bet · G601AU10 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:10 I betänkandet behandlas sexmotioner om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet m.m. som harväckts under allmänna motionstiden . De mofioner utskottet behandlar idetta betänkande har väckts under allmänna motionstiden ochhandlar om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Utskottetavstyrker yrkanden om en utvärdering av jämställdhetslagen samt om ändringar ilagen. Anledningen härtill är att lagen trädde i kraft så sent som den 1 juli1980 samt att erfarenheterna av lagen därför är begränsade. Utskottet avstyrker en motion angående undanröjande avkvarstående hinder för en ökad chefsrekrytering av kvinnor inom företagen motbakgrund av att JämO med stöd av lagen kan vidta den typ av åtgärder sombegärts. Utskottet behandlar avslutningsvis två motioner som berörmeritvärdet av vård i hemmet av egna barn m. m. vid intagning till utbildning och vid anställning. ' 1981/82:641 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om en utvärdering av lagen omjämställdhet i arbetslivet. 1981/82:667 av () och () 1. att som sin mening ger regeringen fill kännaatt vårdarbete i hemmet bör utgöra merit vid intagning till utbildning och vidanställning. Motiveringen till yrkandet återfinns i mofion 1981/82:666.Yrkande 2 har behandlats i betänkande AU 1981/82:21. 1981/82:1504 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen begär enöversyn av jämställdhetslagen i syfte att begränsa arbetsgivarnas möjligheteratt genom skadestånd "betala bort" misshaghg personal. 1 1982/83. AU 1982/83:10 2 1981/82:1073av m. fl. Imotionen yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen fillkänna vad som anförts i motionen angående en skärpning av lagen om jämställdheti arbetslivet. 1981/82:1960av () och () Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att vårdav barn i hemmet skall få fillgodoräknas som merit vid anställning ochbefordran i statlig tjänst. 1981/82:1962av (fp) och () Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om överläggningar i syfte att undanröja kvarstående hinder fören ökad chefsrekrytering av kvinnor inom företagen. I lagen (1979:118) om jämställdhet mellan kvinnoroch män i arbetslivet stadgas att en arbetsgivare inte får missgynna enarbetstagare eller en arbetssökande på grund av hans eller hennes kön. Dettagäller vid t. ex. anställning, befordran, permittering och uppsägning. Ilagen föreskrivs vidare att en arbetsgivare inom ramen för sin verksamhet skallbedriva ett målinriktat arbete bl. a. i syfte att göra arbetsförhållandenalämpade för både kvinnor och män. I fråga om aktiva åtgärder för jämställdhetfår andra regler fastställas i kollektivavtal än som anges i lagen.Kollektivavtal finns när det gäller den privata arbetsmarknaden bl. a. mellanLO och SAF samt mellan PTK och SAF. För anställda i kommunerna tas hithörandejämställdhetsfrågor upp i gällande medbestämmandeavtal. På den stathga sidan -exkl. de stathga företagen - saknas ännu avtal. Jämställdhetsarbetet bedrivsinom denna sektor därför med stöd av jämställdhetslagen och förordningen(1980:540) om jämställdhet mellan kvinnor och män i stafiig anställning. Skadeståndkan enligt lagen utdömas till den som missgynnas vid t. ex. anställning. Regeringenutser en jämställdhetsombudsman (JämO) och en jämställdhetsnämnd som skall setill att lagen efterlevs. Lagen innehåller också regler om rättegång idiskrimineringstvister m. m. Utskottet kan först konstatera attjämställdhetslagen varit i kraft en förhållandevis . Lagen antogs avriksdagen och trädde i kraft . JämO, som har filluppgift att tillse att lagen efterlevs, hade fram fill den 18 november 1982väckt talan vid arbetsdomstolen om AU1982/83:10 3 könsdiskriminering i 14 fall. Ytterligare fall här stämtsin av de fackliga organisationerna. I några fall har talan återkallats efterförlikning. Dom har avkunnats i fem fall. Erfarenheterna av lagen är alltsåbegränsade. Det är mot den bakgrunden enligt utskottets mening för tidigt attha en mening om jämställdhetslagens effekter. Att redan nu göra en utvärderingav jämställdhetslagen vilket yrkas i motion 641 av ()och () förefaller därför föga meningsfullt och avstyrks avutskottet. I två motioner yrkas specifika ändringar ijämställdhetslagen. Detta gäller motionerna 1073 och 1504. I motion 1073 av m.fl. (fp) yrkas dels atten medsökande till en privat tjänst skall ha rätt att på begäran få enskriftlig redogörelse för vilka meriter den har som anställs, dels attanmälningsfiden för brott mot lagen förlängs. m. fl. (s) yrkar imotion 1504 att den som utsatts för diskriminering vid anställning inte enbartskall kunna räkna med visst skadestånd utan också att anställningen omprövas. JämO har i skrivelse till regeringen den 31 augusti 1982tagit upp bl. a. de frågor som behandlas i mofionerna 1073 och 1504. Medhänvisning till att motionärernas frågor sålunda redan har aktuaHserats iregeringens kansli är några ytterligare åtgärder från sida