bet · G601AU21 · 1982-12-31 00:00:00 — (m) motsättersig i motion 1540 fortsatt personal-ökning och menar att anslaget mot denbakgrunden kan minskas med 24,6 milj. kr. Utskottet återkommer senare till medelsfrågan vidbehandlingen av de skilda programmen nedan, men har inga erinringar mot vad somanförs av arbetsmarknadsministern om arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Utskottets tillstyrkande av propositionen på denna punktinnebär att motion 1540 i motsvarande del bör avslås. Utskottet går härefter över till att behandla en radmotioner som tar upp organisatoriska frågor inom arbetsmarknadsverket. Sammansättningen av tas upp i motion 2068 avGullan (). Det erinras i motionen om att representanterna i AMSstyrelse främst företräder parterna på arbetsmarknaden samt att de politiskapartierna inte får vara med och ta ansvar för den roll AMS har iarbetsmarknadspolitiken. Av principiella och andra skäl bör enligt motionärennågra av ledamöterna vara parlamentariker. Utskottet menar för sin del att en av anledningarna tillatt den arbetsmarknadspolitiska medelsarsenalen i har kunnat hanteras inära samförstånd med arbetsmarknadens parter är att dessa är väl företrädda ide styrelser på central, regional och lokal nivå som leder arbetet medarbetsmarknadspolitiken. Erfarenheterna från länder med en annan ordning visarbetydelsen av att de konkreta arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är välförankrade hos arbetsmarknadens parter. Utskottet vill här också erinra om vadsom sägs i de av ratificerade nr 88 och nr 150 omparternas medverkan i arbetsmarknadsförvaltningen. Som framhålls i de nyligenavgivna tilläggsdirektiven till utredningen om arbetsmarknadsverketsansvarsområde och organisation kan denna utrednings förslag innebära sådanaförändringar i förutsättningarna för arbetsmarknadsverkets styrelse att det kanvara lämpligt att AMS styrelserepresentation ses över. Arbetsmarknadsministernerinrar i sammanhanget om att det finns bred uppslutning kring värdet av detstarka inflytande parterna på arbetsmarknaden har i styrelsen och det ansvarsom följer av detta. Utskottet stödjer uppfattningen att detta förhållande börkvarstå och att utredningen bl. a. bör överväga om en bredare representationhärvidlag är lämplig. Utskottet kan mot bakgrund av vad här har anförts inteställa sig bakom motion 2068. Den bör därför avslås. Tillsättandet av ledamöter tas upp i motion 183 av m. fl. (c). 1motionen krävs att landsting - eller i förekommande fall kommuner - skall utsefyra av länsarbetsnämndernas ledamöter. Det påpekas i motionen att AMS utserhuvuddelen av ledamöterna och att detta tillvägagångssätt skiljer sig markantfrån vad som tillämpas vid tillsättning av samtliga övriga regionala nämnder, där AU1982/83:21 40 majoriteten av ledamöterna utses av politiskt valda organ. Utskottet har ovan redovisat sin uppfattning om de storafördelarna av att parterna är starkt företrädda i de styrelser och nämnder somadministrerar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Självfallet gäller dettaockså länsarbetsnämnderna. Valet av ledamöter till dessa bör därför Uksomhittills främst bygga på förslag av arbetsmarknadens parter. Att under sådanaförhållanden överflytta tillsättningen av ledamöterna till landstingen skulleinte öka det länsdemokratiska inflytandet nämnvärt eftersom valmöjligheternagenom parternas förslag är begränsade. Utskottet menar för sin del att arbetsmarknadsstyrelsenav prakfiska skäl även i fortsättningen bör utse ledamöterna ilänsarbetsnämnderna. Denna ordning som tillämpats innebär att endecentralisering har skett. togs dessa beslut av regeringen. Utskottetvill tillägga att ställningstagandet på denna punkt inte riktar sig mot attdecentralisering sker inom arbetsmarknadsverket. Den bör emellertid ske påannat sätt. Utskottet vill här erinra om vad utskottet har uttalat i detföregående om kommunernas medverkan i arbetsmarknadspolitiken och om detutredningsarbete som här skall ske. Utskottets slutsats av det anförda är attmotion 