bet · G601SoU36 · 1982-12-31 00:00:00 — I anslutning till behandlingen under förra avbl. a. en motion med yrkande om att primärvårdens behov av specialister igynekologi och obstetrik samt i pediatrik skall tillgodoses vid fastställandetav läkarfördel-ningsprogram, anordnade utskottet en utfrågning med företrädareför . Som utskottet redovisat i det bl. a. över nämnda motionavgivna betänkandet SoU 1981/82:35 upplystes det bl. a. att enligt socialstyrelsensberäkningar det kommer att finnas ca 400-450 läkare medspecialistkompetens i pediatrik, som inte behövs för barnklinikernas slutnaoch öppna sjukvård och som sålunda är disponibla för tjänstgöring iprimärvården, samt att då också ca 300-350 läkare med specialistkompetens igynekologi och obstetrik torde vara disponibla för tjänstgöring i primärvården. Med hänsyn till den lämnade redovisningen och till attbehovet av läkare för den öppna vården utanför sjukhus prioriteras vidläkarfördelningen torde en integrering av hälsovården för mödrar i primärvårdeninte komma att innebära en kvalitetsförsämring i vården. Utskottet avstyrker därför motion 1982/83:735 (vpk) i vadavser mödrahälsovården samt yrkande 2 i motion 1982/83:924 (vpk). Av vadovan anförts följer att en integrering av hälsovården för barn i SoU1982/83:36 21 primärvården inte heller torde komma att innebära enkvalitetsförsämring i vården. Beträffande hälsovården för barn kan tilläggasföljande. Som nämnts ovan har fördelningen av barn på de två typernaav barnavårdscentraler enligt normalreglementet för mödra- och barnhälsovårdenvarit ungefär lika. Utskottet har under hand inhämtat att det inte förekommitnågon skillnad i kvaliteten på vården mellan klinikanslutna barnavårdscentraler(typ I) och barnavårdscentraler med distriktsläkare som föreståndare (typ II), som kunnat märkas hos barnen. Utskottet avstyrker även motion 1982/83:735 (vpk) i vadavser barnhälsovården. Okad satsning på psykosocialt stöd inom hälsovården förmödrar I motion 1982/83:924 av (vpk) anförs bl. a. att det är mest somatisk vård som ges kvinnornainom mödrahälsovården medan den psykosociala vården är knappt tilltagen.Motionärerna framhåller bl. a. att vid besöken på mödravårdscentralen god tidmåste anslås för den psykologiska förberedelsen inför föräldraskapet ochförlossningen. Motionärerna begär i här aktuella delar av motionen attriksdagen uttalar sig för dels att mödrahälsovården bör ges ökad beredskap föratt ge kvinnor psykisk och social hjälp (yrkande 3), dels att psykolog- ochkuratorstjänster bör inrättas på varje mödravårdscentral (yrkande 4). Utskottet har under de sex senasteriksmötena haft att behandla motioner om ökad satsning på psykosocialt stödinom mödrahälsovården. På förslag av utskottet (senast i SoU 1981/82:35) harriksdagen avslagit motionsyrkandena. Utskottet har främst hänvisat dels tillett utredningsarbete inom om mödrahälsovårdens innehåll ochorganisation och sedermera till ovannämnda allmänna råd(1981:4) om hälsovård för mödrar och barn inom primärvården, vilka blivitslutresultatet av nämnda utredningsarbete, dels till utredningsarbete samtbeslut av /beträffande riktlinjer för enallmän föräldrautbildning inom mödra- och barnhälsovården m. m. Enligt allmänna råd om hälsovård förmödrar och barn inom primärvården skall verksamheten syfta till att både denfysiska och den psykiska hälsan hos föräldrar och barn skall förbättras.Hälsoövervakningen skall även omfatta barnfamiljernas psykosocialaförhållanden, och även psykosocialt stöd skall ges. Fysisk och psykologisk förberedelse för förlossningenskall ske i gruppsamtal, som under senare delen av graviditeten skallkombineras med s. k. vigörgymnastik, psykoprofylax eller andraförberedelsemetoder. I de allmänna råden framhålls bl. a. att blivandeföräldrars och barnfamiljers behov av psykologiskt och socialt stöd måstebeaktas i högre grad än . Det påpekas att personalen behöver hjälpav personer med SoU1982/83:36 22 