bet · G601KU30 · 1982-12-31 00:00:00 — Riksdagenhar vidare.beslutat att bilda ett aktiebolag med uppgift att bedriva utländskkonsultverksamhet och försäljning av tjänster inom den civila luftfartensområde. Bolaget förvaltas av luftfartsverket. Bolagets namn är Swedish AviationDevelopment (Swedavia) Aktiebolag. KU1982/83:30 208 De tio största företagen inom den statliga sektorn StatensJärnvägar (SJ) 6219,5 AB StatensSkogsindustrier () 3 656,0 (koncernen) 15 40LO (koncernen) 7 320,4 StatensJärnvägar (SJ) 1 348,5 AB StatensSkogsindustrier () 924,0 Luossavaara-KiirunavaaraAB () 469,5 (koncernen) 1 844,0 (koncernen) 346,6 Resultatföre dispositioner och skatt (milj. KU 1982/83:30 209 StatsföretagAB (koncernen) -1 555,6 (koncernen) -1 600,0 () , 38802 AB () 9213 Luossavaara-KiirunavaaraAB () 7 387 StatsföretagAB (koncernen) 46080 (koncernen) 24090 14Riksdagen 1982/83. KU1982/83:30 210 Underbilaga 2 Utdrag ur JK:s beslutden (dnr ) I överensstämmelse med bruket bl.a. i domänverkets och dotterföretagens årsredogörelse används ifortsättningen termen domänkoncernen som gemensam beteckning för verket ochdotterföretagen. har enligt sin instruktion (1975:1021;omtryckt senast 1981:284) till uppgift att driva skogsbruk, virkesförädling ochannan därmed sammanhängande verksamhet (2 §). Verket skall även förvalta denegendom som hör till verkets fond - domänfonden - samt förvalta och utövatillsyn över vissa andra allmänna skogar (2 §). Verket har givits en striktekonomisk inriktning. Målet för verksamheten är att gemensamt med AktiebolagetStatens Skogsindustri () på lång sikt åstadkomma bästa rnöjliga samladeekonomiska utbyte och därmed prestera ett från företagsekonomisk synpunktrimligt årsresultat (se 3 §). kan vid sidan av skogsbruket driva viss del avverksamheten i aktiebolagsform. Sålunda föreskrivs i verkets instruktion attverket får efter medgivande av regeringen i varje särskilt fall för statensräkning bilda aktiebolag för särskilda ändamål eller förvärva aktier i redanbefintliga bolag (9§). Verksamheten vid verket och aktiebolag under verketsförvaltning skall bedrivas så att den bidrar till att målet för verksamhetenuppnås (jfr 3 §). utgör således en del av domänkoncernen somförutom av verket såsom basorganisation består av ett antal aktiebolag. angivna målsättningen för domänverket gäller i tillämpliga delar ävenbolagen. Målet för dessa är alltså att under krav på lönsamhet bl. a. skapatillväxt i sin rörelse. Det skall ske under affärsmässiga former. De skäl sombl. a. har angivits för att använda bolagsformen är att samverkan med externaparter underlättas och att de bidragsformer som förekommer kan utnyttjaslättare. Det har även angivits att verksamheten kan finansieras över denexterna kapitalmarknaden och att den kan avgränsas och renodlas såvälredovisnings- som ansvarsmässigt. Domänkoncernens verksamhet i bolagsform är underställdholdingbolaget (kallat Domänföretagen). Bolaget utgörett s. k. paraplybolag för dotterbolag och dotterdotterbolag. Aktierna i de bolag som domänverket då ägdefördes därvid över till Domänföretagen. De tidigare dotterbolagen till verketknöts därigenom fill Domänföretagen som i fortsättningen blev verkets endadotterbolag. Ordförande i styrelsen för Domänföretagen är sedan den 30 november1982 ordföranden i domänverkets styrelse . var ledamoti styrelsen och dess ordförande KU1982/83:30 211 samt verkställande direktör. Vid nämndatillfälle ersattes av . Ifortsättningen ingick som ledamot i styrelsen tillsammans med bl. lämnade och sina uppdrag iDomänföretagen. Dotterbolagen och dotterdotterbolagen till Domänföretagenuppgår till ett 50-tal, varav dock en del ärs. k. vilande bolag. Många avbolagen sysslar i första hand med virkesförädling. De dotterbolag som närmastär aktuella i förevarande samrhanhang är (kallatAlgot ), numera (kallat Algotimber) och (kallat Domänhousing) sarpt (kallatDomäntraiding). Algotimbers huvudinriktning har varit produktion av sågadeoch hyvlade trävaror, garage och andra