bet · G601SkU15 · 1982-12-31 00:00:00 — En sådan granskning skulle inte varaförenad med några svårigheter om den kunnat samordnas medenergiskattekontrollen, men med hänsyn till att energiskatten ligger pådistributionen eller egenförbrukningen torde en stor del av de här avseddakraftverken falla utanför denna kontroll. Ett annat skäl mot ett generelltbottenavdrag är att det föreligger viss risk för att producenter med mångakraftstationer kan finna det förmånligt att göra en formell uppdelning avverksamheten för att få ett avdrag för varje kraftstation. Utskottet finnerdärför övervägande skäl tala för att man i stället tillgodoser de mindrekraftverkens intressen genom att höja effektgränsen. De tröskeleffekter somdärvid skulle uppkomma bör i huvudsak kunna elimineras genom enavtrappningsregel, utformad på det sätt som framgår av utskottets hemställan.De föreslagna åtgärderna skulle medföra att de mindre kraftverken inte skulleha någon skatt att betala eller i vart fall vara skyldiga att betala mycket småbelopp i skatt. Det är då onödigt att kräva tolv deklarationer om året.Riksskatteverket bör därför medges rätt att tillåta årsredovisning för dessaföretag. Sådan redovisning bör kunna tillåtas om det kan antas att denskattepliktiga kraften inte kominer att överstiga tio miljoner kilowattimmarunder . En höjning av effektgränsen i förening med den angivnaavtrappningsregeln kan beräknas minska skatteinkomsterna med 30-35 miljonerkr. medan ett generellt bottenavdrag sannolikt skulle medföra ett i detnärmaste dubbelt så stort skattebortfall. Med hänvisning till det anfördaförordar utskottet att gränsen för skattepliktiga anläggningar höjs från 100till 1 500 kilowatts installerad generatoreffekt. har ansettatt lagstiftningen bör kompletteras med en dispensregel som skulle kunnatillämpas vid vissa synnerligen energikrävan-de tillverkningsprocesser och idet fall en industrikoncerns forisatta verksamhet hotas och om sysselsättningenpå en viss ort kommer i fara genom skattens införande. , somsjälvfallet har förståelse för dessa synpunkter, finner emellertid åtskilligaskäl tala mot att införa allt för stora möjligheter till skattelättnader genomen dispensregel. Skatteinstrumentet bör enligt utskottets mening inte användassom ett industri- eller regionalpolitiskt medel med hänsyn till den uppenbararisken för konkurrenssnedvridningar. Inom koncerner med mångskiftandeverksamhet leder dispensmöjligheten till frestelsen att hota med nedläggning avsådana verksamheter som drivs med egenproducerad vattenkraft. Mot dennabakgrund finner utskottet endast anledning förorda en begränsad möjlighet förregeringen att nedsätta eller befria från skatt om synnerliga skäl föreligger.Sådana skäl skulle enligt utskottets mening främst kunna åberopas av förbrukareav s. k. processkraft för fillverkning av produkter, vilkas försäljningsvärdebestäms av världsmarknadspriserna. Med hänsyn till att elförbrukningen oftautgör den väsentligaste råvarukostnaden för sådana SkU1982/83:15 70 produkter skulle produktionen uppenbarligen äventyras omden bygger på egenproducerad vattenkraft. Utöver de här behandlade frågorna finns det enligtutskottets mening anledning för regeringen att uppmärksamt studera vissa andraproblem som kan påkalla ändringar sedan närmare erfarenheter vunnits av lagenstillämpning. Sålunda har företrädarna för producenterna påtalat vissa riskerför att import av billig utländsk kraft temporärt kan ställa sig förmånligareän att använda den egna vattenkraften. Enligt vad skatteutskottet erfarit torderisken för sådan import endast föreligga under korta perioder ochsommaren och i viss mån motverkas av vissa prissättningsregler. En annan frågasom påtalats av de mindre kraftproducenterna gäller risken förkapitalförstöring om inte mera omfattande renoveringar av äldre kraftverk fårjämställas med nybyggnader. Beskattningen skulle då gynna nybyggnad i ställetför renovering. Frågor av dessa och liknande slag bör utan olägenhet kunnaprövas . Utskottet tillstyrker således förslaget till lag om skattpå viss elektrisk kraft med ändring av effektgränsen i 1 §, en mindreredakfionell ändring av 5 §, tillägg av bestämmelser om årsdeklaration ochavtrappning av tröskeleffekter i 7 § och en tillkommande 9 § meddispensregler. Utskottet avstyrker följaktligen bifall till de här behandlademotionerna i den mån de inte är tillgodosedda genom utskottets ändringsförslag. 