psykoterapeutisk och gruppdynamisk kompetens förfortbildning och fortlöpande handledning samt för vissa individuella kontakteroch stödåtgärder för vissa föräldrar och barn. Denna kompetens bör enligt deallmänna råden tillgodoses genom konsultinsatser från länssjukvården resp.socialtjänsten. beslut beträffande allmänna riktlinjer för enallmän föräldrautbildning (prop. 1978/79:168, SoU 1978/79:45, rskr1978/79:385) innebär bl. a, att en sådan utbildning i anslutning till barnsfödelse med början successivt skall byggas ut i landstingskommunernasregi som en del av den normala verksamheten inom mödra- och barnhälsovårdensamt BB. Föräldrautbildningen skall bl. a. förmedla kunskap i frågor om hur detfysiska och psykiska tillståndet påverkas under graviditet, förlossning och tidennärmast efter förlossning, fostrets utveckling, förebyggande hälsovård och detstöd som samhället kan erbjuda blivande och nyblivna föräldrar. Utskottet framhöll i betänkande SoU 1981/82:35 även attriksdagen /- i anslutning till beslut om en nystudieorganisation för vårdutbildningar inom den (prop.1978/79:197, UbU 1979/80:7, rskr 1979/80:100)-beslutat om en nystudieorganisation för bl. a. utbildningen av barnmorskor, vilken skaparförutsättningar för vissa moderniseringar i utbildningsinnehållet m. m. Utskottet har senast i betänkande SoU 1981/82:35 vidbehandlingen av motionsförslag om ökad satsning på psykosocialt stöd inommödrahälsovården framhållit angelägenheten av att utökningen avmödrahälsovårdens innehåll kommer rill stånd . Utskottetvill ånyo understryka detta. Med hänsyn till det anförda bör motion 1982/83:924 i häraktuella delar (yrkandena 3 och 4) inte föranleda någon åtgärd av riksdagen.Motionen avstyrks således i nämnda delar. I samband med riksdagsbehandlingenår av motioner om smärtlindring vid förlossning uttalade (rskr1971:272) på förslag av socialutskottet i betänkande SoU 1971:40 bl. a. attsmärtlindring vid förlossning är ett rimligt krav som varje kvinna som såönskar skall få uppfyllt. I betänkandet diskuterades relativt ingående deproblem som lade hinder i vägen för att man skulle nå det uppställda målet ochde åtgärder som från samhällets sida borde vidtas härvidlag. Fr. o. m. har så gott som väckts motionerrörande förlossningsvården, i vilka med vissa inbördes avvikelser yrkanden framställtsvilka tagit sikte på frågan hur uttalande skall förverkligas.Motionerna har behandlats av socialutskottet i betänkandena SoU 1974:38, SoU1975/76:14, SoU 1976/77:6, SoU 1977/78:13, SoU 1978/79:8, SoU 1979/80:6, SoU1980/81:11 samt SoU 1981/82:35, vilka godkänts av . SoU1982/83:36 23 Nedan redovisas vissa åtgärder föruppföljning av uttalande m. m. Regeringen överlämnade skrivelse i 1971 årsärende till för beaktande i vad den berörde socialstyrelsensverksamhetsområde. ställningstagande rörande smärtlindring vidförlossning ingick därefter bland de bakgrundsfakta som föranleddesocialstyrelsen att påbörja ett utredningsarbete omförlossningsvårdens organisation och struktur, vilket redovisades iskriften Förlossningsvårdens organisation (redovisar nr 35).Regeringen beslutade vidare med anledning av beslut attuppdra åt att efter samråd med vidtaerforderiiga åtgärder för att tillgodose behovet av ökad kunskap om metoder försmärtlindring vid förlossning och kunnighet i tillämpningen därav ividareutbildningen av sjuksköterskor/sjukskötare inom obstetrisk ochgynekologisk vård, dvs. i utbildningen av barnmorskor. Detta uppdrag ledde tillett utredningsarbete som resulterat i att läroplanen för utbildningen avbarnmorskor reviderades fr. o. m. . Mot bakgrund av bl. a. uttalanden av socialutskottet ibetänkandet SoU 1976/77:6 uppdrog regeringen genom beslut åtsocialstyrelsen att kontinuerligt inhämta, sammanställa och redovisa uppgifterom utvecklingen och planerna inom de olika sjukvårdsområdena i fråga omresurser för smärtlindring vid förlossning, att följa forskningen inom områdetoch fortlöpande