183 bör avslås. I motion 1540 av m.fl. (m) och 263 av () föreslås att distriktsarbetsnämndernaskall avvecklas. Det anförs att dessa inte har någon egentlig funktion, att deförlänger handläggningstiden och att de innebär ett olyckligt beslutssteg medmellanliggande fördröjande MBL. Som utskottet beskrivit fidigare i betänkandet finns detf. 80 distriktskontor som ansvarar för förmedlingsarbetet i hela distrikt.Till varje distrikt hör som regel ett eller flera lokalkontor.Distriktsarbetsnämnden utgör styrelse för arbetsförmedlingen inom ett distrikt.I regeringens instruktion stadgas att ärende hos arbetsförmedlingen avgörs avdistriktsarbetsnämnden i plenum. Enligt den arbetsordning AMS utfärdat skalldistriktsarbetsnämnden besluta i frågor om arbetsförmedlingens organisation,ärenden vid förmedlingen av principiell betydelse eller större vikt, ärendensom distriktsarbetsnämnden eller dess ordförande anser bör avgöras av nämndenm. Det är utskottets uppfattning att distriktsarbetsnämndernafyller en viktig funktion. Detta gäller inte minst arbetsmarknadsverketssamverkan med kommunerna och därmed för strävandena till ökad decentraliseringav arbetsmarknadspolitiken. Utskottet kan därför inte biträda förslag om attslopa dessa nämnder. Motion 263 och motion 1540 i här aktuell del bör därföravslås. I motion 1540 föreslås att även byggarbetsnämnderna skallslopas. Frågor som rör byggarbetsnämnderna behandlas i ettbetänkande (Ds A 1982:11) som har avlämnats av utredningen omarbetsmarknadspo-litisk styrning av byggnadsverksamheten. Betänkandetremissbehandlas f. n. AU1982/83:21 41 bör inte föregripa behandlingen av ärendet genomett ställningstagande av det slag som begärs i motionen. Motion 1540 bördärför avslås i den aktuella delen. och effektivering avarbetsmarknadsverket med förgreningar lokalt och regionalt krävs i nämndamotion 1540. Motionärerna förordar tilläggsdirektiv med denna innebörd tillutredningen om arbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation. Utskottet har tidigare nämnt att tilläggsdirektiv fördenna utredning har utfärdats. Syftet med utredningen är att åstadkommaett effektivare resursutnyttjande och en mera ändamålsenlig organisation. Någraytterligare direktiv för att påverka utredningsarbetets inriktning är enligtutskottets mening inte nödvändiga. Motion 1540 bör därför inte föranleda någonåtgärd i här aktuell del. tar i motion 264 uppfrågan om revision och kontroll av AMS verksamhet. Det framhålls i motionen attsåväl AMS egen internrevision som starkthar kritiserat både omfattningen av revisionsinsatserna och frånvaron aveffektiva system för uppföljning och kontroll. Motionären kräver att regeringeninom ramen för AMS budget avsätter medel för att via utomstående experter ochkonsulter skapa tillfredsställande system för styrning, kontroll ochuppföljning av verksamheten. Regeringens förslag om förändradrevisionsorganisation för AMS tillfredsställer enligt motionen inte dessa kravoch avvisas därför. Nuvarande ordning med s. k. förvaltningsrevision vidriksrevisionsverket (RRV) och med redovisningsrevision decentraliserad tillmyndigheterna infördes . Revisionskontor inrättades i samband härmed vidbl. a. AMS. En översyn av revisionskontorens verksamhet som RRV gjordei slutet av ledde till att på förslag avdåvarande trepartiregeringen (FiU 1979/80:41) beslutade om nya riktlinjer förden statliga redovisningsrevisionen. Syftet med reformen var att inom ramen föroförändrade resurser effektivera verksamheten. fick revisionskontorenmer självständig ställning i förhållande till värdmyndigheten. RRV svarar förtillsynen över revisionen vid revisionskontoren. Verksamheten regleras av ensärskild förordning (SFS 1980:718). På uppdrag av regeringen har RRVlämnat förslag till en viss omorganisation av revisionskontoren. a. att antalet revisionsenheter minskas från 23 till 12 inom entotalt sett oförändrad resursram. Förslaget tillstyrks i stort sett avregeringen i proposition 1982/83:100 bil. Ärendet har hänskjutits tillfinansutskottet. noterar