intepåkallade. Utskottet vill dock med anledning av de båda motionerna anföraföljande. När det gäller kravet på omprövning av en anställning isamband med könsdiskriminering finns det redan möjlighet vid statliganställning för den som anser sig missgynnad att överklagatillsättningen genom besvär till överordnad myndighet eller regeringen och föratalan angående diskriminering enhgt jämställdhetslagen. Utskottet utgår ifrånatt regeringen, om arbetsdomstolen finner att en diskriminering i lagensmening har skett, beaktar ett sådant domstolsutslag vid sin prövning avtillsättningsärendet. Även i kommuner med besvärsnämnder bör ett motsvarandeförfarande vara möjHgt. Slutsatsen är att motionärernas önskemål när det gällerden statliga sektorn och delar av den kommunala redan synes vara tillgodosett. När det gäller anställningar på den privataarbetsmarknaden finns som regel inte några på förhand givnameritvärderingssystem eller särskilda regler för fillsättningsförfarandet. Inteheller brukar anställningsbeslut kunna överprövas. Jämställdhetslagen och dessbevispresumtionsregler skall tillämpas mot den bakgrunden (jfr AD 1982 nr 139).Om man anser att skyddet för de diskriminerade behöver skärpas i de hänseendensom anges i mofionerna 1073 och 1504, bör det enligt utskottets mening snarareske genom det ökade inflytande över företagens personalpolitik som medbestämmandelagenoch medbestämmandeavtalen har skapat utrymme för (jfr AU 1982/83:4). Ändraderegler för tillsättningsförfarandet, däribland frågan om överprövning avanställningsbeslut, bör på denna del av arbetsmarkna- AU1982/83:10 4 den i första hand tillskapas av parterna själva genomregler i kollektivavtal. I motion 1962 yrkar (fp) och () att statsmakterna initierar överläggningar med de största företagen i syfte att undanröja kvarstående hinder för ökad'chefsrekrytering av kvinnor inom företagen. Enligt jämställdhetslagens 6 § skalben arbetsgivare inomramen för sin verksamhet bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främjajämställdhet i arbetet. Enligt utskottets mening finns det inget som hindraratt JämO med stöd av lagen tar upp överläggningar med det syfte som yrkas imotionen. Någon åtgärd med anledning av denna är därför inte påkallad. Utskottet tar avslutningsvis upp två motioner som rörmeritvärdet av vårdarbete i hemmet vid anställning m. m. Det gäller dels motion667 av () och () om att vårdarbete ihemmet bör utgöra merit vid intagning till utbildning och vid anställning, delsmotion 1960 av () och () att vård av barn ihemmet skall få tillgodoräknas som merit vid anställning och befordran istatlig tjänst. Vad först gäller yrkandet i motion 667 om vårdarbete ihemmet som merit vid intagning till utbildning finns redan regler om detta ihögskoleförordningens (1977:263) föreskrifter om fillträde fill grundläggandehögskoleutbildning. EnHgt 5 kap. 33 § i denna förordning ger arbete i eget vård av barn eller för vård av en eller flera personer på grundav sjukdom, ålder eller handikapp poäng för arbetslivserfarenhet. Motionärensönskemål på denna punkt synes därmed enligt utskottets mening redan varafillgodosett. När det gäller det andra yrkandet om vårdarbete som merit vidanställning har utskottet konstaterat ovan att det f. n. inte finns bestämdaregler, vare sig i lag eller, kollektivavtal för meritvärdering på den privatadelen av arbetsmarknaden. Utskottet har också framhållit att eventuella problemtill följd av detta bör lösas genom kollektivavtal. När det gäller statlig anställning som särskilt tas upp imotion 1960 gäller redan enligt förordningen (1978:61) om fillgodoräknande avtid för föräldraledighet vid tillsättning av statligt reglerad tjänst att sådanledighet i vissa fall får tillgodoräknas. Det gäller de fall då vederbörande ärledig från en anställning som vid fillsättningen beaktas i förtjänsthänseende.Jämställdhetskommittén har i sitt betänkande (SOU 1982:18) Förvärvsarbete ochföräldraskap föreslagit att vård av barn skall räknas som merit vid statliganställning även i vissa andra fall. Det gäller för nytillträdande arbetskraftvid vård av barn samt för föräldrar som uppbär föräldrapenning isamband med barns födelse. I det senare fallet skall ledigheten enligtförslaget motsvara minst fyra månaders heltidsarbete. Betänkandet harremissbehandlats och bereds f. n. i regeringens*kansli. AU1982/83:10 5 Mot bakgrund av vad utskottet härhar anfört bör motionerna 667 och 1960 inte föranleda någon åtgärd. 1. beträffandeutvärdering av jämställdhetslagen att avslår motion 1981/82:641, 2. beträffandeändringar i jämställdhetslagen att avslår motionerna 1981/82:1073 och 1981/ 82:1504, 3. beträffandeökad chefsrekrytering av kvinnor att avslår mofion 1981/82:1962, 4. beträffandevårdarbete i hemmet som merit vid anställning m. m. attriksdagen avslår motionerna 1981/82:667 yrkande 1 och 1981/82:1960. Närvarande: (), (), LarsUlander (s), (), (), (),(vpk), (), (), StenÖstlund (s), (), (), (), IngvarKarlsson i (c) och tredje vice talmannen ().