informera sjukvårdshuvudmännen om nya rön och hur de kanförverkligas i det praktiska sjukvårdsarbetet samt att jämväl i övrigt beaktavad utskottet anfört i nämnda betänkande. Med anledning av nämnda uppdragöverlämnade till regeringen en lägesrapportbeträffande smärtlindring vid förlossning. I betänkandet SoU 1980/81:11 underströk utskottetbetydelsen av att noggrant följer och stimulerar utvecklingenpå området, och utskottet framhöll vikten av att sjukvårdshuvudmänneninformeras om utvecklingen på olika håll i landet. (rskr 1980/81:140)beslutade ge regeringen till känna vad utskottet anfört, och regeringenöverlämnade genom beslut riksdagsskrivelsen i ärendet tillsocialstyrelsen för att beaktas vid fullgörandet av det lämnadeuppdraget. Med anledning av regeringens ovannämnda beslut ochår 1981 redovisade i skrivelse till regeringen i januari 1982åtgärder som myndigheten vidtagit för att stimulera utvecklingen av verksamhetmed smärtlindring vid förlossning. I skrivelsen, för vilken en redogörelse lämnats iutskottets betänkande SoU 1981/82:35 (s. 10-12) anförs sammanfattningsvis bl.a. att de faktiska förutsättningarna för en effektiv och rimligt jämlik tillgångpå smärtlindring vid förlossning avsevärt har förbättrats ochatt personella förutsättningar torde finnas för att ytterligare förbättramöjligheterna att erbjuda god smärtlindring vid förlossning. SoU1982/83:36 24 uppgifter om utvecklingen i fråga om användningen av olikasmärtlindringsmetoder m. m., vilka redovisas i tabeller i det föregående (s.11). De metoder för smärtlindring som särskilt varit aktuella idiskussionen om smärtlindring vid förlossning är (1) pudendusblockaden, somavser bedövning av en nerv i bäckenbotten, (2) paracervikalblockaden, somavser bedövning av området kring livmoderhalsen samt (3) epiduralanestesin(ryggbedövning). Inför motionsbehandlingen /riksmöteanordnade utskottet en utfrågning med företrädare för ochLandstingsförbundet om vilka åtgärder man från ochsjukvårdshuvudmännens sida avsåg att vidta för att stimulera utvecklingen avverksamhet med smärtlindring vid förlossning. företrädareredovisade i korta drag de åtgärder som vidtagits mot bakgrund av regeringensbeslut och och som i huvudsak har redovisats i skrivelsen tillregeringen . Det påpekades av företrädare att i vissafall stora skillnader finns i fråga om användningen av olikasmärtlindringsmetoder vid jämförelser både mellan sjukvårdsområdena och inomsjukvårdsområdena. En orsak till dessa skillnader torde, anfördes det, varamotivafion och attityder till användning av olika smärtlindringsmetoder hosansvariga läkare m. fl. Det påpekades också att ett ökande antal kvinnor intevill utnyttja möjlighet till smärtlindring vid förlossning på grund av ennegativ attityd till utnyttjande av "tekniken" i detta sammanhang.Från sida framhöll man att bl. a. konferenser med ansvarigaläkare m. fl. skulle kunna vara ett sätt att skapa ett större positivtengagemang för smärtlindring vid förlossning m. m. Landstingsförbundetsföreträdare förklarade sig beredda att närmare diskutera med ommedverkan i åtgärder med detta syfte. De framhöll svårigheter försjukvårdshuvudmännen att i rådande ekonomiska läge tillgodose önskemål omfortsatt personell och materiell utbyggnad av förlossningsvården i konkurrensmed önskemål om utbyggnad av andra angelägna områden inom hälso- ochsjukvården. I den nu aktuella motionen1982/83:924 av m. fl. (vpk) tar motionärerna bl. a. upp vad som vidovan redovisade utfrågning framkom om olika attityder vid sjukhusen beträffandesmärtlindring vid förlossning och anför bl. a. att det således är olikasjukhusledningar och olika chefsläkare vid vissa sjukhus som bromsar riksdagensbeslut . Dessa förhållanden är, anför motionärerna vidare, orimligaoch måste omgående förändras. Motionärerna begär i här aktuell del av motionen(yrkande 1) att uttalar sig för att alla kvinnor bör ha rätt tillsmärtlindring vid förlossning och att