bet · G601TU9 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag till Telekommunikationer (prop. 1982/83:100,bil. Teleanläggningar m. m. Regeringen har i proposition1982/83:100 bilaga 8 () under avsnittet H.Telekorrimunikätiöner (s. 121-125) föreslagit att tillTeleanläggningar m. m. för /84 anvisa ett reservationsanslag på1 . I motion 1982/83:623 av RuneTorwald och (båda c) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande vikten av attnyinstallerade förses med utrustning för telefonlarm. I motion 1982/83:1407 av ChristerEirefelt m. fl. (fp) yrkas att hos regeringen begär en översyn avteleverkets ansvarsområde i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen. I motion 1982/83:1417 av BjörnKörlof (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna behovetav en revidering av författningarna på detta område, så att fårstörre möjligheter till differentiering av sina licensavgifter. I motion 1982/83:1429 av BörjeStensson (fp) yrkas att hos regeringen begär sådana initiativ attsamtliga teleabonnenter inom återfinns i en katalogdel förlänet. I motion 1982/83:1438 av LenaÖhrsvik (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om uppföljning av teletaxornas sociala konsekvenser. I motion 1982/83:1927 av m. fl. (m) yrkas,såvitt nu är i fråga, att som sin mening ger regeringen till kännaatt monopol enbart skall avse telenätet, att televerketskonkurrensutsatta verksamhet skall bedrivas i aktiebolagsform utansammanblandning med verkets myndighetsfunktioner. I motion 1982/83:1931 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas att hos regeringen anhåller om en översynav omfånget och inriktningen av monopolställning. 1 1982/83. I motion 1982/83:1958 av m. fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs beträffande lokalisering av för kreosotbehandlingtill . I motion 1982/83:1960 av () yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära en snar ändring av de företagnataxehöjningarna för lokala telefonsamtal och - ifall så ej sker - införande aven pensionärsrabatt beträffande de fasta telefonavgifterna och TV-avgiften. I motion 1982/83:1969 av m. (s, m, c) yrkas att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas isyfte att utjämna kostnaderna för telefonautomater i glesbygd i enlighet medvad som i motionen anförs. I motion 1982/83:2195 av och GunnarBjörk i (båda c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att bör förläggas till . Motiveringen till yrkandetåterfinns i motion 1982/83:2194 (c). investeringsram för innevarandebudgetår uppgår till 1 648,6 milj. kr. vilket är 165,6 milj. kr. mer än vad somberäknades i föregående års budgetproposition. Ramhöjningen har till viss delskett genom beslut om tidigareläggning av vissa arbeten. I regeringsbeslut den25 höjdes dessutom ramen för att möjliggöra åtgärder som syftartill att förbättra framkomligheten i telenätet. Förnästa budgetår föreslår att investeringsramen fastställs till 1 804,6milj. Enligt verket styrs investeringsbehovet i stor utsträckning avökningen av antalet abonnenter och den ökande teletrafiken inom landet och medutlandet. Övergången till ny teknik sker samordnat med den utbyggnad som behövsför den ökande teletrafiken. Telefonstationerna moderniseras medAXE-utrustning, som under /84 kommer att installeras för ca 430milj. Härutöver har med anledning av den ekonomisk-politiskapropositionen till anslaget Särskilda investeringar i teleanläggningar anvisatytterligare medel till bl. a. AXE-investeringar (prop. 1982/83:50, TU1982/83:6, rskr 1982/83:110). Av totalt anvisade 220 milj. kr. för den närmastetreårsperioden avser ca 120 milj. kr. Deinvesteringar som inte finansieras över stadsbudgeten beräknas av televerketuppgå till ca 3 100 milj. kr. Föredragandedepartementschefen delar i huvudsak bedömning avinvesteringsbehovet för nästa budgetår. Enligt propositionen är det angelägetatt de investeringar i nätet som ingår i investerings- TU1982/83:9 3 program kan genomföras för att framkomligheten därmedskall kunna hållas på en hög nivå. Föredraganden framhåller att verksamheteninom näringsliv och