1. beträffandeskalan för stathg inkomstskatt m. m. attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:100 yrkande 2, 1982/83:113 yrkandena6 och 7, 1982/83:120 i denna del samt 1982/83:125 yrkandena 6-8 bifallerpropositionen i denna del, a) att med avslag påmotionerna 1982/83:100 yrkande 1 i denna del, 1982/83:113 yrkande 8 och1982/83:120 i denna del bifaller propositionen i denna del med den ändringutskottet i betänkandet förordat, b) att ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört i fråga om integritetsskyddet, attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:100 yrkande 1 i denna del,1982/83:113 yrkande 5 och 1982/83:120 i denna del bifaller propositionen idenna del, 4. beträffandeskattereduktion för aktieutdelning attriksdagen med avslag på motionerna 1982/82:100 yrkande 1 i SkU1982/83:15 71 denna del, 1982/83:113 yrkande 4 och 1982/83:120 i dennadel bifaller propositionen i denna del, attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:73 i denna del, 1982/83:100 yrkande1 i denna del, 1982/83:113 yrkande 2 och 1982/83:120 i denna del bifallerpropositionen i denna del, 6. beträffandeskatteskalorna för arvs- och gåvoskatt attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:73 i denna del, 1982/83:100 yrkande1 i denna del, 1982/83:113 yrkande 3 och 1982/83:120 i denna del bifallerpropositionen i denna del, 7. beträffandegrundavdraget vid gåvobeskaitningen att avslår motion 1982/83:82, 8. beträffandeinvesteringsavdragel vid mervärdeskatten att bifaller proposifionen idenna del, 9. beträffandesärskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten m. m. attriksdagen bifaller propositionen i denna del, 10. beträffande obligatoriskinbetalning på särskih investeringskon to attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:100 yrkande 1 i denna del,1982/83:113 yrkande 1, och 1982/83:120 i denna del antar propositionen i dennadel med den ändringen, att uttag av fondmedel får ske efter utgången av junimånad det år då den mot inbetalningen svarande avsättningen har prövats vidtaxeringen i första instans, 11. beträffandeinförande av en hyreshusavgift attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:85 yrkande 2, 1982/83:100 yrkande 1i denna del och 1982/83:113 yrkande 9 bifaller propositionen i denna del, 12. beträffandehyreshusavgiftens tidsmässiga avgränsning attriksdagen med avslag på motion 1982/83:120 i denna del bifaller propositionen idenna del, 13. beträffandebegrätxsning av hyreshusavgiften i vissa fall attriksdagen avslår motion 1982/83:85 yrkandena 3 a och 3 b, 14. beträffandeövriga frågor rörande hyreshusavgiften attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:95 yrkande 1 och 1982/83:124 yrkande2 antar propositionen i dessa delar med den ändring utskottet i betänkandetförordat, attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:100 yrkande 1 i denna del och1982/83:120 i denna del bifaller propositionen i denna del. SkU1982/83:15 72 16. beträffande skatt på viss elkraft attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:81, 1982/ 83:100 yrkande 1 i dennadel, 1982/83:114 yrkandena 2 och 3 och 1982/83:120 i denna del samt med anledningav motionerna 1982/83:84, 1982/83:86,1982/83:88 och 1982/83:97 antar propositioneni denna del med de ändringar som utskottet i betänkandet förordat, attriksdagen till följd av vad utskottet ovan anfört och hemställt antar de vidpropositionen fogade förslagen till 1. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1941:416)om arvsskatt och gåvoskatt, 3. lag om ändring i lagen (1947:577)om statlig förmögenhetsskatt, 4. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 5. lag om ändring i lagen (1958:295)om sjömansskatt, 6. lag om ändring i lagen (1970:172)om begränsning av skatt i vissa fall, 7. lagom ändring i skattebrottslagen (1971:69) med den ändringen att 1 § erhåller följande såsom utskottets förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag ' Utskottets förslag 1§ Denna lag gäller i fråga omskatt eller avgift enligt 1. lagen (1908:128) om bevill- 1. lagen (1908:128) om bevill ningsavgifter för särskilda förmåner ningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, förordningen och rättigheter, förordningen (1927:321) om skatt vid utskiftning (1927:321) om skatt vid utskiftning av aktiebolags tillgångar, kommu- av aktiebolags tillgångar, kommu nalskattelagen (1928:370), förord- nalskattelagen (1928:370), förord ningen (1933:395) om ersättnings- ningen (1933:395) om ersättnings skatt, lagen (1941:416) om arvsskatt skatt, lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, lagen (1946:324) om och gåvoskatt, lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, lagen (1947:576) skogsvårdsavgift, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lagen om statlig inkomstskatt, lagen (1947:577) om statlig förmögenhets- (1947:577) om statlig förmögenhets skatt, lagen (1958:295) om sjömans- skatt, lagen (1958:295) om skatt, skatt, lagen (1982:000) om hyres husavgift, 2. lagen(1941:251) om-------- om socialavgifter. Lagengäller------------------- uppbördslagen (1953:272). Lagentillämpas----------------- liknande avgift. SkU1982/83:15 73 8. lag om ändring i lagen (1971:1072)om förmånsberättigade skattefordringar m. m., 9. lagom ändring i lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer, 10. lag om ändring i lagen (1980:954)om särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten m. m., 11. lag om ändring i lagen (1980:1047)om skattereduktion för aktieutdelning, 12. lagom ändring i lagen (1981:1099)om särskilt investeringsavdrag vid redovisning av mervärdeskatt, 13. lag om ändring i lagen (1982:417)om ikraftträdande av lagen (1982:416) om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, 14. lag om ändring i lagen (1982:420)om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, 15. lag om hyreshusavgift, 16. lag om skattereduktion förfackföreningsavgift med den ändringen att 2 § erhåller följande såsomutskottets förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag Underlagför beräkning av skatte- Underlag för beräkning av skatte- reduktionär medlemsavgift som den reduktion är medlemsavgift som den skattskyldige visar sig under in- skattskyldige under inkomståret har komståret ha erlagt till arbetslagar- erlagt till arbetstagarorganisation, organisation, dock högst 1 200 kro- dock högst . Med arbetstagarorganisation arbetstagarorganisation förstås så- förstås sådan organisation som avses dan organisation som avses i lagen i lagen (1976:580) om medbesläm- (1976:580) om medbestämmande i mande i arbetslivet. Underlagetavrundas------- tiotal kronor. 17. lag om skatt på videobandspelare, 18. lagom skatt på viss elektrisk kraftmed de ändringar att 1, 5 och 7 §§ samt en tillkommande 9 § erhåller följandesåsom utskottets förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag Skatt skall erläggas till staten skall erläggas till staten enligtdenna lag för elektrisk kraft enligt denna lag för elektrisk kraft som inom landet framställs i ett som inom landet framställs i ett vattenkraftverk med en installerad vattenkraftverk med en installerad generatoreffekt av minst 100 kilo- generatoreffekt av minst / watt, watt. Skattepliktföreligger------ ett pumpkraftverk. SkU1982/83:15 74 Regeringens förslag Utskottets förslag Skatten sätts ned med ett öre per Skatten sätts ned med ett öre per kilowattimmeom den har produce- kilowattimme om kraften har produ- rats i ettkraftverk som har tagits i cerats i ett kraftverk som hartagits i