bet · G601JoU34 · 1982-12-31 00:00:00 — Vatje slutavverkning som sker tidigare än vid dentidpunkt då medeltillväxten kulminerar innebär en viss produktionsförlust. Medden föreslagna avverkningsskyldighelen går skogsägaren miste om en stor del avsin ekonomiska handlingsfrihet. Avverkningsskyldigheten har något förenklatuttryckts som hälften av vad som är tillåtet att slutavverka. Många har dåbibringats tron att detta skulle vara liktydigt med hälften av vad som ärlämpligt att avverka. I själva verket uppgår avverkningsskyldigheten i mångafall till av vad som är lämplig slutavverkning. 1 en hel del fall bliroen så beräknade avverkningsskyldighelen av lämplig avverkning. Delanförda kommer uppenbarligen att gälla för samtliga skogsägare och utan hänsyntill omständigheterna i det enskilda fallet. Den markägare som av personligaeller privalekonomiska skäl t. ex. inför ett föreslående generationsskifte önskar bygga upp ett virkesförråd kommer inte att få möjlighet härtill. Förslagetär även behäftat med sådana tekniska svagheter att det även av den anledningenbör avslås. Del är t. ex. inte klarlagt om skog som väntas ge underskott vidavverkningen skall undantas från avverkningsskyldighelen. Inte heller sägsnågot om hur man skall förfara med sådana bestånd som är åtkomliga bara någotenstaka år eller en kort lid av året. Medhänvisning till del anförda avstyrker utskottet förslaget om införande av engenerell avverkningsskyldighet i skogsvårdslagen. Förslagetom alt införa en särskild bestämmelse om gallringsskyldighet bär samma prägelav detaljreglering och misstro mot den enskilde skogsägaren som utskottet väntsig emot i sill avstyrkande av förslaget om avverkningstvång. Gallring av skogsom är så tät att produktionen av värdefullt virke väsentligt hämmas ärangelägen för varje skogsägare och ligger i dennes eget intresse. Utskottetvill påpeka att i skogsvårdslagen 9 8 är föreskrivet röjningsplikl förplantskog eller ungskog. får i särskilda fall medge attröjningen ersätts med tidig gallring. har således medbefintlig lagstiftning möjligheter att uppnå det i propositionen avseddasyftet. Utskottet avstyrker således även förslaget om införande avgallringsskyldighet i skogsvårdslagen. JoU1982/83:34 40 dels utskottets hemställan under 1 och 2 a) bort haföljande lydelse: 1. beträffandeavverkningsskyldighet m. m. attriksdagen med avslag på regeringens förslag och med bifall till motion1982/83:2303 yrkande 1 i denna del, motion 1982/83: 2324 yrkande I i denna deloch motion 1982/83:2326 yrkande I i denna del avslår förslaget om ändring iskogsvårdslagen såvitt avser 14 och 27 88, a) attriksdagen med avslag på regeringens förslag och med bifall till motion1982/83:2303 yrkande 1 i denna del, motion 1982/ 83:2324 yrkande 1 i denna deloch motion 1982/83:2326 yrkande 1 i denna del avslår det i mom. 1 angivnalagförslaget såvitt avser 9 8, Gallringsskyldighet(mom. 2 b) (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 15 som börjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med "skallgälla" bort ha följande lydelse: Utskottet har, som framgår av det föregående, inget attinvända mot att en gallringsskyldighet införs i skogsvårdslagen. Utskottet kandäremot inte instämma i bedömningen att allteftersom det eftersläpanderöjningsbehovet hämtas in och skogsägarna lever upp till den föreskrivnaröjningsskyldigheten behovet minskar av de tidigaste gallringarna. Om man villfå fram bestånd med grova dimensioner och bra kvalitet samt till fullo utnyttjamarkens virkesproducerande förmåga bör minst två eller i vissa fall tregallringar företas i beståndet. Därför bör inte den nu föreslagna gallringsskyldighetenbegränsas till att enbart gälla den yngre skogen som inte har blivit röjd i tideller på rätt sätt. De farhågor som finns om att en genereilgallringsskyldighet medför en risk, eller kan få till följd att gallring sker ifel bestånd, kan förhindras om gallringsmallar följs.Utskottet anser därför att gallringsskyldigheten