sidobyggnader, väggblock, takstolar m.m. Fram till har 'varit verkställande direktör ibolaget och tidigare i . Därefter har ingått somstyrelseledamot i bolaget. har varit ordförande i bolagets styrelsefram till , då både han och lämnade sinabefattningar i bolaget. Varken eller är eller har varitengagerade i bolaget. Domänhousing började sin verksamhet medanledning av planer på en omfattande produkfion av trähus fill bl. a. Italien.Bolagets ändamål har varit att genom egna och främmande produktionsresursertillverka och försälja prefabricerade byggelement. Bolaget skulle emellertid iförsta hand ha till uppgift att samordna produktionen av trähus för denitalienska marknaden mellan olika bolag inom domänkoncernen, bl. a. Algofimber.Bolaget har dock inte haft någon egen försäljningsorganisation eller andra resurserför att sköta kontakter med köpare. Avsikten har varit att man skulle avvaktautvecklingen av de projekt för leverans av trähus som startats inom ramen förbolaget. Tills vidare skulle bolaget således köpa de tjänster som behövdes idetta hänseende utifrån. Domänhousings firmanamn antogs vid en extra bolagsstämmaden . Vid stämman utsågs till styrelseordförande ochWikström till ledamot av styrelsen. Även utsågs fill styrelseledamot.Från var även verkställande direktör. Den 30november 1982 avgick och från sina poster i bolaget.Samfidigt trädde in som ordförande i styrelsen. Vid extra bolagsstämmaden beslutades att bolaget skall träda i likvidation. Domäntraiding har fill föremål för sin verksamhet attdriva handel med varor och tjänster med avseende på bl. a. skogs- ochträprodukter och byggnadsmaterial. Bolaget hade tidigare varit vilande under enannan firma. Firmanamnet Domäntrading hade tidigare innehafts av ett vilandebolag som blev Domänhousing. Bolaget började sin verksamhet under våren 1982.Vid extra bolagsstämma valdes till styrelseordfö- KU 1982/83:30 212 och ekonomidirektören i Domänföretagen ingick som övrigaledamöter i styrelsen. Den sistnämnda var också verkställande direktör ibolaget. promemoria fastställd av domänverkets styrelse harangivits den politik för domänverkets helägda dotterföretag som har ansettsböra bedrivas. Vissa förändringar har visserligen senare inträtt idomänkoncernens organisation, bl. a. genom bildandet av Domänföretagen såsomett holdingbolag mellan verket och de övriga bolagen. har emellertidframhålHt att de principer som har kommit till uttryck i promemorian alltjämtanses ha aktualitet. Promemorianger uttryck för den uppfattningen att verket och dess generaldirektör har ettvidsträckt ansvar för den verksamhet som bedrivs inom ramen för de fill verketknutna bolagen. Generaldirektören skulle sålunda ha relativt långt gåendebefogenheter att leda beslutsverksamheten i dessa. Det kan nämnas attbeträffande ansvarsförhållandet föreskrivs i promemorian bl. a. att domänverkethar det slutliga ansvaret för det samlade resultatet för dotterföretagensverksamhet. Vidare anges att domänverkets chef uppbär detta ansvar genom attinom ramen för verksinstruktionen fastställa dels dotterföretagens långsiktigaplaner, dels kraven på avkastning. I samband med generaldirektörens prövning avdotterföretagens flerårspla-nering avgörs enligt promemorian även i principgraden av samordning mellan domänverket och dotterföretagen. Detkan även nämnas att det i promemorian anges att "transfereringar i form avbokslutsdispositioner, provisioner, rabatter och liknande är jämställda medbeslut om disposition av vinstmedel, utdelningspolitik och koncernbidrag ochskall fattas av generaldirektören på årsstämma eller under löpande år".Vidare anges att ledamöterna i bolagens styrelser utses av generaldirektörenvid årsstämma och att avtal om anställning av verkställande direktör skallunderställas generaldirektörens prövning. Personalunion förutsätts kunna rådamellan verket och bolagen. Erforderlig samordning mellan verkets ochdotterbolagens verksamhet, sker dock inte primärt genom personalunion enligtpromemorian. KU1982/83:30 