emellertid för sin del attomorganisationen för AMS vidkommande innebär en förstärkning avredovisningsrevisionen. Revisionskontoren vid AMS och läggssamman och lokaliseras till den senare myndigheten. Enligt vad utskottetinhämtat kommer en AU1982/83:21 42 förstärkning att ske genom en viss omprioritering inomrevisionskontorsor-ganisationen. Som sagts är RRV tillsynsmyndighet förrevisionskontoren. Det innebär att man också har att svara för detutvecklingsarbete som behövs för att en effektiv revision skall kunna bedrivas.Det kan tilläggas att RRV avslutat arbetet med nya anvisningar förrevisionskontorens verksamhet. Att som föreslås i motion 264 särskildaresurser skall sättas av för att utveckla styrning, kontroll och uppföljningvid AMS är enligt utskottets mening inte påkallat. Utskottet vill tillägga att så långt utskottet kan bedömahar AMS fortlöpande vidtagit åtgärder för att rätta till de brister iredovisning, beslutsunderlag m. m. som påtalats i revisionskontorets rapporter.Även de brister som RRV:s förvaltningsrevision pekat på har åtgärdats genom AMSförsorg eller övervägs av arbetande utredningar som t. ex. kommittén förarbetsmarknadsutbildning och företagsutbildning (KAFU). Det bör också erinrasom att uppföljning och utvärdering av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaseffekter sker inte bara inom AMS och i RRV:s förvaltningsrevision utan också idet fortlöpande forskningsarbete som bedrivs med anknytning till delegationenför arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA). Mot bakgrund av vad utskottet härhar anfört är någon åtgärd med anledning av motion 264 inte påkallad. Den bördärför avslås. I en rad motioner berörs fördelningen avarbetsmarknadsverkets personalresurser mellan län och kommuner. () och () anför imotion 344 att målet bör vara att det finns ett arbetsförmedlingskontor i varjekommun i . En sådan decentraliserad uppbyggnad har enligtmotionärerna de bästa möjligheterna att ge människor och företag den servicesom är nödvändig. F. n. saknas förmedlingskontor i . Det yrkas imotionen att de extra resurser som föreslås i budgetpropositionen tillarbetsförmedlingen utnyttjas för att inrätta ett arbetsförmedlingskontor iVårgårda. Behovet av ökade arbetsmarknadsresursertill tas upp i motion 505 av () och BengtSilfverstrand (s). De anför att försämringen av arbetsmarknaden i länhar gått relativt snabbt under senare delen av 1970-taIet och början av1980-talet. Liksom i andra områden av landet, där man traditionellt haft en braarbetsmarknad, har enligt motionen de arbetsmarknadspolitiska resurserna i formav personal på arbetsförmedlingarna, beredskapsarbete, arbetsmarknadsutbildningoch platser på , varit anpassade till en situation med enrelativt god arbetsmarknad. När så den dramatiska försämringen skedde, byggdesinte de arbetsmarknadspolitiska resurserna ut. som arbetslöshetenunder fördubblades minskades t. ex. antalet anställdapersoner inom arbetsmarknadsverket med 50 i . De neddragningar somskett i sägs-vara en konsekvens av de minskade resurserna tillarbetsmarknadsverket på personalsidan. AU1982/83:21 43 man beräknar behovet av arbetsförmedlare efter antaletkvarstående arbetssökande och utgår från att genomsnittet för riket bör gälla,skulle enligt motionärerna behöva tillföras ytterligare ett 50-talarbetsförmedlare. () och Inga-BrittJohansson (s) föreslår i motion ökade resurser till arbetsförmedlingen iGöteborgs och län. De anför att arbetsförmedlingarnas resurser är ojämntfördelade över landet. Enligt den norm som AMS själv använder vid PLOG-diskussionennär det gäller fördelningen av tjänster ligger och länstilldelning under den kvot man rätteligen borde ha. Detta motsvarar 88tjänster. Förklaringen till denna snedfördelning står enligt motionenförmodligen att finna i tidigare mycket godaarbetsmarknadsförhållanden. Det allt kärvare arbetsmarknadsläget kräver alltstörre insatser av arbetsförmedlingarna. Aktuella framtidsbedömningar fram tillår 1987 som redovisas i motionen pekar på fortsatta svårigheter