beslut i frågansnarast bör förverkligas. I likhet med vad utskottet gjorde ibetänkandet SoU 1981/82:35 konstaterar utskottet att mycket gjorts förutbyggnaden av verksamheten SoU 1982/83:36 25 med smärtlindring vid förlossning. Användningen av de idiskussionen om smärthndring aktuella smärtlindringsmetoderna har som framgårav tabellen på s. 11 fortgående ökat. Enligt ännu preliminära uppgifter för år1981 har användningen av epiduralanestesi ökat från tilldrygt . Utskottet utgår från att verksamhet med smärtlindring vidförlossning även framgent prioriteras av sjukvårdshuvudmännen så att det år1971 uppställda målet nås . Utskottet förutsätter - också i likhet med vad utskottetgjorde i ovannämnda betänkande - att uppmärksamt följer utvecklingenoch kontinuerligt sammanställer och redovisar uppgifter om resurs-ochplaneringsläget inom de olika sjukvårdsområdena i fråga om verksamhet medsmärtlindring vid förlossning. Med hänsyn till det anförda påkallar mofion 1982/83:924(vpk) i här aktuell del (yrkande 1) inte någon åtgärd av . Motionenavstyrks således i denna del. Med reumatiska sjukdomar(reumatologi) avsågs tidigare i huvudsak inflammatoriska ledsjukdomar(reumatoida artriter). Reumatoid artrit är en kronisk, fortskridande sjukdom,som ofta angriper flera olika leder, särskilt knäleder, handleder och hand,höftleder, armbågsleder och tår. har reumatologins vårdområde vidgats tillatt omfatta sjukdomar i rörelseorganen i en vidare bemärkelse. Bland dereumatiska sjukdomarna i denna vidare bemärkelse dominerar - förutom reumatoidartrit - ryggsjukdom och artros. Artros kan uppkomma som en effekt avinflammatoriska, mekaniska eller andra faktorer, som kan verka på en ellerflera av ledens komponenter. Artros - för vilken sjukdom även uttryckennötningsreumatism och förslitningssjukdom används - utgör således slutstadierav ledsjukdomar och skador. Först under det senare decenniet har verkligteffektiva metoder för behandling av artros utvecklats. kan man ersättaskadade ledkomponenter genom att operera in proteser av plast och metall. De medicinska specialiteter som omfattar de reumatiskasjukdomarna i vidsträckt bemärkelse är reumatologi, som ingår ispecialitetsgruppen invärtes sjukdomar, och ortopedisk kirurgi, som ingår ispecialitetsgruppen kirurgiska sjukdomar. Reumatologerna inriktar väsentligensin verksamhet mot reumatoida artriter, de ortopediska kirurgerna (ortopederna)mot olycksfall, ryggsjukdomar, artroser och medfödda sjukdomar i rörelseorganen. I tre motioner framförs förslag somavser en utbyggnad av reumafikervår-den. I motion1982/83:238 av () anförs bl. a. att landstingen SoU 1982/83:36 26 successivtinrättat reumatologiska kliniker och upprättat planer för reumatologiskverksamhet men att fillgången på personal är ytterst begränsad. Motionärenbegär att som sin mening skall ge regeringen till kännaangelägenheten av samordnade utbildningsinsatser för att förbättra rekryteringslägetför alla berörda tjänstefunkfioner inom reumafikervården, nämligen beträffandeläkare, sjukgymnaster och arbetsterapeuter. Imotion 1982/83:1831 av () anförs bl. a. att främst till följdav den snabba utvecklingen på proteskirurgins område förslitningssjukdomar,muskelfästesinflammafioner och kroniska sjukdomar m. fl. - vilken typ avsjukdomar i mofionen sammanfattas med beteckningen ortopedisk medicin - inteägnas samma utvecklingsuppmärksamhet som sjukdomar som behandlas kirurgiskt.Motionären framhåller att det emellerfid är angeläget med en bred satsning påden ortopediska medicinens område. Denna satsning bör enligt motionäreninnehålla två komponenter. Vid något av universiteten - motionären föreslårUmeå universitet - bör ortopedisk medicin etableras som egen specialitet.Vidare bör verksamhet för vidareutbildning av läkare gesökade resurser för att man skall bredda och utöka utbildningsmöjligheterna iortopedisk medicin, i första hand för läkare inom den öppna vården. Motionärenbegär