skall anses generell och attdet i tillämpningsföreskrifterna klart skall framgå att befintligagallringsmallar skall utgöra grunden för gallringsskyldigheten. Detta börriksdagen ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 2 b) bort ha följandelydelse: 2. b) att med anledningav motion 1982/83:2330 yrkande I som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Obligatoriska skogsbruksplaner (mom. 3 a) (), iLjung (m), (). (m), (),Böije () och () anser att JoU1982/83:34 41 dels den del av utskottets yttrandepå s. 18 som böljar med "Utskottet delar" och slutar med"sida" bort ha följande lydelse: Utskottet kan för sin del vitsorda att skogsbmksplanernaär värdefulla hjälpmedel för skogsägarna. För de stora skogsfastigheterna finnssedan lång tid skogsbruksplaner upprättade. För de små och medelstora fastigheternaupprättas planer i allt större utsträckning. Någon ovilja från skogsägarnassida att upprätta skogsbruksplaner föreligger ej. I stället har tillgången påkvalificerade planläggare varit det som begränsat möjligheterna att i störreutsträckning upprätta sådana planer. Enligt utskottets mening finns såledesingen anledning att göra upprättandet av skogsbruksplaner till en lagstadgadskyldighet för skogsägarna. En sådan bestämmelse leder endast till ökadbyråkratisering och administrativa problem utan att några fördelar vinnes förskogsbruket. I propositionen har f. ö. inte redovisats några skål varförupprättandet av skogsbmksplaner skulle bli obligatoriskt, frånsett påståendetatt man från socialdemokratiskt håll krävt att varje skogsfastighetav betydelse skall ha en skogsbruksplan och att det nu är dags att detta kravförverkligas. Detta påstående kan självfallet ej ersätta sådana sakligtvälgmndade argument som i svensk lagstiftningstradition bmkar läggas tillgrund för den typ av ingripanden i den enskildes näringsutövning som det här ärfråga om. Utskottet avstyrker regeringsförslaget i förevarande del. dels utskottets hemställan under 3a) bort ha följande lydelse; 3. beträffande obligatoriska skogsbruksplaner m.m. a) attriksdagen med avslag på regeringens förslag och med bifall till motion1982/83:2303 yrkande 1 i denna del, motion 1982/ 83; 2324 yrkande 1 i denna deloch motion 1982/83:2326 yrkande 1 i denna del avslår det i mom. 1 angivnalagförslaget såvitt avser 21a §, Skogsbruksplaner (mom. 3 b) i , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 18 som börjar med "Vad i" och slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförts i motion2327 att vissa fastigheter bör undantas från det generella kravet påupprättande av skogsbmksplaner. För mindre fastigheter bör en enklare form avåtgärdsförteckning vara tillräcklig. Som motionärerna anfört bör fastighetermed en årlig tillväxt understigande undantas från kravet att upprättaplaner, varigenom resurserna kan satsas på de områden där de gör mest nytta.Utskottet utgår vidare från att skogsbmksplaner skall kunna upprat- JoU1982/83:34 42 tas av såväl enskilda och organisationer som av statiigamyndigheter. I likhet med vad motionärerna anfört finner utskottet det lämpligtatt den översiktliga skogsinventeringen samordnas med fastighetsvis skogsbruksplanläggning. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 3 b) bort ha följandelydelse: 3. b) att medanledning av motion 1982/83:2327 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Lagförslaget i övrigt (mom. 4) (), iLjung (m), (), (), (),Böije () och () anser - under fömtsättning attriksdagen bifaller reservationerna 1 och 3 ovan att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. att avslårdet i mom. 1 angivna lagförslaget i de delar som ej omfattas av utskottets hemställan ovan. Skogsbesprutning (mom. 5 och 6) (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 21 börjar med "Utskottet ansluter" och på s. 22 slutar med"motsvarande delar" bort ha följande lydelse; beslut (JoU 1981/82:22)angående nu gällande lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmarkinnebär i princip förbud mot spridning, men dispens kan lämnas under vissarestriktiva och klart angivna fömtsättningar. Genom att länsstyrelsernahandhar dispensprövningen - med beaktande av anvisningar förtillämpningen garanteras en enhetlig och likformig rättstillämpning för helalandet. Skogsbmket får härigenom en auktoritativ vägledning för sin planeringpå lång och kort sikt. Genom den nu föreslagna lagen får vi en rättstillämpningsom kommer att variera från den ena kommunen till den andra. Vad detta innebärför bl. a. de markägare vars skogsinnehav sträcker sig över flera kommuner haröver huvud taget ej berörts i propositionen. Genom att dispensbesluten iförsta hand skall fattas av kommunfullmäktige kan de endast överklagas genomkommunalbesvär, dvs. i praktiken kommer knappast någon besvärsrätt attföreligga. Detta innebär att regeringen frånträder sitt ansvar för en enhetligoch likformig rättstill-lämpning och för den rättstrygghet som det måsteankomma på regeringen JoU1982/83:34 43 att ansvara för. Utskottet avstyrker förslaget om nylagstiftning på förevarande område. dels utskottets hemställan under 5 och 6 bort ha följandelydelse: 5. beträffande avslag på förslagettill lag om spridning av bekämp ningsmedel över skogsmark attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2303 yrkande 2, motion 1982/83:2324yrkande 2 och motion 1982/83:2326 yrkande 2 i denna del avslår förslaget tilllag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark, 6. beträffande förslag till lag omspridning av bekämpningsmedel över skogsmark attriksdagen avslår motion 1982/83:2324 yrkande 3 och motion 1982/83:2331 yrkandeI, Skogsbesprutning (mom. 5 och 6) i , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 21 börjar med "Utskottet ansluter" och på s. 22 slutar med"motsvarande delar" bort ha följande lydelse: I propositionen föreslås ändring av nu gällandelagstiftning för användningen av kemiska medel i skogsbruket. Avsikten är attliksom i nu gällande lag bekämpning av lövsly skall vara i princip förbjuden.Skillnaden mellan nu gällande lag och förslaget är att de undantag somfömtsätts kunna medgivas skall anges av kommun för vissa marker och för andramarker av skogsvårdsstyrelser. Fickning kommer inte längre att vara tillåten. I praktiken innebär regeringens förslag att kommunerna gesen form av vetorätt mot skogsbespmtning. Propositionen är i denna delanmärkningsvärd då den inte innehåller något förslag till närmare preciseradeanvisningar om vilka områden som skall undantas. För den skull kommer inteheller besvär över kommuns beslut genom s. k. kommunalbesvär att blimeningsfullt. Enligt utskottets mening är varken nu gällande lag ellerden av regeringen föreslagna lagen ändamålsenlig om man på allvar avser attkomma till rätta med lövslyproblemet. Kravet på en effektiv lövslybekämpningtillgodoses bäst om alternativ 2 i förslaget från kommittén om användning avkemiska medel i jord- och skogsbruket (Ds Jo 1980:11) kommer till utförande.Alternativ 2 innebär en delegering av beslutsfattandet rörande kemisklövslybekämpning till lokal nivå på sådant sätt att kommunerna, inom ramen försin fysiska planering, fastställer vilka områden som är känsliga frånmiljövårds- och friluftslivssynpunkt. Inom sådana områden har kom- JoU1982/83:34 44 munerna möjlighet att förbjuda besprutning. Alternativetinnebär också att skogsvårdsstyrelserna kan vägra tillstånd till bespmtning påobjekt där lövslybekämpning lämpligen kan ske. I nyssnämnda utredning fömtsattes att naturvårdsverketskulle utfärda anvisningar för kommunernas handläggning beträffande sädanaområden som skulle undantas från besprutning. Som ett uttryck för utredningensmening beträffande lämpliga säkerhetsavstånd i förhållande till vattendrag,vägar och boende angav utredningen också ett förslag för detta. I utredningenförutsattes att dessa förslag till regler skulle vara till vägledning vidnaturvårdsverkets upprättande av anvisningar. Ett beslut om lagstiftning