påarbetsmarknaden i länet. I motionen 2154 av m.fl. (s) tas främst upp regionalpolitiska frågor som rör , vilkautskottet behandlar i ett senare betänkande, men i motionen berörs ocksåarbetsförmedlingens resurser i länet. Motionärerna hänvisar till attarbetslösheten i var den högsta i landet efterNorrbotten och . Enligt länsarbetsnämndens bedömningar föreligger storrisk för ytterligare försämring . I motionen yrkas därför att arbetsförmedlingsresursernaförstärks i så länge nuvarande besvärliga arbetsmarknadsläge består. När det gäller ovan beskrivna önskemål om förstärkning avarbetsförmedlingens resurser vill utskottet först framhålla att enframgångsrik arbetsmarknadspolitik måste vara flexibel och den måste snabbtkunna anpassa sig till arbetsmarknadsförhållandena i skilda delar av landet.Det ankommer därför på AMS att inom de medelsramar som anvisas besluta om hurarbetsförmedlingsresurserna skall fördelas mellan skilda län. Däri innefattasockså frågan om inrättande av nya arbetsförmedlingskontor. Utskottet kan instämma i denbeskrivning av sysselsättningssvårigheterna i , och ochBlekinge län som görs i motionerna ovan. Utskottet utgår från att AMS pålämpligt sätt beaktar sysselsättningsläget i de skilda länen vid fördelningenav resurserna till bl. a. arbetsförmedlingen. Motionerna 344, 505,1545 och2154 bör mot bakgrund av vad här sagts inte föranleda någon åtgärd. Utskottet tillstyrker slutligen i detta avsnitt ettförslag i propositionen om bemyndigande för AMS att även under budgetåret1982/83 besluta om avskrivning av lånefordran uppkommen . Bemyndigandet bör avse sådana fall som anges ipropositionen. AU1982/83:21 44 1981/82 Utgift 1 119 948 000 1982/83 Anslag 1 139 8.51 000 1983/84 Förslag 1 230 082 000 Från anslaget Arbetsmarknadsservicefinansieras dels programmet Arbetsmarknadsinformation innefattande bl. a.platsförmedling, dels de under programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighetupptagna delprogrammen Flyttningsbidrag och Inlösen av egnahem m. m. Som framgår av efterföljande tabell uppgår anslaget tillArbetsmarknadsservice under innevarande budgetår till knappt 1 140 milj. kr. Ipropositionen föreslås under punkt B 1 att anslaget för /84 ökasmed något över 90 milj. kr. + 199 470 000 + 70 077 000 + 84 930 000 + 20 154 000 + 84 800 000 + 20 000 000 Inlösen av egn,i- hem m. m. + 130 000 + 154 000 1 119 948 000 1 139 851 000 + 284 400 000 + 90 231 000 I programmetarbetsmarknadsinformation ingår större delen av arbetsförmedlingens verksamhetvilken omfattar information, platsförmedling och arbetsförberedande åtgärder. Huvuddelen av kostnaderna för programmet utgörs avförvaltningskostnader, vilka utskottet redan har behandlat i det föregående.AMS behandlar i sin anslagsframställning även en rad andra kostnader inomprogrammet. Det gäller platslistor och ADB-stöd i arbetsförmedlingen,ADB-baserad ackvisifion av praktikplatser samt utbyggd tolkservice. De bådasenare yrkandena avvisas i propositionen. Platslistorna är f. n. arbetsförmedlingens främstahjälpmedel. När platslistorna började framställas med ADB-teknik år 1974levererades fuUstän-diga och aktuella listor fill de flesta kontor varje dag.För att hålla nere kostnaderna har listproduktionen successivt dragits ned ochuppgår numera fill en fullständig lista och fyra kompletteringslistor pervecka. AMS anföratt den nedre gränsen nu nåtts för besparingar i produktionen AU1982/83:21 45 av platslistorna som kan göras utan att arbetsförmedlingentvingas arbeta med inaktuell information. Ytterligare besparingar kan göras påsikt men det förutsätter en övergång från tryckt till terminalbaseradinformation. Detta innebär emellertid temporärt att AMS får högre kostnader förplatsinformationen eftersom platslistor i stor omfattning måste produceras sålänge inte alla förmedlingar har tillgång till terminaler i tillräckligomfattning. Ett särskilt modellkontorsförsök pågår i Södermanlandslän. AMS menar emellertid att erfarenheterna av de fleråriga försöken medsökterminaler i övriga landet för