bet · G601SoU20 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:20 om anslag m. m. till m. m. och tillInternationell samverkan (prop. 1982/83:100 bil. I betänkandet behandlas regeringensi proposition 1982/83:100 bil. 7 () framlagda förslag omanslag m. m. för /84 under avsnitten A. m.m. och K. Internationell samverkan jämte motioner. m. m. A 2.Kommittéer m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna A 1och A 2 (s. 13 och 14) samt hemställer attriksdagen för /84 anvisar 1. till Socialdepartementetett förslagsanslag av , 2. till Kommittéer m. m. ett reservafionsanslag av . Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet. Regeringen har under punkt A 3 (s. 1417) föreslagitriksdagen att till Forsknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet /84 anvisa ett reservationsanslag av . I mofion 1982/83:1083 av () och i (c) hemställs atf beslutar att hosregeringen begära fortsatta initiafiv för aft offenfliga tjänster, främst inombarnomsorg och äldreomsorg, kan drivas i kooperativa former. I motion 1982/83:1287 av () och Jan-ErikWikström (fp) hemställs att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförs om behovet av ökade insatser föråldersforskning. I motion 1982/83:1823 av m. fl. (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), att till Forsknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet för /84 anvisar , vilket innebär ett i förhållande till regeringens förslag . 1 1982/83. SoU1982/83:20 2 Från anslaget, som är ettreservationsanslag, utgår bidrag fill forskning, undersökningar,utvecklingsarbete och försöksverksamhet inom socialdepartementetsverksamhetsområde. Den helt övervägande delen av anslaget används för bidragtill projekt som tillstyrkts av den till knutnadelegationen för social forskning (DSP). I budgetpropositionen föreslås att 26,8 milj. kr. Däri upptas även en reservation på knappt 16,5 milj. kr.,vilken är hänförlig till utgången av /82. Vid utgången avjanuari 1983 återstod enligt uppgift drygt 19 milj. kr. av denna reservationoch anslaget för nu löpande budgetår. Storleken av den reservation som kommer attföreligga vid utgången av /83 kan ännu inte beräknas. I motion 1982/83:1823 av NilsCarlshamre m. fl. (m) föreslås en medelsanvisning av endast ,innebärande ett i förhållande till regeringens förslag . lägre anslag.Mofionärerna anför atf det är nödvändigt med besparingar på grund av detstatsfinansiella läget. De anser vidare principiellt atf den forskning somsorterar under DSF efter hand bör överföras fill universitet och högskolor.Under hänvisning till att betydande reservationer uppstått på anslaget föreslårde att detta minskas med ett belopp som är något lägre än reservationen. Vid utgången av /81 fanns också enreservafion, vilken med 1,5 milj. kr. översteg den nu angivna. Enligt vad utskottetinhämtat beror emellertid reservationerna inte på aft anslagna medel inteutnyttjas utan sammanhänger med tidpunkten för utbetalning av bidrag. Senastden resp. skall ansökningar om bidrag ha inkommitfill DSF för aft kunna beaktas vid medelstilldelning för näsfföljande budgetårresp. Beredning och beslut beträffande de ansökningar som behandlasunder våren tar emellerfid så mycket tid i anspråk att medel vanligen inte kanutbetalas före . De reservationer som uppstår utgörs därför ihuvudsak av medel som redan tilldelats angivna projekt. I den av antagna forskningspropositionen(1981/82:106, UbU 1981/82:37, rskr 1981/82:397), som gäller en femårsperiod medbörjan , har DSF tilldelats huvudansvaret för forskning inom social- ochhälsovårdsområdef med utgångspunkt i ett social-, samhälls- ochbeteende-vetenskapligt perspektiv samt för tillämpad forskning inom dettaområde. I propositionen läggs fast ett antal prioriterade forskningsområden.Högsta prioritet inom DSF:s ansvarsområde ges forskning som