213 f Bilaga 10 B Utfrågning inför med statsrådetRoine angående Ncb : Jag ber att få hälsa statsrådet välkommen till utskottet. Vi har ett par ärenden anmälda där vi gärnavill ställa frågor. Det första gäller Ncb. Vi brukar låta den vi inbjudit fåbörja med några inledande kommentarer. : Jag har inga speciella inledandekommentarer annat än att jag är medveten om att frågan skulle anmälas ikonstitutionsutskottet. Om jag inte bryter mot all efik skulle jag vilja avståfrån inledande kommentarer och i stället besvara frågor. BertU Fiskesjö: Jag skulle inledningsvis vilja ställa trefrågor med anledning av vad som är känt i ärendet. har inför utskottet lämnat en delupplysningar, och jag skulle vilja ha din kommentar till dem. Det gäller förstNcb och och vad uppfattat som ordergivning ifråga om att sälja . har uppfattat telefonkontakt inovember som en direkt ordergivning från dig. Vad gäller den första frågansäger att i telefon sagt följande: "Jag harhälsningar från statsrådet att du skall tillse att och ansluter Ncb fill statens förhandlingsorganisafion,SFO." Jag skulle vilja höra din kommentar till detta. Den andra saken gäller sättet att avskeda Ösfiing. Östlingfick ett telefonsamtal från dig där ni enligt honom har sagt:"Jag avser att byta ordförande i ." - "Jaså, avser du det? Avvilken anledning?" -"På grund av den ändrade situationen." -"Vilken ändrad situation?" - "Vi diskuterar inte det här mer,jag återkommer." Jag skullevilja ha din kommentar också fill det telefonsamtalet. har vidare inför oss sagt - och det har han gjorttidigare även i pressen - att han upprepade gånger sökte få tag på dig för attdiskutera Ncb men att det visade sig var omöjligt att få till stånd någotsamtal trots att han gav en lång rad alternativa sammanträdestider. Även på denpunkten skulle jag vilja ha din kommentar. : Jag har uppfattat att frågorna gälldevarför Ncb skulle lämna SAF, omständigheterna kring och samtalet medÖstling och sedan försök att få till stånd ettsammanträffande. För att börja med SAF-frågan menade jag att vi skulleinformera Ncb om att det fanns en arbetsgivarorganisafion, SFO, som rätt mängaav de statliga KU1982/83:30 214 Jag fann det angeläget att informera påden punkten, för tillhör SFO, och jag tyckte att man borde få tillfälleatt överväga även för Ncb att pröva om det var ändamålsenligt att undersökaförutsättningarna för en SFO-anslutning. Det var avsikten med det samtalet. När det gäller kan jag kommentera en del sakersom jag vart informerad om innan jag tillträdde det här jobbet. Under vårenvart jag informerad av Ncb-ledningen om att förhandlingar pågick med ett finsktskogsindustriellt företag om att eventuellt försälja . Jag fickinformation via kanaler i . När man har varit verksam i denhär branschen är kontaktvägarna enkla, och på ett myckettidigt stadium fick jag vetskap via mina finska vänner om att detta var på gång.Sedan kom frågan upp även . Jag tyckte det fanns anledning när vi utarbetadeStatsföretagspropositionen och behandlade speciellt avsnittet om att iden fortsatta hanteringen ta i beaktande möjligheterna att åstadkomma en bättresamplanering mellan de statliga skogsindustriella intressena. Det fanns också en annan tanke bakom. Lilla Edetsmarknadsandel i är betydande, och om man skulle umgås med tankar attavyttra var det min mening att man i första hand borde söka efter ensvensk lösning. Jag fick det intrycket när Ncb-ledningen informerade mig omdetta att den frågan inte hade varit föremål för speciell granskning.Bakgrunden var alltså dels ett intresse av att så långt det är möjligteffektivisera de statliga skogsindustriella intressena, dels att man bordeundersöka om det fanns möjligheter att hitta en svensk lösning för ,om det var angeläget för Ncb att avyttra företaget. På mjukpappersområdet har det med ett kort undantag intefunnits något utländskt intresse i . ägdes av denmultinationella . Den epoken i utveckling var integodartad. Därför var det angeläget att även i det här läget få