driftunder och med drift underåren 1973-1977 och med två öreper kilowattimme om den har perkilowattimme om den har produceratsi ett kraftverk som har producerats i ett kraftverk som har tagits i drift senare, Denskattepliktiga-------- varje kraftverk. Den som---------------------- varje kalendermånad. Omsärskilda skäl föreligger får medge att en dekla- ration lämnas för heh kalenderår.1 deklarationen får den skattskyldige göra avdrag från den skattepliktiga kraftenmed för kraftverk och år räknat tninskat med fyrtioprocent av skillnaden mellan den skattepliktiga kraften och . Om synnerliga skäl föreligger får regeringen medge nedsättningav eller befrielse från skatt för kraft som förbrukas i en industriellverksamhet som drivs av den skattskyldige eller av ett honom närståendeföretag. 19. lag om inbetalning på särskilt investeringskonto medden ändringen att 8 § erhåller följande såsom utskottets förslag betecknadelydelse: . Regeringens förslag Utskottets förslag 8§ Har beslut enligt 6 § meddelats får Harbeslut enligt 6 § meddelats får företaget från det särskilda investe- företagetfrån det särskilda investe ringskontot ta ut medel som svarar ringskontotta ut medel som svarar mot den del av den särskilda inves- motden del av den särskilda inves teringsfonden som skall eller får tas i teringsfondensom skall eller får tas i anspråk. Utbetalning får inte göras anspråk.Utbetalning får inte göras före utgången av november månad föreutgången av/(/«/ månad det år det år då den mot inbetalningen dåden mot inbetalningen svarande SkU1982/83:15 75 Regeringens förslag Utskottets förslag svarande avsättningen har prövats avsättningen harprövats vid tax- vid taxeringen i första instans. eringen iförsta instans. Har utbetalning----------------- med beslutet. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), förste vice talmannen (),(). (), (), (),(), (), (), (),() och (). Skalanför statlig inkomstskatt m. m. (utskottets hemställan mom. 1) (), förste vicetalmannen (), (), (),(), () anser att utskottet under mom. 1 och 17 imotsvarande del bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1982/83:100 yrkande 2 i denna del, 1982/83:113 yrkande 7 i denna deloch 1982/83:120 i denna del samt med avslag på motion 1982/83:125 i denna delantar följande Lag om ändring i lagen (1982:418) om ändring i lagen(1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt Härigenom föreskrivs attikraftträdandebestämmelserna till lagen (1982:418) om ändring i lagen(1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. Denna lag träder i kraft den 1 juli1982 och tillämpas första gången vid taxering. Basenheten skall vara . och 8 100 kr.för taxeringsåret 1986. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983 och tillämpas första gången vid taxering. (), förste vice talinannen IngegerdTroedsson (m), () och () anser att utskottet undermom. 1 och 17 i motsvarande del bort hemställa att iried bifall tillmotion 1982/83:100 yrkande 2 i denna del samt med avslag på propositionen idenna del och till motionerna 1982/83:113 yrkande 7 i denna del, 1982/83:120 idenna del och 1982/83:125 i denna del antar följande Lag om ändring i lagen (1982:417) om ikraftträdande avlagen (1982:416) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 2 § lagen(1982:417) om ikraftträdande av lagen (1982:416) om ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. Vid taxering utgörgrundbeloppet i stället för vad som anges i 10 § 1 mom, lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt: när beskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheter enligtlagen (1977:1071) om basenhet: av den del av den beskattningsbara inkomsten somöverstiger 1 basenhet; grundbeloppetför 4 basenheter och av återstoden; Denna lag träder i kraft . (), () och BjörnMolin (fp) anser att utskottet under mom. 1 och 17 i motsvarande del borthemställa att med bifall tillmotionerna 1982/83:113 yrkande 7 i denna del och 1982/83:120 i denna del avslårdels propositionen