av denna innebörd germöjligheter att komma till rätta med det allvarliga problem som ökande arealerav lövsly utgör inom skogsbmket. Likaså tillgodoser denna lagstiftning rimligakrav på hänsyn till naturmiljö, friluftslivet, fritidsområden, sjöar ochvattendrag, allmänna vägar, vattentäkter samt boendes hälsa och trivsel.Utskottet förorda därför att antar det i motion 2324 framlagdaförslaget till lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark. dels utskottets hemställan under 5 och 6 bort ha följandelydelse; 5. beträffande avslag på förslagettill lag om spridning av bekämp ningsmedel över skogsmark attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2303 yrkande 2, motion 1982/83:2324yrkande 2 och motion 1982/83:2326 yrkande 2 i denna del avslår förslaget tilllag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark, 6. beträffande förslag till lag omspridning av bekämpningsmedel över skogsmark attriksdagen med avslag på regeringens förslag och motion 1982/ 83:2331 yrkande 1samt med bifall till motion 1982/83:2324 yrkande 3 antar det i sistnämndamotion framlagda förslaget till lag om spridning av bekämpningsmedel överskogsmark, Skogsbesprutning (mom. 5 och 6) (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 21 börjar med "Utskottet ansluter" och på s. 22 slutar med"motsvarande delar" bort ha följande lydelse; Enligt utskottets mening är ett totalförbud mot spridningav bekämpningsmedel över skogsmark det alternativ som måste förordas av hänsyntill både kort- och långsiktiga hälso- och miljövårdsaspekter. I strävan attminska den totala användningen av kemiska medel måste varje möjlig åtgärd i denriktningen vidtas. Från skogsbmkets sida har hävdats att denskogsmark som av olika skäl måste besprutas utgör en JoU1982/83:34 45 mycket liten andel av den totala skogsarealen. Detta kaninte få vara avgörande för att få använda kemiska medel när metoderfinns att tillgå. Vidare bör erinras om att gjorda undersökningarvisar att lövslyproblemet är kraftigt överdrivet och att de problem som uppstårtill stor del är beroende av de skogsbruksmetoder som används, vilket innebäratt förebyggande åtgärder är möjliga. Utskottet utgår från att en övergäng tillmanuella röjningsmetoder kan göras utan att lönsamheten i skogsbmket påverkaspå ett avgörande sätt. De samhällsekonomiska vinstema av en sådan omställningi form av bättre miljö, ökad sysselsättning m.m. är under alla förhållanden såstora att ett totalförbud framstår som motiverat även från nu berördautgångspunkter. dels utskottets hemställan under 5 och 6 bort ha följandelydelse: 5. beträffande avslag på förslagettill lag om spridning av bekämp ningsmedel över skogsmark attriksdagen med bifall fill motion 1982/83:2303 yrkande 2, motion 1982/83:2324yrkande 2 och motion 1982/83:2326 yrkande 2 i denna del avslår förslaget tilllag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark, 6. beträffande förslag till lag omspridning av bekämpningsmedel över skogsmark attriksdagen med avslag på regeringens förslag och motion 1982/ 83:2324 yrkande 3samt med bifall till motion 1982/83:2331 yrkande 1 antar det i sistnämndamotion framlagda förslaget till lag om förbud mot spridning av bekämpningsmedelöver skogsmark. Selektiva bekämpningsmetoder m. m. (mom. 7) (), iLjung (m), (), (), (),() och () anser - beträffande mom. 7 a) underförutsättning att avslår reservationerna 68 - att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 22 börjar med "När det" och slutar med "motion2332" bort ha följande lydelse: Utskottet anser, i likhet med vad som anförts i motion2332, att de selektiva bekämpningsmetoderna även i fortsättningen bör varatillåtna. Dessa metoder utgör en miljövänlig behandlingsform där små mängderbekämpningsmedel sprids per ytenhet. Från arbetarskyddssynpunkt bör metodernakunna accepteras då mekanisk röjning - som har hög olycksfallsfrekvens intebehöver återupprepas. Forsknings- och utvecklingsarbete pågår f.n. för att fåfram metoder