen inte heller i sin nya utformningtillgodoser rimliga integritetskrav. ansåg sig kunna i princip godta en skaltere- SkU1982/83:50 44 duktion för fackföreningsavgift var en grundförutsättningför detta ställningstagande att lagstiftningen utformades så att dentillgodosåg rimliga krav på enkelhet i den praktiska tillämpningen och att denenskildes integritet inte kränktes. Utskottet underströk också angelägenhetenav att fackförenings-avgiften genom organisationernas försorg renodlades så attden omfattade uteslutande utgifter för facklig verksamhet. Förslagen i propositionen innebär att skattereduktionen ihuvudsak kommer att ske centralt hos RSV och alllid i samband med skattedebiteringen.Härigenom har enligt utskottets mening kravet på enkelhet vid den praktiskahanteringen lillgodosetts. I sak villutskottet framhålla följande. Frågan om den skattemässiga behandlingen avfackföreningsavgifter har varit föremål för utredning under en följd av år.Kritiken mot den tidigare gällande ordningen har - som utföriigt redovisats iskatteutskottets betänkande SkU 1981/82:2 - framför allt riktat sig mot attbehandlingen av medlemsavgifter resp. konfliktersättningar varit förmånligareför arbetsgivarorganisationer och deras medlemmar än för fackföreningar ochderas medlemmar.