rörmissbruksfrågor, hälso- och sjukvården, epidemiologin, primärvården ochsocialtjänsten samt barn- och familjepolitiska frågor. Även miljömedicinskforskning och forskning om de äldres situation ges hög angelägenhefsgrad. Inom social- och hälsovårdsområdet finns således mångaforskningsuppgifter med hög prioritet. Forskningsprojekt av ifrågavarande slagsträcker sig' dock vanligen . någorlunda jämnmedelstilldelning är en SoU1982/83:20 3 förutsättning för att DSF skall kunna planera sitt stödtill olika projekt. En anslagsminskning av den storleksordning som föreslås imofionen skulle innebära en drastisk försämring av de ekonomiskaförutsättningarna för den sociala forskningen. Utskottet avstyrker därförmotionen. I motion 1982/83:1287 av KarinAhrland (fp) och () begärs att skall geregeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av ökade insatser föråldersforskning. Mofionärerna understryker sambandet mellan medicinskasjukdoms- och svaghetssymtom och den äldre människans sociala livssituationsamt nödvändigheten av en tvärvetenskaplig forskningför atf klarlägga dessa samband.En forskning som kan ge underlag för förebyggande åtgärder för atf förhindrasociala nedbrytningseffekter måste enligt motionärerna anses ha hög prioritet.I sammanhanget nämns ofika exempel på sociala förlust upplevelser som ökarrisken för nedstämdhet och leder till ökat behov av sociala och medicinskaåtgärder. Motionärerna anser därför att en sociologiskt inriktad gerontologi ärden forskningsgren som bör prioriteras. Forskning om de äldres situation har som ovan nämnts (s.2) hög angelägenhetsgrad. Av DSF:s verksamhetsberättelser framgår hur stor delav dess anslag som används till projekt avseende äldres situation samtredovisas de aktuella forsknings- och utvecklingsprojekten på detta område. Av1981 års verksamhetsberättelse framgår att . av dess anslag använtstill sådana projekt. Flera översiktliga redogörelser för den totala forsknings-och utvecklingsverksamheten avseende de äldres situafion ges i den av DSF 1978utgivna rapporten samt den aktuellare genom statens råd förbyggforskning utgivna rapporten , De äldre och miljön. I budgetpropositionen (s. 16) anges vidare att medelbeviljats bl. a. till det tvärvetenskapliga forskningsprogrammet isamhället - förr, nu och för studier av attityder till äldre samtför att belysa vilken inverkan industrialisering, urbanisering ochstrukturomvandling haft på solidariteten mellan generationer.Utvecklingsprojekt och försöksverksamheter inom äldreomsorgen bör enligtbudgetpropositionen lämnas fortsatt aktivt stöd från anslaget, bl. a. ianslutning till äldreberedningens arbete. Den parlamentariskt sammansatta äldreberedningen (S1980:01) yttrar sig regelmässigt över de ansökningarom projekt avseendeäldrefrågor som inges till DSF. Äldreberedningens huvuduppgift är att behandlafrågor om övergripande prioritering och samordning av samhällets insatser förde äldre. I direkfiven anges bl. a. aft en utgångspunkt för arbetet skall varaatt underlätta för de äldre atf leva ett självständigt liv samt uppmärksammamöjligheten att ta till vara de äldres erfarenheter och kunskaper och förbättrakontakten mellan generationerna exempelvis genom äldres medverkan i arbetet iförskolor och skolor. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om vikfen av att få till stånd en SoU1982/83:20 4 mera socialt inriktad åldersforskning. Utskoftet anser motbakgrund av det ovan anförda atf forskningsprojekt av det slag som mofionärernaönskar har goda möjligheter till stöd. Något initiafiv torde därförinte vara erforderligt. I motion 1982/83:1083 av () och i (c) hemställs att hos regeringen begärfortsatta inifiativ för att offenfliga tjänster, främst inom barnomsorg ochäldreomsorg, skall kunna drivas i kooperativa former. Vårdsektorn har byggts utkraftigt , beroende dels på atf