dels att regeringen, i samråd med sjukvårdsregion, utreder enuppbyggnad av en insfitution för ortopedisk medicin vid (yrkande 1), dels att som sin mening ger regeringen fill känna vadsom i mofionen anförts om läkares vidareutbildning i ortopedisk medicin(yrkande 2). Imofion 1982/83:1836 av () begärs att skall uttalaatt man vid uppgörandet av de regionala sjukvårdsplanerna skall ta hänsyn fillbehovet av en ökning av antalet vårdplatser för barnreumatiker. Mofionärenpåpekar att det f. n. finns endast 18-20 vårdplatser i landet förbarnreumafiker, nämligen vid den barnreumatologiska enheten vid regionsjukhuseti , men att det behövs 30-35 vårdplatser i landet och att vården bördecentraliseras. Motionären anser att och bör ifrågakomma vid endecentralisering och utbyggnad. Utskottet framhöll i betänkandet SoU1978/79:6 - vilket utskottet avgav efter bl. a. en utfrågning om reumatologiskvård - att det fanns starka skäl för att den reumatologiska vården ägnades särskilduppmärksamhet vid den fortsatta strukturomvandlingen och utbyggnaden av hälso-och sjukvården, att särskilda resurser i olika delar av landet för behandlingoch vård av reumafiska barn tedde sig mycket angelägna och att det varangeläget att ett förutskickat utredningsarbete av omrörelseorganens sjukdomar sattes i gång utan dröjsmål och bedrevs med störstaskyndsamhet. Utskottetsuttalanden medverkade till att ett utredningsarbete sattes i gång inomsocialstyrelsen om ett sektorprogram för vårdsektorn rörelseorganenssjukdomar. Inom ramen för detta utredningsarbete föreligger numera SoU1982/83:36 27 expertrapporter, vilka avses utgöra bakgrundsmaterial förett sektorprogram. Efter remissbehandling av expertrapporterna m. m. fram tillhösten 1983 beräknas ta ställning fill frågan omsektorprogrammet. I expertrapporterna, vilka redovisats i det föregående (s. 16och 17), behandlas olika områden och olika nivåer av reumatikervården inkl.frågor om utbildning för personal för denna vård. a. behandlas enligt vadutskottet erfarit frågor av det slag som tas upp i de här aktuella motionerna1982/83:238 (m), 1982/83:1831 (c) och 1982/83:1836 (c). Något riksdagensinitiafiv med anledning av motionerna är därför inte påkallat. 1 överensstämmelse med vad utskottet uttalat senast ibetänkandet SoU 1982/83:10 understryker utskottet det angelägna i att när ettsektorprogram föreligger kraftfulla åtgärder vidtas för att förstärkareumatikervården och för att tillskapa särskilda resurser i olika delar avlandet för vård av reumatiska barn. Det sistnämnda är, som utskottet tidigarepåpekat, bl. a. motiverat av hänsyn till att föräldrarna skall kunna upprätthållaen nära kontakt med sina barn under de ofta långvariga sjukhusvistelserna. 1. beträffandeorganisationen av mödrahälsovården attriksdagen avslår motion 1982/83:735 i motsvarande del och mofion 1982/83:924yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1982/83:735 i motsvarande del, 3. beträffandepsykosocialt stöd inom mödrahälsovården attriksdagen avslår motion 1982/83:924 yrkandena 3 och 4, 4. beträffande5Wflr;///idn«g vid förlossning attriksdagen avslår motion 1982/83:924 yrkande 1, 5. beträffanderekrytering av personal för reumatikervården att avslår mofion1982/83:238, 6. beträffandeinsatser för ortopedisk medicin att avslår mofion 1982/83:1831, 7. beträffandevården för barnreumatiker att avslår motion 1982/83:1836. SoU 1982/83:36 28 Närvarande:Ingemar (), (), (), (),(), (). (), (),(), (), (), (),(), '() och (vpk). Organisationen avmödrahälsovården (mom. 1 i hemställan) 1. av (vpk) som anser: de/5 att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 20som börjar med "Med hänsyn" och slutar med "motion 1982/83:924(vpk)" bort ha följande lydelse: Somframhålls i mofion 1982/83:924 (vpk) är mödrahälsovården väl utbyggd och når sågott som alla gravida kvinnor. Tillgången fill specialistutbildad personalinom mödrahälsovården gör vården av gravida kvinnor och övervakningen