bet · G601AU21 · 1982-12-31 00:00:00 — AMS har i sin anslagsframställning föreslagit fleraändringar i reglerna för flyttningsbidrag, t. ex. återinförande av traktamentevid dubbel bosättning och flyttningsbidrag till nytillträdande. Dessa förslagavvisas i propositionen med hänvisning till en slutförd översyn avflyttningsbidragen som har gjorts inom AMS. De förslag som föranletts häravbereds f. n. inom . Regeringen förordar emeHertidatt starthjälpen räknas upp. Det innebär en höjning av starthjälpen förenpersonshushåll från . och för flerpersonshushåll från6 . Kostnaderna för en sådan höjning beräknas till 20milj. avvisar i sin partimotion 818 den föreslagnahöjningen av slarthjälpen. vill, som framhålls i motionen, intelösa regionernas arbetslöshetsproblem genom att flytta människorna därifrån.Ökade stimulanser för flyttning avvisas. Utskottet konstaterar att antalet flyttande som fåttstarthjälp växlat mellan som lägst 18 500 och som högst 23600. 1 relation till den totala befolkningsomflyttningen i landet är det enmycket liten del av de flyttande som får starthjälp. Sätts antalet som fåttstarthjälp i relation till dem som flyttat över en länsgräns blir andelen störreeller . De variationer som uppträder år synes mera bero påkonjunkturväxlingar än på förändringar i starthjälpens storlek. Den ökning avstarthjälpen som föreslås innebär att storleken på bidraget i fråga anpassastill prisutvecklingen. Utskottet tror inte för sin del att detta stimulerartill ökad flyttning. Detta är inte heller flyttningsbidragets syfte. Syftet ärfrämst att göra det möjligt för dem som i brist på sysselsättning i en regionflyttar till andra delar av landet att kunna göra detta utan alltför storaekonomiska uppoffringar. Ett lågt flyttningsbidrag skulle antagligen inteminska befolkningsomflyttningen, men det skulle ge dem som flyttar en sämrestart på den nya orten och därmed antagligen försvåra deras anpassning där. Motbakgrund av vad utskottet här anfört bör motion 818 i aktuell del avslås.Utskottet tillstyrker alltså propositionen i motsvarande del. För inlösen av egnahem m.m. föreslås i propositionen ettoförändrat anslag om . Utskottet tillstyrker förslaget. AU1982/83:21 49 Det sammanlagda medelsbehovet underanslaget Arbetsmarknadsservice uppgår enligt propositionen till 1 230 082 000kr. vilket innebär en ökning i förhållande till innevarande budgetår med drygt90 milj. kr. Utskottet förordar att anvisar föreslagna medel. Med detanförda avstyrker utskottet också yrkandet i motion 1540 av m.fl. (m) i vilken föreslås ett anslag som ligger 24,6 milj. kr. lägre änregeringens förslag. De skäl härtill som anförs i motionen är att man motsättersig personalökningar, en fråga som utskottet tagit ställning till i detföregående vid behandlingen av arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader.Utskottet avstyrker också partimotion 818 i vilken yrkas ett med 20milj. Sänkningen motiveras i motionen med att man motsättersig den höjning av starthjälpen som utskottet har förordat ovan. 1981/82 Utfall 1606 368 000' Reservation 291 575 000 1982/83Anslag 1 880 500 0002 1983/84Förslag 1 911 592 000 ' exkl. eftersläpande utgifter om 173 milj. kr. Regeringenhar i beslut medgivit att AMS får disponera ingående reservationdels för att täcka kvarstående utgifter, dels för verksamhet under budgetåret1982/83. 1982/83:50, AU 1982/83:13, rskr1982/83:107. Utöver anslagna medel har AMSdisponerat 600 milj. kr. från den arbetslöshetsfond som inrättades enligt lagen(1973:372, upphävd 1981:552) om arbetsgivaravgift tillarbetslöshetsförsäkringen m, m. för att bl. a. täcka eftersläpande utgifter förarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering för budgetåret1980/81. Av dessa medel har 309,2 milj. kr. Återstående del, 290,8milj. kr., har inbetalats till statsbudgetens titel Övriga inkomster i statensverksamhet. Utgifterna för delprogrammet Arbetsmarknadsutbildningunder programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet bestrids dels medbudgetmedel, dels med arbetsgivaravgifter. Utgifterna för kurskostnader,företagsutbildning m. m. bestrids helt från förevarande anslag medanutbildningsbidragen till elever finansieras dels genom arbetsgivaravgifter,dels från reservationsanslaget B 3. Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag. 4 1982/83. AU 1982/83:21 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1 532 674 000 43 694 000 1 576 368 000' 1 637 000 000 43 500 000 1 880 500 000 -1-79 870 000 -1- 1630 000 -1- 80 000 000 -1- 28 300 000 -1- 2 792 000 -1- 31 092 000 ' exkl. 30 milj. kr. som SÖ inbetalat till statsbudgetensinkomsttitel för inkomster som uppkommit inom verksamheten. Regeringen har ibudgetpropositionen under punkt B 2. (s. 58-75) föreslagit att skall 1. godkänna i propositionenförordade ändringar i villkoren för att få bevilja arbetsmarknadsutbildning, 2. till Arbetsmarknadsutbildning för /84anvisa ett reservafionsanslag av 1 . Arbetsmarknadsutbildningenshuvuduppgift är att stärka den som har en svag ställning på arbetsmarknaden ochsamtidigt tillgodose angelägna behov av yrkesutbildad arbetskraft. Utbildningenär främst förbehållen personer som är eller löper risk att bliarbetslösa eller är svårplacerade på arbetsmarknaden. Efter hand har även andragrupper fått möjlighet att delta i arbetsmarknadsutbildning genom tillkomstenav bl. a. bristyrkesutbildning och utbildning av permitteringshotad personal.Även ungdomar som inte fyllt har efter hand givits sådana möjligheter. Arbetsmarknadsutbildning bedrivs vid AMU-centra och andraav SÖ särskilt anordnade kurser. Deltagarna får studiesocialt stöd i form avutbildningsbidrag som utbetalas av de allmänna försäkringskassorna. Arbetsmarknadsutbildningen kan också ordnas så attdeltagare hänvisas till det reguljära utbildningsväsendet eller till kurser iregi av t. ex. studieförbunden. I dessa fall svarar kursanordnaren förutbildningskostnaderna medan deltagarna får utbildningsbidrag. Är kursenavgiftsbelagd får deltagarna ersättning härför genom tillägg tillutbildningsbidraget. Slutligen kan arbetsmarknadsutbildning förläggas tillföretag. 1 sådana fall skall deltagaren vara anställd vid företaget och uppbäraavtalsenlig lön . Företaget skall vidare svara förutbildningskostnaderna men uppbär i gengäld bidrag med belopp som varierar medutbildningens inriktning och syfte. Ansvaret för arbetsmarknadsutbildningen ligger på tvåmyndigheter, AMS och SÖ. AU1982/83:21 51 fastställer inriktning och lokalisering av utbildningenmedan SÖ har det pedagogiska, tekniska och ekonomiska ansvaret för verksamhetenvid AMU-centra och övriga av SÖ anordnade särskilda kurser. Utbetalningen avutbildningsbidrag till eleverna görs, som redan nämnts, av de allmännaförsäkringskassorna. Under /82 deltog totalt 104 000 personer iarbetsmarknadsutbildning, med följande fördelning på olika kurstyper. (studieförbund, korre- Totalt deltog 89 000 personer iarbetsmarknadsutbildning exkl. företagsutbildning under /82. Avdessa påbörjade 61 000 utbildning vilket är 11 000 fler än under budgetåret1980/81. Antalet deltagare var dock ojämnt fördelat över tiden. Under förstahalvan av budgetåret var det svårt att rekrytera elever till kurserna vidAMU-centren men förhållandena blev bättre härvidlag under budgetårets andrahälft. Det genomsnittliga kapacitetsutnyttjandet för hela budgetåret uppgicktill av den planerade volymen. Utbildningen inom det reguljära utbildningsväsendet harliksom under föregående budgetår minskat. Denna minskning kan ses som ettresultat av de fillämpningsföreskrifter som AMS utfärdade i vilkagjordes en markerad gränsdragning mellan arbetsmarknadsutbildningen och denreguljära ungdoms- och vuxenutbildningen. Här berörd utbildning omfattade 18000 personer under /82 och 25 000 /81. Arbetsmarknadsutbildningens fördelning på yrkesområden(exkl. företagsutbildning) under /82 framgår av följandetabell. AU1982/83:21 52 Arbete inom hälso- och sjukvård Kameralt och kontorstekniskt arbete Utbildningar till yrken inomtillverkningsarbete har ökat sin andel av arbetsmarknadsutbildningen