som är ännu förmånligare från arbetarskyddssynpunkt m. m. Det voreenligt utskottes mening olyckligt om utvecklingsarbetet avbröts genom denrättstillämpning som regerings- JoU1982/83:34 46 förslaget uppenbariigen kommer att leda till. Utskottettillstyrker således motion 2332 och förordar att såväl den nya som den nugällande lagen om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark ej heller ifortsättningen bör omfatta selektiva bekämpningsmetoder. dels utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffandeselektiva bekämpningsmetoder m.m. a) attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till motion 1982/83:2332 i denna del antar I 8 förslaget till lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark med den ändringen att andra meningen i 1 8 erhåller följande lydelse: Med spridning av bekämpningsmedel avses enligt denna laginte metoder där enskilda trädstammar behandlas med bekämpningsmedel. b) attriksdagen med avslag på regeringens förslag och med bifall till motion 1982/83:2303 yrkande 3, motion 1982/83:2326 yr kande 2 i denna del och motion 1982/83:2332 i denna del avslår förslaget till ändring i 1 8 lagen (1982:242) om spridning av be kämpningsmedel över skogsmark, Hänsyn till rennäringen (mom. 8 a) (), (), (vpk) och () anser - under förutsättningatt avslår reservationerna 6-8 - att dels den del av utskottets yttrandepå s. 22 som börjar med "Av dessa" och slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse; Utskottet kan inte instämma i jorbruksministerns bedömningatt det saknas anledning att i lagtexten särskilt ange rennäringens intressen.Frågan om hänsynstagande till rennäringen har , i sambandmed ändringar i lagstiftningen på förevarande område, handlagts av än den enamyndigheten, än den andra. Med den nu föreslagna lagstiftningen kommer fråganatt behandlas vid minst tre olika myndigheter. Denna ordning är enligtutskottets mening olycklig och kan inte anses främja intresset av en enhetiigrättstillämpning. Utskottet vill f. ö. påpeka att lagrådet ansett att det förtydlighetens skull bör framgå av lagtexten att hänsyn skall tas tillrennäringen. Ett sådant tillägg är enligt utskottets mening värdefullt för skall uppnå erforderlig kontinuitet och stadga i rättstillämpningen.Utskottet förordar således en ändring av 2 8 lagförslaget som överensstämmermed lagrådets synpunkter liksom med motionerna 2328 och 2331 i motsvarandedelar. dels utskottets hemställan under 8 a) bort ha följandelydelse: 8. beträffandehänsyn till rennäringen a) attriksdagen med anledning av regeringeris förslag och med bifall till motion 1982/83:2328 yrkande 1 och motion 1982/ JoU1982/83:34 47 83:2331 yrkande 2 antar 2 8 förslaget tili lag omspridning av bekämpningsmedel över skogsmark med den ändringen att omedelbartefter orden "för naturmiljön" infogas "och rennäringen". Översyn av 68 skogsvårdslagen (mom. 10) (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 15 börjar med "Utskottet erinrar" och på s. 16 slutar med"motion 2330" bort ha följande lydelse; I debatten om virkesförsörjningen har det från olika hållhävdats att den nuvarande utformningen av 68 skogsvårdslagen gör regeln omavverkningsskyldigheten i det närmaste verkningslös. Förslag har ställts attbestämmelsen bör ändras så att överårighet föreskrivs som enda kriterium ochatt denna bestämmelse bör förenas med en möjlighet till undantag förkvalitativt högvärdiga bestånd och bestånd som har hög löpande tillväxt. Det ärockså både nödvändigt och försvarbart att i vissa fall behålla äldre beståndför att vinna en produktion av högvärdigt gagnvirke. Men att överårigheteninträder först när beståndets ålder överstiger den lägsta tillåtnaslutavverkningsäldern torde i många fall innebära ett slöseri med markensvirkesproducerande förmåga. bör kunna göras merflexibla utan att man inkräktar på vare sig den lägsta slutavverkningsälderneller värdetillväxten. Utskottet anser därför - i likhet med vad som anförts imotion 2330 - att