förvaltning i allt högre grad blivit beroende avtillförlitliga telekommunikationer och att hushållen har berättigade krav påett väl fungerande telefonsystem. Enligt propositionen bör investeringsramen fastställastill 1 800 milj. kr. för /84. Föredraganden framhåller vidareatt han senare, för att förstärka statsbudgeten, avser återkomma tillregeringen med förslag om att skall göra en extra avskrivning avstatskapitalet med 50 milj. kr. Med ianspråktagande av tillgängliga reservationsmedel samtmed hänsyn till att anslaget bör beräknas med viss marginal krävs enligtföredraganden en medelsanvisning av 1 886,8 milj. kr. Utskottet kan för sin del godta denav föredraganden förordade investeringsramen för nästa budgetår. Utskottettillstyrker vidare den föreslagna inriktningen av investeringarna liksomanslagsberäkningen. Avgränsningen av monopolområde tas upp i tremotioner. I motion 1982/83:1407 (fp) yrkas att regeringen gör enöversyn av ansvarsområde. Enligt motionärerna visar televerketointresse att följa de riktlinjer för verksamheten som antog år 1980.Utgångspunkten för dessa riktlinjer var att konkurrens på lika villkor skulleåstadkommas för ett ökande antal teletjänster. Motionärerna anser vidare att televerketinte - i enlighet med riksdagsbeslutet - tar initiativ till anpassning avmonopolet där så är möjligt och önskvärt. Som exempel nämns det s. k.modemmonopolet och abonnentväxlarna. Enligt motionen innebär den naturligaansvarsfördelningen för teletjänsterna att bör handha själva näten,medan ansvaret för tjänster, terminaler m. m. bör befinna sig annorstädes. -Även i motion 1982/83:1927 (m) framhålls att televerketsmonopol enbart bör avse telenätet. Vidare anser motionärerna att denkonkurrensutsatta verksamheten bör ske i bolagsform med separat redovisningvarigenom dubbelrollen som myndighet och bolag inte otillbörligen kanutnyttjas. I motion 1982/83:1931 (m) yrkas att hosregeringen anhåller om en översyn av omfånget och inriktningen av televerketsmonopolställning. Motionärerna erinrar därvid om att utvecklingen påteleområdet går mycket fort. De nya möjligheter som ryms inom teleteknikensområde berör yttrande- och meddelandefriheten. Det framhålls därför att det ärviktigt att dessa friheter inte blir avhängiga ett statligt monopolföretag.Motionärerna anser att monopol bör brytas på ett antal tjänster ochprodukter såsom abonnentväxlar, terminaler m. m. till telexnätet och kabel-TV. beslutade om vissa åtgärder påteleområdet 1* 1982/83. TU1982/83:9 4 1980/81:66, /81:9, rskr 1980/81:132).Beslutet innebar bl. a. en klarare avgränsning av monopolområde,att får disponera en rörlig kredit i förfinansiering av vissa abonnentutrustningar, att ett holdingbolag - TeleinvestAB - inrättades som ett helägt dotterbolag till samt att larmverksamhetenoch industridivisionen skulle överföras till bolag. Utskottet anser för sin del att riksdagsbeslutet idecember 1980 innebar att förutsättningar skapades för en positiv utveckling avtelekommunikationerna i landet. gavs goda möjligheter att spela enaktiv roll i denna utveckling som marknaden för privata leverantörervidgades väsentligt genom monopolavgränsningen. riksdagsbeslut förutsatte attmonopolavgränsningen anpassas till den tekniska utvecklingen. Så har ocksåskett beträffande monopolet på modemer som särskilt tas upp i motion1982/83:1407 (fp). Modemer är den utrustning som ger möjlighet att sändadatasignaler över det vanliga telefonnätet. har sålunda beslutat attavskaffa monopolet på vissa typer av modemer fr. o. m. . Utskottet anser inte att det nu föreligger något behov avöversyn av ansvarsområde. Erfarenheterna av förutnämndariksdagsbeslut bör avvaktas. Självfallet gäller dock fortfarande attmonopolavgränsningen kan behöva anpassas till den tekniska utvecklingen ochtill de nya tjänster som kommer att introduceras på teleområdet. För mångaprodukter och tjänster finns, som föredraganden framhåller, inte tillräckligamotiv för att med ensamrätt skall tillhandahålla dem. Utskottetförutsätter därför att regeringen och noga följer utvecklingen ochgör de anpassningar av monopolet som ter