jämförtmed budgetåret innan och svarar för ca en tredjedel av kursdeltagarna iyrkesinriktade kurser. Inom yrkesområdet hälso- och sjukvård har antaletdeltagande medvetet dragits ned jämfört med tidigare budgetår. Det framhålls i propositionen att behovet av förberedandeutbildning är stort. Den sker i stor utsträckning i teoretiskapreparandkurser som i allmänhet omfattar en utbildningstid på mellan åtta . För att anpassa den förberedande utbildnirigen till detindividuella behovet startade AMS under /81 försöksverksamhetsom innebar en samordning av den förberedande och den yrkestekniskautbildningen. Det innebär att efter yrkesutbildning gessåväl kursdeltagare som kursledning tillfälle att bedöma i vilken omfattningeleven behöver preparandkurs. Utvärderingen har lett till att verksamhetenkommer att utökas. Vidare har AMS lämnat möjlighet för personer som är osäkraom sitt yrkesval att få känna sig för innan de tar definitivställning till val av yrke och utbildning. En begränsad utvärdering av dessaförsök har bl. a. visat att avbrottsfrekvensen varit lägre bland dem somerhållit denna möjlighet. Antalet personer i arbetsmarknadsutbildning uppgick ijanuari till 43 100, vilket innebär en ökning på ca 3 000 jämfört medsamma månad . Regeringen beslöt att låta AMS utöka sinplaneringsram till totalt 125 000 personer under innevarande budgetår ochmedgav att AMS bl. a. för denna utökning får utnyttja ingående reservationsmedel(AU 1982/83:13, rskr 1982/83:107). I propositionen framhålls arbetsmarknadsutbildningensbetydelse som arbetsmarknadspolitiskt instrument. Den begränsar arbetslösheteni tider med svag efterfrågan på arbetskraft och ökar den enskildes möjlighetertill arbete efter genomgången yrkesutbildning. Arbetsmarknadsutbildningen harockså en väsentlig roll i den pågående strukturomvandlingen genom att AU1982/83:21 53 underlätta den yrkesmässiga rörligheten påarbetsmarknaden. Enligt den senaste uppföljningen av personer som avslutatarbetsmarknadsutbildning hade av dem somfullföljde utbildningen arbete efter utbildningens slut. Detta ären lägre andel än , då av dem som slutfört yrkesinriktadAMU-kurs och av dem som genomfört arbetsmarknadsutbildning inom detreguljära skolväsendet hade fått arbete. Föredragande statsrådet anser ändå attresultaten med hänsyn till det svaga konjunkturläget är mycket goda. Utskottet övergår härefter tillfrågan om omfattningen av arbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår. AMS har för /84 bedömt att 120 000 personerbehöver genomgå olika former av arbetsmarknadsutbildning. Departementschefenanser det emellertid vara ovisst om behovet kommer att bli så stort. Motbakgrund av att utvecklingen på arbetsmarknaden inte med säkerhet kanförutsägas bedöms det ändå nödvändigt att AMS får planera för utbildning av 110000 personer under /84. Om behovet av arbetsmarknadsutbildningsenare skulle visa sig överstiga AMS planering är det emellertid nödvändigt attAMS snabbt kan få ytterligare medel. Erfarenheten visar att de särskiltanordnade AMU-kurserna inte med omedelbar verkan kan styras enbart viamedelstilldelning. Att tillgodose förändringar i behovet av lärare, lokaler,utrustning, m. m. kräver viss förberedelsetid. Mot den bakgrunden föreslås attanslaget beräknas för utbildning av sammanlagt 120 000 personer men att AMStilldelas medel för utbildning av 110 000 personer och att regeringen som enreserv disponerar medel för utbildning av ytterligare 10 000 personer. Beräkningen av medelsbehovet för de av SÖ särskilt anordnadeAMU-kurserna utgår ifrån att antalet utbildningsveckor kommer att uppgå till 1260 000, varav 970 000 ingår i basutbildning och 290 000 i komplementdel. Dettainnebär att 70 000 personer kan delta i AMU-kurser under /84. Antalet personer i olika former avarbetsmarknadsutbildning i företag under /84 beräknas uppgå till20 000 . Därvid beräknas att utbildning vidrisk för permittering eller uppsägning till följd av bidragshöjningen i oktober1982 skall komma att omfatta ca 15 000. Sammanlagt föreslås att anslaget