antalet äldre ökat, dels på attambitionsnivån ständigt höjts. Samfidigt har anhörigvården minskat ochanspråken på professionell vård ökat. Professionaliseringen av vården har gjortaft en tekniskt medicinsk inriktning har kommit att dominera i förhållande tillde mänskliga och sociala aspekterna. Enligt motionärerna har den offenfligavården i alltför hög grad institutionaliserats och centraliserats. De förordaratt primärvården återförs till lokalsamhället i form.av en ökad satsning påkooperativ verksamhet med inslag av ideella och frivilliga insatser som ettkomplement till traditionell vård. Detta skulle leda till att resurser frigörsinom den offentliga sektorn. Daghem där föräldrarna påtar sig eft vårdansvaroch som organiseras av där boende, äldre personer anges som lämpligakooperativa vårdalternativ. Samhället skulle dock även ha det primäraansvaret för att det sociala skyddsnätet upprätthålls. I motionen anförs aftett arbete som inletts inom kommundepartementet under förra regeringen börutvecklas samt att statliga anslag bör ges till försöksverksamhet inombarnomsorg, äldreomsorg och fritidsverksamhet m. m. i fem kommuner under entreårsperiod med början under nästa budgetår. Intresset för kooperativ verksamhet har under senare årökat kraftigt. (I 1977:01) har avgivit ett flertalbetänkanden och kommer att framlägga förslag till ny lag omekonomiska föreningar. Enligt vad utskottet inhämtat kommer lagförslaget ihögre grad än nu gällande lagstiftning att vara inriktat på atf tillgodose denkooperativa verksamheten. Utredningens arbete avser emellertid främst affärsverksamhetoch berör i mindre grad tillhandahållande av tjänster i kooperativa former. Som antyds i motionen inleddes inom dåvarandekommundepar-temenfet ett arbete för att i nära samverkan med folkrörelsernagenom en särskild referensgrupp för folkrörelsefrågor se över relationernamellan samhället och folkrörelserna och belysa folkrörelsernas arbetsvillkor idagens samhälle. Ett av utredningsområdena är uppgiftsfördelningen mellanstat/kommun och folkrörelserna. F. n. arbetar referensgruppen med utformningenav en handbok om hur man bildar kollektiv. På initiativ av referensgruppen haren skrift. kooperation - ett folkrörelsealternativ, sammanställts ochutgivits av kommundepartementef. SoU1982/83:20 5 Denna innefattar inte något ställningstagande frånreferensgruppen för folkrörelsefrågor utan är endast avsedd atf sfimulera tilldebatt angående vilka kooperativa möjligheter som föreningslivet kan ha iframtiden. Utgångspunkt för de i skriften intagna uppsatserna är atf kooperativverksamhet kap vara ett lämpligt komplement på vissa områden.Frågan om vård i kooperativa former har där berörts i en uppsats av KaiBlomqvist, Kooperativ i många former. Det konstateras där att det förekommerföräldrakooperafiva daghem på vissa orter. Dessa drivs av föräldrarna gemensamtoch finansieras genom statsbidrag och föräldraavgifter. En förutsättning förstatsbidrag är atf kommunen godkänner verksamheten, vilket inte synes erbjudanågra större problem. Det förekommer olika modeller för föräldrarnas medverkani daghemmen - såväl i vårdande som administrerande funktioner. Detta skulleenligt uppsatsen kunna vara en möjlighet aft minska föräldraavgifterna ochdessutom utgöra ett tillskott till den kommunala barnomsorgen och ekonomin. -Någon kooperativ verksamhet bestående i att äldre slår sig samman och driverservicehus i organiserade och utvecklade former synes f. n. inte förekomma. Utskottet är inte motståndare till kooperativa lösningar.De resurser som finns tillgängliga för en kvantitativ utbyggnad bör emellertidreserveras för den kommunala barnomsorgen. För de flesta människor upplevs kooperativa lösningar sommöjhga att nyttja för ett litet fåtal. Så länge den kommunala barnomsorgen inteär fillfredsställande utbyggd får försök med kooperativa vårdformer i förstahand bero på lokala initiativ med utgångspunkt i där rådande förutsättningar.För försöks- och utvecklingsarbete kan bidrag sökas från förevarande anslag.Mofionen avstyrks. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på mofion1982/83:1823 yrkande 1 till Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffandeförsök med vård i kooperativa former att avslår mofion 1982/83:1083, 3. beträffandeökade insatser för åldersforskning att avslår motion 1982/83:1287. Vissa byggnadsarbeten m. m.inom verksamhetsområde. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkterna A 4 och A 5 (s. 17-23) och hemställer 1. till Extra utgifter /84 anvisar ett reservationsanslag av . SoU1982/83:20 6 2. bemyndigarregeringen aft besluta om vissa byggnadsarbeten m.m. inom socialdepartementetsverksamhetsområde inom de kostnadsramar som förordas i propositionen, 3. till Vissabyggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde /84 anvisar ett reservationsanslag av . K 1 - K 3. Bidrag tilL samtinternationellt socialpolitiskt samarbete m. m. m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna K 1 - K 3 (s. 183 och 184) ochhemställer atf för /84 anvisar 1. till Bidragtill samt internationellt socialpolitiskt samarbetem. m. ett förslagsanslag av , 2. till Vissainternationella resor ett reservafionsanslag av , 3. till Vissainternatioriella kongresser i eft reservationsanslag av . På socialutskottets vagnar . Närvarande: (), (), JohnJohnsson (s), (), (), (),(), (), (), AnitaPersson (s), (), (vpk), (), RosaÖsth (c), () och (). Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet. Beträffande medelsanvisningen (mom. 1 i hemställan) , , och (alla m) anser dels att det avsnitt i utskottetsbetänkande som på s. 2 börjar med "Inom social- ochhälsovårdsområdet" och på s. 3 slutar med "därför motionen" bortha följande lydelse: SoU1982/83:20 7 Oaktat forskning inom social- ochhälsovårdsområdet är angelägen måste även den med hänsyn till detstatsfinansiella läget vidkännas vissa nedskärningar. På grund härav och medhänsyn till att denna forskning på bör överföras till universitetoch högskolor anser utskottet att medelsanvisning bör begränsas i enlighet medvad som yrkas i motion 1982/83:1823 (m). dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa: 1. beträffande medelsanvisningen attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1823 yrkande 1 och med anledning avregeringens förslag till Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet för / 84 anvisar ett reservationsanslag av , Beträffande försök med vård i kooperativa former (mom.2 i hemställan) (), (), (), (), (), RosaÖsth (c) och () anser dels att det avsnitt i utskottetsbetänkande på s. 5 som börjar med "Utskottet är" och slutar med"Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att man bör ställa sig positiv till attmänniskor går samman för att gemensamt lösa problem t. ex. inom barnomsorg ochäldreomsorg genom oUka former av kooperativ. Detta gäller även ideella ellerandra privata initiativ. Enskilda vårdformer utgör redan värdefulla komplementtill den offentliga vården. Det finns således en stor erfarenhet på dettaområde. Dessa erfarenheter visar att olika enskilda vårdformer såväl ekonomisktsom socialt är motiverade och önskvärda. Som framhålls i motionen får dock enökad satsning på kooperativ och enskild vård inte innebära någon inskränkning isamhällets primära ansvar, bl. a. det som åvilar . Inom ramen för de anslag som beviljas för forskning ochförsöksverksamhet inom vårdområdet är det angeläget att i större utsträckninguppmärksamma alternativa former av vård. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffandeförsök med vård i kooperativa former attriksdagen med anledniiig av motion 1982/83:1083 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,