sökning och bevakning av lediga platser nu ärså stora att beslut om en snabbare utbyggnad av antalet terminaler bör kunnatas utan att invänta utvärderingen av försöken i . Utbyggnaden bör enligt AMS förslag ske för grupper av länmotsvarande produktionsområdena för framställning av platslistorna. Införandetav sökterminaler har påbörjats i , , ochVästernorrlands län. AMS föreslår nu att sökterminaler under /84skall införas i de båda återstående länen i de nordligaste produktionsområdena,och , samt i ytterligare ett produktionsområde. I propositionen förordas en fortsatt utbyggnad medsökterminaler. För ADB-platslistor och fortsatta försök med terminaler iarbetsförmedlingen föreslås ett medelstillskott av 7,2 milj. kr. AMS föreslåsfå avgöra hur medlen skall användas, dock att högst 80 nya terminaler fåranskaffas. Utskottet kan för sin del tillstyrka förslaget. Utskottet tar i sammanhanget också upp en av regeringenföreslagen ändring i den lag som utgör den formella grunden förarbetsförmedlingens verksamhet, dvs. lagen (1935:113) med vissa bestämmelser omarbetsförmedling. I samband med ändringar 1975 som öppnademöjligheter för enskilda eller andra att efter tillstånd bedriva internationellförmedling av musiker och sceniska artister beslöt att sådanttillstånd skulle få lämnas för högst i taget. beslut innebaratt de aktuella bestämmelserna i lagen kom att strida mot den av Sverigeratificerade nr 96 enligt vilken tillstånd tillavgiftskrävande arbetsförmedling får lämnas för högst i sänder.Regeringen föreslår nu en ändring i lagen som innebär att den aktuellaILO-konventionen följs. Förslaget, som föranleder ändring i 2 a § tredjestycket arbetsförmedlingslagen, föreslås träda i kraft så fort som möjligt.Det sägs i propositionen att här aktuellt tillstånd numera meddelas i sänder samt att den anpassning av lagtexten som föreslås därförenbart är av formell natur. I en rad motioner tas upp yrkandensom rör arbetsförmedlingslagen. I moderata samlingspartiets partimotion 343yrkas att arbetsförmedlingsmonopolet skall avskaffas inom ramen för de reglersom gäller enligt de som har godtagit. Det föreslås att sådana AU1982/83:21 46 yrkesområden där arbetsförmedlingen har visat sig hasärskilt svårt att uppfylla de arbetssökandes och arbetsgivarens krav börbeaktas särskilt. Liknande synpunkter framförs i motion 1540 av . (m). m. fl. (m) föreslår i motion 826 att privatarbetsförmedling bör tillåtas jämsides med den offentliga. I motion 1509 avAnders m. fl. (m) yrkas att fristående arbetsförmedlingar skall tillåtasför specifika yrkesområden. I partimotion 1114 pekas på två områden inomarbetsförmedlingen som varit föremål för särskild uppmärksamhet. Det gällerkulturar-bets- och kontorsserviceförmedlingen. Det erinras om att den utredningsom handhade dessa frågor tillsammans med en lagteknisk översyn av arbetsförmedlingslagenhar lagts ned. En översyn av den snart lagen är enligt motionenmotiverad. bör uppmana regeringen att återuppta översynsarbetet. Vpk yrkar i sin partimotion 1056obligatorisk arbetsförmedling med innebörd att en arbetsgivare inte skall kunnaavvisa en arbetssökande som anvisas av arbetsförmedlingen. 1 motionen tas ocksåupp frågan om förbud mot åsiktsregistrering och svartlistning av arbetssökande. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändring iarbetsförmedlingslagen. Utskottet påtalade så sent som i ettbetänkande (AU 1982/83:4) med anledning av motioner om arbetsförmedlingslagenhär berörd skillnad mellan nr 96 och lagen. Utskottet utgickdärvid från att regeringen skulle göra den översyn av lagen som kunde varamotiverad. Utskottet noterar med tillfredsställelse att så nu har skett.Lagförslaget har fogats till detta betänkande som bilaga. När det gäller yrkandena imotionerna 343, 826, 1509 och 1540 om avskaffande av arbetsförmedHngsmonopoletm. m. konstaterar utskottet att motsvarande yrkanden behandlades så sent somhösten 1982. Något nytt har inte tillkommit i ärendet. Med hänvisning till vadutskottet har anfört i sitt betänkande (1982/83:4) om