tillarbetsmarknadsutbildningen skall föras upp med 1 , varav . I sammanhanget framhåller departementschefenangelägenheten av att planerade besparingsåtgärder - med hänsyn till derelativt sett höga kostnaderna för arbetsmarknadsutbildningen - genomförs.Därigenom kan vid behov flera platser skapas utan ytterligare fördyring. I motion 1540 av m. fl. (m) efterlysesalternativ till den enligt motionärerna mycket dyra arbetsmarknadsutbildningeni syfte att AU1982/83:21 54 avlasta staten kostnader och skapa utrymme för mereffektiva metoder att bereda människor nya varaktiga arbetstillfällen. Motionärernavänder sig också emot propositionens förslag att regeringen skall få disponeravissa medel som en reserv. Motionärerna pekar även på behovet av väsentligarationaliseringar och effektiveringar av arbetsmarknadsutbildningen. I detsyftet föreslås bl. a. en större omfattning av dels företagsförlagd utbildning,dels köp av utbildning ute i näringslivet. De föreslagna åtgärderna - inkl. förslaget omlärlingsutbildning - bör enligt motionärerna kunna innebära attarbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår kan bestämmas till enomfattning som med 10 000 platser understiger regeringens förslag, vilketmedför att det av regeringen föreslagna anslaget för verksamheten kan reducerasmed 250 milj. kr. Utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagnaomfattningen av arbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår. Att regeringensom en reserv vill disponera medel för utbildning av ytterligare 10 000personer utöver föreslagna 110 000 personer får ses mot bakgrund av delsosäkerheten om det slutliga behovet, dels angelägenheten av att hålla en högberedskap att ordna ytterligare utbildning. I sammanhanget kan nämnas att AMSmed hänsyn till arbetsmarknadsutsikterna förutskickat att antaletplatser inom arbetsmarknadsutbildningen kan komma att behöva utökas utöverbudgetpropositionens förslag. Med anledning av de synpunkter som förs fram i motion 1540vill utskottet härutöver erinra om att utbildningen i företag beräknas ökaunder nästa budgetår från 650 fill 2 000 deltagare. När det slutligen gäller behovet av rationaliseringar inomarbetsmarknadsutbildningen vill utskottet stryka under vad som sägs ipropositionen - och som redovisats ovan - om vikten av att de planeradebesparingsåtgärderna genomförs. Inte minst i det rådande ekonomiska läget ärdet självfallet angeläget att alla möjligheter tas till vara som syftar till enmer rationell och effektiv verksamhet. Som framgår av propositionen har SÖockså fått i uppdrag att vidta åtgärder som kan medföra en begränsning av dengenomsnittliga utbildningskostnaden. Vid medelsberäkningen har med hänsynhärtill räknats av 75 milj. kr. Med hänvisning till det anförda bör bifalla deni propositionen begärda medelstilldelningen om 1 . Av utskottets ställningstagande följer att motion1540 bör avslås i motsvarande delar. När det gäller inriktningen på arbetsmarknadsutbildningenanförs i propositionen att tyngdpunkten inför planeringen för budgetåret1983/84 bör ligga på yrkesinriktade kurser för dem som saknar eller harbristande yrkesutbildning. Departementschefen stryker emellertid under att ävenbehovet av arbetsmarknadsutbildning för relativt välutbildade arbetslösapersoner också bör tillgodoses. AMS nämner bl. a. påbyggnadskurser för AU1982/83:21 55 gymnasie- och högskoleutbildade. Datoriseringen ställernya krav på arbetskraften inom en rad yrkesområden och på inslag av kursereller kursavsnitt avsedda att möta dessa behov. Lftskottet delar de i propositionen redovisadesynpunkterna beträffande inriktningen på arbetsmarknadsutbildningen. Det finnsstarka skäl som talar för att de yrkesinriktade kurserna skall prioriteras. Utskottet övergår härefter till att behandla vissa frågorangående kvinnornas val av utbildningslinjer inom arbetsmarknadsutbildningen. Ianslutning härtill tar utskottet upp tre motioner, 516, 1114 och 1676, i vilkaföreslås att de lågutbildade kvinnorna ges möjligheter till arbetsmarknadsutbildningi datateknik. 