framföra tillledningen för Ncb att man borde pröva båda de här frågorna, vilket styrelsensedermera gjorde. Vad gäller samtalet vill jag meddela attjag tidigare, någon av , anmälde frågan tillregeringen mot bakgrund av att vi visste att vi måste börja ägna oss åt Väjafabrikenoch försöka hitta en lösning som på långre sikt skulle trygga verksamheten vidVäjafabriken. Inför det problemet var det angeläget att vi hade enstyrelseordförande som regeringen kunde känna ett oinskränkt förtroende för ihanterandet i Ncb av frågan om . Jag har ju i min tidigare verksamhet följt Ncb:sutveckling och lärt känna Ncb:s aktiviteter och beslut och de svårigheter somNcb varit inne i. Jag visste att deltagit istyrelsearbetet . Han var väl den förste som kom in iNcb-styrelsen med någon industriell erfarenhet. Alla känner vi tillutvecklingen i Ncb, och styrelsen som kollektiv KU1982/83:30 215 har naturligtvis ett stort ansvar för den utvecklingen. Jagfann i mitt arbete att hade deltagit i de olika turerna ochbesluten i som lett fram till svårigheter för företaget. När det sedan var aktuellt - det är det fortfarande - attta itu med Väjaproblematiken fann regeringen behov av att ha enstyrelseordförande som vi kunde känna stort förtroende för när vi skullefortsätta överläggningarna om en lösning på Väjaproblemet. Jag meddelade att jag avsåg attkalla till en extrastämma och ersätta honom pä ordförandeposten. Det var den s.k. nya situationen. Om jag använt det uttrycket i telefonsamtalet kan jag inteverifiera, men detta var de faktorer som låg bakom. Vad gäller önskemål om sammanträffande med mighar jag ett mycket bestämt minne av att vi träffades i riksdagsfoajén, där hantalade om det allmänna läget i Ncb. Jag har ett minne av att det var mot slutetav oktober. Därefter har jag ingen notering om att oupphörligen skulleha föreslagit sammanträffanden och återkommit med ett antal sammanträdesdagar. BertU Fiskesjö: Det är ur utskottets synpunkt av visstintresse hur frågan om att Ncb skulle lämna togs upp.Östling har givit en redovisning som innebär att han helt enkelt fick en orderom att fillse att Ncb skulle lämna . Det var alltsåenligt hans mening inte några allmänna förslag om att man skulle fundera pådet, utan det var en direkt order, och den emanerade enligt vad angivitfrån dig. Sedan har jag en fråga i anslutning till vad du sade omavsättandet av . poängterade inför oss att någon extrabolagsstämma inte alls varit på tal. Enligt vårt protokoll sade :"Något besked om att man skulle inkalla extra bolagsstämma eller någotbesked fill annan styrelseledamot i om att styrelsen skulle fatta beslut ienlighet med bolagsordningen om att avsätta mig som ordförande har ickeförekommit." Östhng har alltså återgivit det här korta telefonsamtalet.Min följdfråga är om det är korrekt att inte fick något besked om attni hade för avsikt att inkalla till extra bolagsstämma. : Vad först gäller SAF var jag vid dentidpunkten väl förtrogen med att inget statsråd kan ge order till en styrelse.Jag framförde via departementsrådet att det sku|le vara av intresse omstyrelsen prövade denna fråga. Det har alltså inte utgått någon order till,någon. Vad sedan gäller den extra bolagsstämman är det så att detendast är vid anfingen en extra bolagsstämma eller vid en ordinarie som det ärmöjligt att göra förändringar i styrelsen. Det är de två instrument som finnsatt tillgå i det här fallet. Det torde också vara väl förtrogen med. BertU Fiskesjö: Nämnde du när du meddelade att hanskulle avgå att en extra bolagsstämma skulle inkallas, eller gjorde du detinte? KU1982/83:30 216 : Jag talade med om den nyasituationen och sade att vi inte hade förtroende för honom längre att stå ispetsen för företaget och att detta skulle bli föremål för en extrabolagsstämma. När detta sedan anmäldes i styrelsen frånträdde Östlingsitt uppdrag och vice ordföranden gick upp. Därför vart det aldrig aktuellt medextra bolagsstämma. säger att man i regeringenhade diskuterat att göra ett skifte på