arbetsförmedling föreslårutskottet att här aktuella motioner avslås. Även yrkandet i motion 1056 omobligatorisk arbetsförmedling' m. m. behandlas i nämnda betänkande och börmed hänvisning till vad som där sägs också avslås. Vad gäller yrkandet i motion 1114om utredning av kulturarbets- och kontorsserviceförmedlingen m. m. kankonstateras att enligt tilläggsdirektiven till utredningen omarbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation ingår numera iutredningens uppdrag såväl frågan om kulturförmedlingen som den avgiftsbelagdavikarieförmedling som bedrivs av vissa skrivbyråer. Frågan om en översyn avarbetsförmedlingslagen bereds enligt vad utskottet har inhämtat f. n. inomarbetsmarknadsdepartementet. Mot bakgrund av vad utskottet här har anförtbehöver motion 1114 i aktuell del inte föranleda någon åtgärd. AU1982/83:21 47 Tilläggsdirektiv till utredningenom arbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation som syftar till ettavskaffande av obligatorisk plaisan-mälan krävs i motion 1540 av . (m). Enligt lagen (1976:157) om skyldighet för arbetsgivare attanmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen gäller dennaskyldighet fall då arbetsgivare avser att anställa arbetstagare på ledig platsi sin verksamhet . Lagen gäller inte vid tillsättning av bl. Det görs i lagen även undantag från anmälningsskyldighet iandra fall. Det gäller t. ex. då en arbetsgivare avser att besätta den ledigaplatsen med en redan anställd eller med någon som har företrädesrätt tillanställningen genom annan författning eller kollektivavtal. Till undantagen hörockså fall då anställningen förutsätter viss politisk, religiös eller annanideell inställning. Det är enligt utskottets mening mycket angeläget attarbetsförmedlingen, i synnerhet i perioder med svag arbetsmarknad, i sittarbete kan arbeta med hela utbudet av arbetstillfällen. Det är väsentligt inteminst när det gäller att hjälpa dem till arbete som är nytillträdande påarbetsmarknaden som t. ex. ungdomar och tidigare hemarbetande kvinnor. Lagens betydelse kan illustreras av att innan obligatoriskanmälan av lediga platser infördes med början fanns en klar tendenstill nedgång i antalet lediganmälda platser inom industrin. I och för sig bordeen viss minskning troligen ske med hänsyn till den allmänna utvecklingen inomindustrin. De statistiska uppgifterna är svårtolkade men nedgången synes havarit betydligt större än det fanns skäl att anta. Införandet av obligatoriskplatsanmälan ledde till att arbetsförmedlingen fick ett större antal arbetstillfällenatt arbeta med. Att nu slopa denna ordning skulle drastiskt försämraarbetsförmedlingens förutsättningar att erbjuda arbetssökande sysselsättning.Yrkandet härom i motion 1540 bör därför avvisas. Tillgång till specialister för hörselskadade inomarbetsmarknadsverket tas upp i två motioner, nämligen 2047 av () och () och 2049 av m. fl. (s). Detframhålls att det är angeläget att det inom arbetsmarknadsverket finns personalsom har god kännedom om hörselhandikappade och deras speciella svårigheter påarbetsmarknaden. Enligt utskottets mening är det angeläget att dehörselskadade vid sin kontakt med arbetsmarknadsverket får tillgång till denspeciella service de behöver. har den principiellainställningen att de hörselskadade bör betjänas inom ramen för det normalaförmedlingsarbetet. Man löser inte deras problem genom att placera enspecialist på området i varje län. Enligt vad utskottet har inhämtat pågår inomAMS en utbildning som syftar till att öka personalens kännedom om dehörselhandikappades särskilda behov vid kontakten med förmedlingarna.Arbetsförmedlingens utrustning med i sammanhanget adekvata hjälpmedel måsteockså uppmärksammas. AU1982/83:21 48 Eftersom de problem motionärernahar pekat på redan har observerats och åtgärder vidtagits för att avhjälpa dembehöver motionerna 2047 och 2049 inte föranleda någon åtgärd. Flyttningsbidrag m. m. Flyttningsbidrag kan ges dels somreseersättning för sökanderesor, tillträdesresor m. m., dels som starthjälp.