1 propositionen konstateras att andelen kvinnor iarbetsmarknadsutbildningen traditionellt sett har varit hög. Sedan budgetåret1980/81 har dock andelen kvinnor sjunkit något. Under /82utgjorde kvinnorna av deltagarna exkl. AMU i företag jämfört med 48,8resp. under de två närmast föregående budgetåren. I de särskilt anordnadeAMU-kurserna var andelen kvinnor . Av dem som deltog i kurser inom detreguljära skolväsendet utgjorde kvinnorna . Kvinnorna har huvudsakligenpåbörjat utbildningar inom yrkesområdena hälso- och \ sjukvård samt kameraltoch kontorstekniskt arbete, dvs. inom traditionella kvinnoyrken. Jämfört /81 har dock andelen kvinnor som påbörjat utbildning inomtillverkningsarbete ökat från . Kvinnornas utbildningsval harsåledes i hög grad fallit inom sådana utbildningsområden, vars omfattning AMSpå grund av en sjunkande efterfrågan på arbetskraft har begränsat.Arbetsmarknadsutbildningens inriktning mot näringslivets och främst dåtillverkningsindustrins behov av utbildad arbetskraft har enligt propositioneninte i önskvärd omfattning lockat kvinnor att söka sådana utbildningar. Detframhålls att detta visar betydelsen av AMS insatser för att stimulera kvinnortill bredare yrkesval och att dessa insatser behöver intensifieras. Det ärockså väsentligt att AMU-centra ger ett aktivt stöd tilldem som väljer otraditionellt yrke. Med tanke på flickornas möjligheter att iframtiden kunna hävda sig på arbetsmarknaden betonas även vikten av dejämställdhetssträvanden som ingår som ett av målen i skolans undervisning ochi studie- och yrkesorienteringen. Som tidigare nämnts aktualiseras i mofioner frågan omarbetsmarknadsutbildning för kvinnor i datateknik. 1 centerpartietspartimotion 1676 om datapolitiken framhålls bl. a. att datateknikens användningi arbetslivet inom både produktion och administration medför stora förändringarav såväl arbetets innehåll som dess organisation. Särskilt bör beaktas de gruppervars arbete i ett första led kan komma att påverkas. Många kvinnor ochlågutbildade sysselsätts inom de sektorer av arbetslivet som närmast kan kommaatt beröras av datoriseringen. Det är viktigt att inom AMU särskiltuppmärksamma deras behov av datautbildning. AU 1982/83:21 56 pekar i sin partimotion1114 bl. a. på det faktum att flertalet flickor fortfarande väljerutbildningslinjer som leder till ett fåtal yrken på vård- och serviceområdet.Den nya tekniken har bl. a. medfört att kvinnor inte bara är rädda för attmista sina jobb, utan också för att få sina nuvarande arbetsuppgifterförvandlade till rutinbetonade för- och efterarbeten till datorn. Skall enutveckling mot ännu mer könsuppdelade arbetsuppgifter kunna undvikas, måstekvinnorna i större utsträckning ges självförtroende Och kunskaper. Därmedskulle rädslan för den nya tekniken i stor utsträckning minska. Här vilar ettansvar på arbetsgivare och fackföreningar men också på skolan och på AMU.Kurser eller kursavsnitt avsedda att möta den nya teknikens behov behövs redannu och framför allt med inriktning på de lågutbildade kvinnorna, slutarmotionärerna. behandlar även den här aktuella frågan i sindatapolitiska motion 516, i vilken hemställs att AMU i ökad utsträckning skallinriktas på att ge lågutbildade kvinnor möjlighet att hävda sig och kommavidare på datoriserade arbetsplatser. Den datatekniska utvecklingen går oerhört snabbt ochställer nya krav på arbetskraften inom en rad yrkesområden. Utskottet delar motdenna bakgrund de synpunkter som redovisas i propositionen och i här aktuellamotioner när det gäller nödvändigheten av att de personer som beröi;s av dennautveckling får möjlighet till en anpassad utbildning i datateknik. Utskottetvill i sammanhanget erinra om beslut med anledning av proposition1981/82:123 om en samordnad datapolitik som bl. innebar att AMSgavs rätt att lämna ett bidrag på . till mindre och medelstoraföretag soin utbildar anställda för nya uppgifter i samband med datorisering.Beslutet innebar även att AMS och SÖ skulle ges i uppdrag att i samarbete medarbetsmarknadens parter