ordförandeposten i Ncb. Var det ettformligt beslut? Diskuterades det vid allmän beredning, eller diskuterades detmer informellt? : Det diskuterades vid ett sammanträde somvi har . Vilken veckodag det var vet jag inte, men det var ibörjan av december. : Diskuterade man vid det sammanträdet att gåvägen via någon bolagsstämma, eller uppdrog man åt dig att verkställa beslutet? : Mina kolleger i regeringen är välförtrogna med att en förändring på ordförandeposten sker vid extra bolagsstämmaeller ordina- : var alltså ordförande i ettstatligt företag, kanske ett av de mest problematiska i många avseenden. Fanndu ingen anledning sedan du tillträtt som biträdande industriminister att tanågot allmänt resonemang med honom om Ncb:s problem och om hans roll isammanhanget? : Under nästan i branscheni olika uppdrag har jag haft tillfälle att följa olika företags styrelsersagerande och lärt känna många styrelseledamöter och ordförande i företagen. Jagvet att det mellan ägaren och styrelsens ordförande måste finnas ett stortförtroendekapital. Jag fick också tillfälle att via Ncb-kommissionenytterligare tränga in i Ncb:s problem, som ni alla känner till. Jag vågar påståatt jag har varit rätt väl informerad om Ncb:s situation. Jag vill återigen framhålla att det akuta problemet förNcb var och är hur man långsiktigt skall göra med . Inför de diskussionernamellan regeringen och Ncb måste en dialog föras mellan en ordförande, som vihar förtroende för, och regeringen. : Du ansåg alltså inte att ni hade någotförtroende för ens i den meningen att ni ville ha något allmäntresonemang innan han skildes från sin tjänst? Var förtroendet så dåligt? KU1982/83:30 217 : har givit en version av vadsom hänt, och den finns stenografiskt nedtecknad. Den skiljer sig avsevärt fråndin version. Vad tror du det kan bero på? : Det har jag ingen uppfattning om. Jag harbara ett intresse av att redovisa inför utskottet hur jag har agerat i den härsituationen. Jag har ingen kommentar till beskrivning, som jag intehar tagit del av. : Av svaret på frågor förstodjag att du menade att du, enkelt uttryckt, kan Ncb. Ansåg du när du tillträddesom statsråd att du var så väl insatt i alla de statliga företag och verk somlyder under dig att du inte behövde några introduktionsföreläsningar ellermöten med företrädare för olika myndigheter och verk inom ditt område? Gälldedet enbart Ncb, eller var det generellt? Sedan undrar jag: Hade du, innan du togkontakt med , haft kontakt med vice ordföranden eller andrastyrelseledamöter, eller hade din enda kontakt med styrelsen varit med BjörnOlhans? Det står i det protokoll vi har över hörandet av att detförekom en kampanj inom styrelsen mot . Kände du till den? En sista fråga: Nyss sade du att en diskussion måste förasmed en ordförande som man har förtroende för. Vad betyder det för dig rentteoretiskt? : När jag tillträdde var det självklart attjag prioriterade de områden som jag inte alls var förtrogen med på samma sättsom med skogsindustrin - det är ju rätt rimligt. Jag vill inte påstå att jag idetalj, på en tusendels millimeter när, ägde kännedom om allt som skedde inomNcb, men har jag kunnat följa Ncb rätt väl. Jag fick också enredovisning av situationen i de olika statliga företag och verk som jag har ett§ 5-förordnande över, och det var naturligtvis oerhört värdefullt att få denredovisningen. Så kategorisk som frågan ställdes har inte min attityd till Ncbvarit. Diskussionerna mellan regeringen och styrelseordförandenmåste naturligtvis ske under sådana former att vi kan få fram de allra bästainformationerna inför överväganden som vi måste göra kring . I en sådandiskussion måste vi känna förtroende för dem som skall lämna informationen frånföretagen och som har att fullgöra ett uppdrag ä ägarens vägnar. Det är oerhörtviktigt. Det skulle inte kunna bli meningsfullt om vi hade fört den diskussionenmed . Därför fann regeringen det angeläget att göra en förändringpå ordförandeposten så att vi kunde starta överläggningarna utifrån