sig nödvändiga. Med tanke på vad som anförs i motionerna om televerketsframtida inriktning vill utskottet ånyo upprepa sitt tidigare uttalande att detinte kan vara godtagbart att roll skall begränsas till att i förstahand svara för att ett väl fungerande telenät finns i vårt land. En sådannollambition skulle vara till nackdel för både de svenska konsumenterna och densvenska teleindustrin. ställning som ett av världens ledandetelekommunikationsländer kan inte heller motivera en sådan inriktning avlandets telepolitik (/81:9). Utskottet vill understryka att en sådannollambition också skulle leda till sämre service och ökade kostnader förabonnenterna i glesbygden. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 83:1407 (fp), 1982/83:1927 (m) i denna del och 1982/83:1931(m). 1 motion 1982/83:623 (c) framhållsatt de som infört och början av1980-talet saknar möjligheter till telefonlarm vid allmän fara eller krigsrisketc. Motionärerna anser att resurser borde satsas på att ta framerforderliga tilläggskonstruktioner så att dessa kan installeras parallelltmed AXE-växlarna. TU1982/83:9 5 totala anslagsram leder detta till en något långsammareinstallation av AXE-växlar. Enligt vad utskottet erfarit föreligger tekniskamöjligheter att komplettera de nya telefonstationerna med telefonalarmering.Kostnaderna blir dock stora om alarmeringsmöjligheterria skall ha sammaomfattning som . Frågan hur behovet av inomhusalarmering skall lösas ärföremål för överläggningar mellan och . även andra larmsystem än telefonalarmering. Det gäller t. ex. larm viaelnätet eller över ljudradio, eventuellt i kombination med telefonalarmering ibegränsad omfattning. Utskottet anser, i hkhet med motionärerna, att möjlighetentill inomhusalarmering är en viktig fråga. Resultatet av de överläggningar sompågår mellan och bör dock avvaktas. mening bör därför motionen inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. I motion 1982/83:1438 (s) framhållsatt det från många håll uttryckts stark oro för konsekvenserna av televerketsnya taxesystem för äldre, isolerade eller handikappade. En speciell grupp somriskerar fördyring är texttelefonabonnenterna. Enligt motionären bör de nyataxornas sociala konsekvenser följas med största uppmärksamhet. I motion 1982/83:1960 (m) framhålls att de som särskiltdrabbas av taxehöjningarna är de svaga i samhället som pensionärer, ensammarörelsehindrade och sjuka. Enligt motionären är det anmärkningsvärt atthöjningen av lokalsamtalens taxor ej gjorts för alla abonnenter. Hananser därför att den företagna höjningen bör ändras och om så ej skeratt kompenserar de svagast ställda genom någon slagspensionärsrabatt. Den taxeomläggning som genomfördesden innebar att samtalstaxan tidsdifferentierades, dvs. Motivet för denna omläggning är attstimulera folk att telefonera på tider då telefonnätet har god kapacitet.Därvid kan telenätet utnyttjas på ett effektivare sätt. Vidare infördes upprepade markeringar för lokalsamtalsamtidigt som avgiften för rikssamtal sänktes väsentligt , veckoslutoch . Därmed kan en större rättvisa mellan olika abonnenter uppnås vilketi första hand är till nytta för befolkningen och näringsliv på landsbygden, somi större utsträckning än stadsbefolkningen är hänvisad till att ringarikssamtal. Utskottet anser för sin del att den nya telefontaxan gettsen rimlig utformning. Den innebär att taxorna utjämnats mellan olika delar avlandet och att behov av investeringar minskar till följd av atttelefontrafiken kan spridas ut över dygnet. TU1982/83:9 6 Utskottet förutsätter attregeringen och noga studera effekterna av de nya telefontaxorna.Något särskilt uttalande från sida i frågan an.ser utskottet intepåkallat varför motion 1982/83:1438 (s) avstyrks. Att upprepade markeringar för lokalsamtal inte införtssamtidigt för samtliga abonnenter beror på att kan spara avsevärdabelopp genom att undvika att göra de nödvändiga omkopplingarna i de stationersom kommer att utrustas med AXE-växlar. Utskottet som i och för sighar förståelse för att på detta sätt vill spara pengar förutsätterdock att de nya taxorna kan införas för samtliga abonnenter utan onödigtidsutdräkt. Enligt utskottets mening ankommer det inte på affärsverkenatt fatta beslut om socialt motiverade nedsättningar av avgifter förpensionärer eller andra samhällsgrupper. Kostnaderna för sådana åtgärder börinte heller belasta verkens resultat. Frågor av detta slag får prövas i annan ordning,exempelvis såsom f. n. sker i stor utsträckning, av berörda statliga ochkommunala myndigheter. Av detanförda följer att utskottet avstyrker motion 1982/83:1960 (m). 