denna bestämmelse bör ses över, och detta bör geregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 10bort ha följande lydelse: 10. beträffande översyn av 6§ skogsvårdslagen attriksdagen med anledning av motion 1982/83:2330 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Åtgärdspaket för skogsvård m. m. (mom. 11 a) (vpk) anser att de/s den del av utskottets yttrandepå s. 16 som börjar med "Önskemålet i" och slutar med"sida" bort ha följande lydelse: Som i motion 2330 anförts råder en mycket stor arbetslösheti skogskommunerna. finns ett mycket stort behov av arbetsinsatserinom skogsvården i dessa regioner. Som motionärerna påpekat kan åtskilligainsatser göras för att råda bot på arbetslösheten, till gagn för samhället,skogsvården och de enskilda människor som drabbas av arbetslöshet. Utskottetanser att den typ av skogsvårdscentra som beskrivs i motionen bör inrättas meddet snaraste i de områden av landet där sådana behov JoU1982/83:34 48 Man kan här tänka sig att man på dessaskogsvårdscentra utför plantering, röjning, gallring och stamkvistning.Därigenom skulle det vara möjligt att i stor utsträckning kunna skapahelårsjobb. Sådana skogsvårdscentra har bildats på några håll i landet och hargett positiva resultat. Men den verksamhet som pågår har en alltför blygsamomfattning och får ses som en försöksverksamhet. Därför bör nu denna verksamhetkraftigt byggas ut. Utskottet anser således att ett åtgärdspaket förskogsvårdsinsatser bör utarbetas av regeringen eller av den myndighet somregeringen bemyndigar. Detta bör ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 11a) bort ha följande lydelse; 11. beträffande åtgärdspaket för skogsvård m. m. a) attriksdagen med anledning av motion 1982/83: 2330 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Anslag till skogsvårdsstyrelserna (mom. 14) (), iLjung (m), (), (), (),() och () anser - under förutsättning attriksdagen bifaller reservationerna 1 och 3 - att dels den del av utskottets yttrandepå s. 24 som börjar med "Utskottet, som" och slutar med"förordade anslagshöjningen" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående avstyrkt regeringensförslag om avverkningsskyldighet och obligatoriska skogsbruksplaner m. m.Härav följer att utskottet ej biträder förslaget att tillföraskogsvårdsstyrelserna ett extra anslag på 10 milj. kr. I enlighet härmedtillstyrker utskottet motionerna 2303 och 2324 i motsvarande delar samtavstyrker motion 1470. dels utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14. aft med bifall tillproposition 1982/83:100 bilaga 11 i denna del. motion 1982/83:2303 yrkande 5och motion 1982/ 83:2324 yrkande 4 samt med avslag på proposition 1982/83:145 idenna del och på motion 1982/83: 1470 till Skogsvårdsstyrelserna:Myndighetsuppgifter för /84 anvisar ett förslagsanslag av115962000 kr., Stöd till byggande av skogsvägar (mom. 19 a, boch d) (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 27 som börjar med "Utskottet får" och slutar med "2 och3" bort ha följande lydelse; JoU1982/83:34 49 Utskottet delar motionärernasuppfattning att storskogsbruket självt kan bära kostnaderna för byggande avskogsvägar. Som motionärerna anfört är det i de flesta fall klart lönsamt förstorskogsbruket att bygga skogsvägar. Hittillsvarande fördelning av bidragmellan privatskogsbruket och skogsbruket ger enhgt utskottets meningytterligare stöd för påståendet att bidragsreglerna bör ändras. Genom attbidraget i fortsättningen utgår endast till det privata skogsbruket kan destatliga utgifterna minskas med 20 milj. kr. Utskottet tillstyrker såledesmotion 2330 i den del som berör ändrade regler för bidrag till skogsvägar ochanslagsanvisning för nämnda ändamål. Ändringen bör gälla fr. o. m. budgetåret1983/84. Utskottets ställningstagande påverkar såväl bidragsramen som dendirekta anslagsanvisningen. Det bör ankomma på regeringen att föranstalta omerforderiiga ändringar i förordningen (1979; 792) om statligt stöd tillskogsbruket.