bästamöjliga förutsättningar. KU1982/83:30 218 : Det var några frågor jag inte fick svar på- det kan hända att du glömde dem. Hade du någon kontakt med övrigastyrelsemedlemmar? Har du hört samma sak som , att det var trassel inomstyrelsen? : Jo, det fick jag framför allt en redovisningav i min tidigare funktion som förbundsordförande i . somstatsråd och fram till diskussionen med tog jag inte del av den typenav informafion. Den kände jag till . : Hur var din kontakt med vice ordföranden? : Det förekom ingen kontakt med viceordföranden. : En enkel följdfråga: Jag är fortfarandelitet frågande för uttrycket "diskussioner mellan statsrådet ochstyrelsen". Betyder det rent ut sagt att de diskussioner som möjligen kanbehöva föras emellanåt skall föras med en person som är villig att handla ienlighet med vad regeringen tycker? : Nej, men vi skall ha ett mycket bestämtintryck av att vi får tillfälle att föra dem med så kvalificeradeföretagsrepresentanter som vi över huvud taget kan rekrytera. : Det är en sak som har förbryllat mig.Statsrådet sade i början att regeringens förtroende för intevar oinskränkt, och det har sedermera sagts att förtroendet var dåligt. är förtroende ett ord som har en moralisk valör. Mankan tycka att en person har felaktiga åsikter men kan ändå ha förtroende förhonom som person. Man kan vilja byta ordförande därför att han har andraåsikter i sak men också därför att man inte litar på vederbörande. Jag skullevilja höra statsrådet mening om den semantiska frågan. : Jag är inte säker på att jag kan helttillfredsställa frågaren vad gäller semantiken. Men när en person skall stå ispetsen för ett statligt företag i form av styrelseordförande måste vi kunnakänna tilltro till hans uppgifter, till hans insikter och till hans kunskaperinom det värv han är satt att förvalta. När det inte föreligger har man attpröva: skall man låta det tillstånd som råder få fortsätta, eller skall mananstränga sig att få en ändring till stånd för att uppnå det syftet? : Får jag tolka det så att det egentligen ärhans förmåga som man har varit tveksam om, medan man däremot inte vill ge någotutlåtande om sin tillit till hans person? KU1982/83:30 219 : Jag säger återigen att mellan ägaren ochstyrelseordföranden måste det finnas ett förtroendekapital som är näst intilloanfrätt för att ägaren skall ha ett intryck av att han handlägger frågorna istyrelsen på bästa sätt. : Jag har fortfarande inte fått något riktigtklart svar på min fråga. Jag föreställer mig att det är en blandning avfaktorer som ingår. Det är den tolkning jag ger av statsrådet senastesvar. : När säger att Östlingsaknade regeringens förtroende tycker jag det är viktigt att få en precisering.Innebär detta att han saknade regeringens förtroende i vad avsåg att han skullesköta sin uppgift som styrelseordförande på ett otillfredsställande sätt, ellergäller det mera att man var rädd att han beträffande den framtida verksamhetenskulle ha andra åsikter än regeringen till äventyrs kan ha? : deltog som styrelseledamot ien serie beslut som visat sig föra in företaget i allt svårare situationer,vilket har skett med Ncb. deltog i denverksamheten. När vi nu skulle gå in i ett nytt skede med Väjafabriken tycktevi att han inte hade visat en sådan insikt och kunskap att vi längre varberedda att använda oss av hans tjänster som ordförande. Han har deltagit iNcb:s beslut när företaget har vandrat in i svårigheter. : Efterträdaren, som var vice ordföranden,har rimligtvis också deltagit i en del av de beslut som fattades under denaktuella perioden. Har han enligt regeringens fulla och odeladeförtroende? Hade han inte haft det, hade han intebeklätt den post han nu har. kom in i styrelsen sedan staten fått ettavgörande inflytande i Ncb. : I dina inledande frågesvar lade du stortyngd på att man måste ta itu med planeringen för Väjafabriken. Som ådalinguppskattar jag den ambitionen. Du sade: "Det är då angeläget attregeringen har oinskränkt förtroende för styrelseordföranden i Ncb."