1 motion 1982/83:1417 (m) framhållsatt ensamarbete i skogen ofta förekommer för de självverksamma skogsägarna. Föratt förbättra säkerheten arbetar man medett radiosystem kallat skogsägarradio. Enligt motionen står avgiften inte inågon rimlig proportion till radions utnyttjande vilket verkar hämmande påskogsägarnas vilja att investera i radioutrustning. Det yrkas därför attförfattningarna på detta område revideras så att får störremöjligheter till differentiering av sina licensavgifter. Efter beslut av regeringen har fr. o. m. den 1januari 1981 befogenhet att självt fastställa avgifterna för innehav avradiosändare (SFS 1980:808). Möjlighet föreligger således för verket att påegen hand differentiera avgifterna därest så befinns lämpligt. Då syftet medmotionen redan synes tillgodosett anser utskottet att den inte bör föranledanågon åtgärd från rik.sdagens sida. I motion 1982/83:1429 (fp)framhålls att folk i mera centrala delar har svårt att få reda påtelefonnumret till personer i kommun, beroende på att dessa abonnenterendast finns med i Jönköpingskatalogen. Enligt motionären bör telefonabonnenteri kommun finnas med i Jönköpingskatalogen även i fortsättningen. TillLinköpingskatalogen bör dock fogas en bilaga där teleabonnenter inomÖstergötlands län, som ej tillhör något teleområde i länet, kan ingå. Utskottet har tidigare vid flera' tillfällen behandlatfrågor om telefonkatalogens utforinning och därvid uttalat att bl. a.regionalpolitiska synpunkter talar för att systemet med en sammanhållen telefonkatalogför vissa större områden eller län tillämpas (/80:14). TU1982/83:9 . som det är angeläget attteleverket försöker anpassa telefonkatalogens utformning i enlighet medabonnenternas önskemål måste verket hålla kostnaderna på en rimlig nivå.Omfångsrikare kataloger innebär ökade distributions- och tryckkostnader förteleverket som katalogerna blir mer ohanterliga för kunderna. Motbakgrund av sina tidigare uttalanden förutsätter utskottet att verket så långtmöjligt beaktar regionala synpunkter och önskemål. Det bör dock liksom hittillsankomma på att avväga dessa önskemål mot kravet på rimligakostnader. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionen bör lämnas utan åtgärd från sida. I motion 1982/83:1969 (s, m, c)framhålls att beslutat om nya villkor för tillhandahållande av ickelönsamma telefonautomater. De nya villkoren innebär att tillhandahållerdessa automater på abonnemang. Kunden, som betalar en fast kvartalsavgift samtnormal avgift per samtalsmarkering, tömmer själv myntbössan och behållerintäkterna. Enligt den tidigare upplåtelseformen garanterade intressententeleverket en viss inkomst från automaten. Motionärerna kan inte acceptera denya villkoren för telefonautomater som är uppställda i glesbygden. Dessaautomater betjänar främst turister och andra vägfarare. Trots detta harkommunerna i brist på andra intressenter trätt in som abonnenter. Motionärernaanser därför att regeringen bör uppdra åt att, tillsammans medSvenska kommunförbundet, föreslå en lösning där står för hela elleri vart fall för merparten av kostnaderna för samtliga telefonautomater iglesbygden. Utskottet förutsätter att samråder med berördakommuner i frågor om kostnader och upplåtelseform för telefonautomater iglesbygden. har som monopolföretag ett särskilt samhällsansvar föratt en jämn servicestandard kan upprätthållas i hela landet. Detta bör innebäraatt allmänheten i rimlig omfattning - även i glesbygden - har tillgång tilltelefonautomater. Utskottet utgår från att särskilt beaktar dettavid sina diskussioner med kommunerna. Enligt utskottets mening torde det i deflesta fall vara möjligt att utan några större svårigheter finna lösningar somkan accepteras av båda parter. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionen inte bör föranleda någon åtgärd från sida. I motion 1982/83:1958 (s) framhållsatt beslutat övergå till kreosotimpregnerade stolpar. Enligtmotionärerna skulle det i många hänseenden vara lämpligt att förlägga enanläggning för kreosotbehandling av stolpar till . Där finnsriklig tillgång till vatten, närhet till råvaruhantering och det skulle varapositivt ur sysselsättningssynpunkt. TU1982/83:9 8 Även i motion 1982/83:2195 (c)yrkas att nya impregneringsanläggning förläggs till . Utskottet har erfarit att för närvarandeöverväger olika alternativ hur den framtida försörjningen av kreosotstolpar kantryggas. Det gäller dels anskaffning från befintliga privata och statligaimpregneringsverk, dels verksamhet i egen regi. Utskottet som anser att resultatet av televerketsöverväganden i frågan bör avvaktas avstyrker motionerna 1982/83:1958 (s) och1982/83:2195 (c) i denna del. 1. att riksdagentill Teleanläggningar m. m. för /84 anvisar ettreservationsanslag på 1 , 2. beträffandeteleverkets monopolområde att a) avslår motion1982/83:1407 (fp), b) avslår motion 1982/83:1927 (m) idenna del, c) avslår motion1982/83:1931 (m), attriksdagen lämnar motion 1982/83:623 (c) utan åtgärd, 4. beträffande nyataxor att a) avslår motion1982/83:1438 (s), b) avslår motion1982/83:1960 (m), attriksdagen lämnar motion 1982/83:1417 (m) utan åtgärd, 6. beträffandetelefonkatalogen för Linköpingsområdet attriksdagen lämnar motion 1982/83:1429 (fp) utan åtgärd, 7. beträffandetelefonautomater i glesbygd attriksdagen lämnar motion 1982/83:1969 (s, m, c) utan åtgärd, 8. beträffande lokalisering avteleverkets impregneringsanlägg ning attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1958 (s) och 1982/ 83:2195 (c) yrkande 1. TU1982/83:9 9 Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (),(), (), Per Stenmarck (m), (), (), (), (), (vpk) och (). monopoiområde (mom. 2) (), (), Per Stenmarck (m), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 4 börjar med "Utskottet anser för" och slutar med"och 1982/83:1931 (m)." bort ha följande lydelse: Beträffande ett flertal nya tjänster har framhållits attteleverket inte i enlighet med riksdagsbeslut anpassarmonopolavgränsningen till den tekniska utvecklingen. Dessa kritiska synpunkterhar framförts både från den svenska industrin och av konsumenterna. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärnaturligt att endast ansvarar för telenätet medan övrigproduktion bör vara öppen för konkurrens. Då utvecklingen inom teleområdet går fort och det ärangeläget att vidga det område som är öppet för konkurrens tillstyrkerutskottet yrkandena i motionerna 1982/83:1407 (fp) och 1982/83:1931 (m) attriksdagen hos regeringen bör anhålla om en översyn av televerketsmonopolområde. Utskottets ställningstagande synes innebära att syftet medmotion 1982/ 83:1927 (m) i denna del blir tillgodosett. Utskottet vill vidare understryka vikten av att denverksamhet som driver i myndighetsform redovisas separat från övrigverksamhet. Detta bör ske för att undvika att medel som är avsedda förmyndighetsutövande verksamheter subventionerar kommersiella tjänster medkonkurrenssnedvridning som följd. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande monopolområde attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:1407 (fp) och 1982/83:1931 (m)samt med anledning av motion 1982/83:1927 (m) i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. Telefonkatalogen för Linköpingsområdet(mom. 6) () anför: Riksdagenhar uttalat att bl. a. regionalpolitiska synpunkter talar för att systemet meden sammanhållen telefonkatalog för vissa större områden eller län tillämpas. Jagvill i detta sammanhang understryka att de regionala myndigheterna iÖstergötlands län uttalat sig för en sammanhållen katalog förhela länet. De har också framhållit att abonnenterna i kommun bör ingå ien sådan katalogdel som de liksom bör ingå i Jönköpingskatalogen.