avfostrets utveckling mycket god. mening finns det därför inte någon anledning att förändraorganisationen av mödrahälsovården. Iöverensstämmelse med vad som begärs i mofion 1982/83:735 (vpk), såvitt avsermödrahälsovården, och i yrkande 2 i motion 1982/83:924 (vpk) bör somsin mening ge regeringen fill känna att mödrahälsovården också börbedrivas vid mödravårdscentraler med läkare med specialistkompetens och att mödrahälsovårdensåledes fortsättningsvis bör behålla sin organisatoriska form. delsatt utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffandeorganisationen av mödrahälsovården att med bifalltill mofion 1982/83:735 i motsvarande del och motion 1982/83:924 yrkande 2 somsin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Barnhälsovården(mom. 2 i hemställan) 2.av (vpk) som anser: de/5 att det avsnitt i utskottets yttrande sombörjar på s. 20 med "Av vad" och slutar på s. 21 med "avserbarnhälsovården" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motion 1982/83:735 (vpk) har barnavårdscentralerna haft en unikställning inom sjukvården. Om barnhälsovården integreras i primärvården finnsdet, som påpekas i motionen, en klar risk för att den förebyggande verksamhetenför barn kommer bort. Det föreligger också risk för kvalitetsförsämring, omvårdansvaret överförs på läkare i allmänmedicin. SoU1982/83:36 29 då deras utbildning i barnmedicin är otillräcklig. Enligt utskottets mening finns det inte heller någonanledning att förändra organisationen av barnhälsovården. I överensstämmelse med vad som begärs i motion1982/83:735, såvitt avser barnhälsovården, bör som sin mening geregeringen till känna att barnhälsovården också bör bedrivas vidbarnavårdscentraler med läkare med specialistkompetens. dels att utskottet under mom. 2bort hemställa 2. beträffande barnhälsovården attriksdagen med bifall till motion 1982/83:735 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Psykosocialt stöd inom mödrahälsovården (mom. 3 ihemställan) 3. av (vpk) som anser: de/5 att det avsnitt i utskottets yttrandepå s. 22 som börjar med "Utskottet har" och slutar med "nämndadelar" bort ha följande lydelse: är det, som framhålls i motion 1982/83:924(vpk), mest somatisk vård som ges kvinnorna inom mödrahälsovården medan denpsykosociala vården är knappt tilltagen. Det synes osäkert om förslagen tillförändring av mödrahälsovården kommer att innebära någon väsentlig förändringhärvidlag. En sådan förändring torde kunna ske först om mödrahälsovårdentillförs psykolog- och kuratorstjänster. I överensstämmelse med vad som begärs i yrkandena 3 och 4i motion 1982/83:924 (vpk) bör därför som sin mening ge regeringentill känna att mödrahälsovården bör ges ökad beredskap att ge kvinnor psykiskoch social hjälp samt att psykolog- och kuratorstjänster bör tillförasmödrahälsovården. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa 3. beträffande psykosocialt stöd inom mödrahälsovården attriksdagen med bifall till motion 1982/83:924 yrkandena 3 och 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Smärtlindring vid förlossning (mom. 4 i hemställan) 4. av (vpk) som anser: de/5 att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 24 med "I likhet" och slutar på s. 25 med"denna del" bort ha följande lydelse: Målet attalla kvinnor som så önskar skall få smärtlindring vid förlossning SoU 1982/83:36 30 ärännu inte uppfyllt trots att uttalade sig för detta för snart tolv årsedan. Numåste kraftfulla åtgärder vidtas för att uttalande skallförverkligas. Iöverensstämmelse med vad som begärs i yrkande 1 i motion 1982/83:924 (vpk) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna att alla kvinnor skall harätt till smärtlindring vid förlossning och att beslut från år 1971i frågan bör förverkligas. de/5att utskottet under mom. 4 bort hemställa 4. beträffandesmärtlindring vid förlossning att med bifalltill motion 1982/83:924 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.