utarbeta riktlinjer för datautbildningens inriktning(AU 1981/82:15). Inom AMU finns grundläggande kurser på datorområdet. Merspecialiserad utbildning ges i påbyggnadskurser. Härutöver finns inom AMU ensärskild kurs för vidareutbildning av anställda inom kontorsområdet - s. k.jämställdhetskurs - med syfte att bredda och fördjupa arbetstagarnasyrkeskompetens. Av det anförda framgår att den i motionerna aktualiseradefrågan om datautbildning inom arbetsmarknadsutbildningen är uppmärksammad, ochmöjligheter till sådan utbildning finns . Utskottet vill emellertid strykaunder vikten av att kursutbudet fortlöpande anpassas till de nya behov somuppstår till följd av den ökade datoriseringen. Inte minst med tanke på strävanatt bryta könsrollsmönstret på arbetsmarknaden är det av stor betydelse attkvinnorna på kontorsområdet ges möjligheter till vidareutveckling inom deberörda yrkesområdena. Som framgår i propositionen finns också en medvetenhethärom inom regeringens kansli och inom AMS. Med hänvisning till det anförda bör motionerna 516, 1114 imotsvarande del och 1676 inte föranleda någon åtgärd. Bristyrkesutbildningenfår enligt gällande bestämmelser beviljas AU1982/83:21 57 10 000 personer per budgetår. Antalet personer i sådanutbildning har varit relativt begränsat, vilket kan förklarasav att platserna i första hand utnyttjats för arbetslösa. Enligt nu gällande regler kan bristyrkesutbildning intekombineras med förberedande kurser. AMS har i sin anslagsframställningframhållit att bristyrkesutbildning bl. a. syftar fill att ge personer som harett lågavlönat eller okvalificerat arbete möjlighet att förbättra sin ställningpå arbetsmarknaden. Med hänsyn härtill hemställer AMS att åter få möjlighetatt dels bevilja svenska för invandrare, dels teoretisk preparandkurs somförberedelse för bristyrkesutbildning. Regeringen har sedermera ställt sigbakom att AMS får rätt att bevilja sådana förberedande kurser inför bristyrkesutbildning. Det har visat sig att f 1 y k t i n g a r som nyligenanlänt till och som påbörjar arbetsmarknadsutbildning ofta har svårtatt tillgodogöra sig undervisningen. AMS föreslår därför att arbetsförmedlingenbör få möjlighet att uppskjuta arbetsmarknadsutbildning för nykomna flyktingaroch i stället först anvisa dem sådant arbete som står att få utan krav påyrkesutbildning, utan att detta skall hindra dem från att senare beviljas enarbetsmarknadsutbildning. Förslaget biträds och en ändring av gällandebestämmelser föreslås som innebär att nykomna flyktingar som har arbete men somändå kan sägas ha en svag ställning på arbetsmarknaden skall kunna beviljasarbetsmarknadsutbildning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag på denna punkt.Riksdagen bör således godkänna de förordade ändringarna i villkoren för att fåbevilja arbetsmarknadsutbildning. Utskottet har inte heller något att erinra mot förslagetatt administrationen av det särskilda bidraget om . tillinvandrarungdomar som deltar i introduktionskurs för gymnasieskola skallöverföras från AMS till SÖ. Detta bidrag slopas och ersätts med studiehjälp sombetalas ut av centrala . Hänsyn härtill har tagits vidmedelsberäkningen. Utskottet går härefter över fill att behandla motion 2125av m. fl. (s), i vilken behandlas arbetsmarknadsutbildning förpersoner med läs- och skrivhandikapp. Motionärerna pekar inledningsvis på de stora svårighetersom möter dem som har dessa handikapp. a. hämmas den grundläggandeutbildningen. 1 motionen framhålls den stora betydelse folkhögskolorna har närdet gäller möjligheter till grundutbildning av läs- och skrivhandikappade.Antalet elever av denna kategori vid dessa skolor har emellertid minskat undersenare år, vilket antas hänga samman med de studiesociala villkoren. Dettabedöms i sin tur ha sin grund i tillämpningen av utbildningsbidrag inomarbetsmarknadsutbildningen och för grundutbildning för vuxna (grundvux). Enligtmotionärerna har nämligen arbetsmarknadsmyndigheterna blivit alltmerrestriktiva med att ge utbildningsbidrag för studier vid folkhögskola.