i denna del, dels motionerna 1982/83:100 yrkande 2 i dennadel och 1982/83:125 i denna del. SkU1982/83:15 77 , förste vice talmannen , och (alla m) anser att utskottet under mom.1 och 17 i motsvarande del bort hemställa att med bifall tillmotion 1982/83:100 yrkande 2 i denna del antar följande Lag om ändring i 10 § lagen (1947:576) om statliginkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga om 10§ lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt att 4, 5 och 6 mom. skall utgå ochatt 3 mom. skall ha nedan angivna lydelse. Underlaget förtilläggsbelopp utgörs av den skattskyldiges beskattningsbara inkomst, avjämnattill helt hundratal kronor. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983 och tillämpas första gången i fråga om 1984 års taxering. Isamband med ikraftträdandet upphör 10-12 §§ lagen (1982:417) om ikraftträdandeav lagen (1982:416) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt attgälla, (), (),förste vice talmannen (), (), (), () och () anser att utskottet under mom. 1 och 17 i motsvarande del bort hemställa att - under förutsättningav bifall till' någon av reservationerna 1-3 - avslår propositionen i vad avsersjömansskatten och begär att regeringen låter skyndsamtutarbeta nya sjömansskattetabeller. Motiveringen till mom. 1 , förste vice talmannen , och (alla m) anser att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 56 som börjar med ""Utskottet kan"" och slutar med"'i propositionen,"" bör utgå och att det avsnitt på s. 57 som börjar med """ och slutar med '"behandlade delar." bort ha följande lydelse: Det är helt klart att om inkomstskattereformen verkligenskulle få de effekter som var avsedda krävdes att inflationsutvecklingenbegränsades till 5 ä . I annat fall skulle det bli reala skärpningar avskattetrycket. Devalveringen på liksom den av regeringen föreslagnamomshöjningen och andra skattehöjningar kommer att avsevärt spä på deninflation som redan tidigare kunde bedöinas bli högre än . Om man utgårfrån en inflationstakt 1983 på blir inkomstskatten ca 3 miljarder högre änom SkU1982/83:15 78 inflationen begränsas till varvid effekten avmarginalskattesänkningen så gott som helt urholkas. Enligt utskottets mening är det därför angeläget attbegränsningen av intlationsskyddet upphävs och att en fullständigindexreglering åter införs. Det innebär att utskottet förordar att basenhetenför 1983 fastställs till . som föreslås i motionerna 100 (m), 113 (c)och 120 (fp). Utskottet anser sig inte för övrigt kunna biträda den ipropositionen föreslagna skatteskalan utan förordar i stället att skatteskalanför 1983 fastställs i enlighet med den väckta motionen 1981/82:2529(m). Därmed avstyrker utskottet propositionen i denna del samt motionerna 113och 120 i den mån de icke blivit tillgodosedda. Utskottet avstyrker ocksåmotion 125 (vpk) yrkande 7 och 8. Den föreslagna begränsningen avunderskottsavdragen kommer helt att bryta den tidigare symmetrin iskattesystemet. Då den dessutom skulle vara en broms mot nyföretagandet samtnegativt påverka marknaden för småhus,och fritidshus förordar utskottet ienlighet med motion 100 (m) att underskottsavdragsbegränsningen slopas. (), () och BjörnMolin (fp) anser att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 56 som börjar med"Utskottet kan" och slutar med "i propositionen." bör utgåoch att det avsnitt på s. 57 som börjar med "'Enligt utskottets" ochslutar med "behandlade delar." bort ha följande lydelse: Ekonomi- och budgetministern framhåller i propositionenatt den av regeringen beslutade 16-procentiga devalveringen påverkar såvälinflationstakt som inkomstutveckling på ett sådant sätt att anledningföreligger att justera reformen . Denna justering måste, som framhållsi motionerna 113 och 120, göras så att den skatteskala som 3/4 av riksdagensledamöter ställde sig bakom kan tryggas. Denna justering bör taformen av en förändring av basenheten. Med ledning av det tekniska material som överiämnats ochav de diskussioner som förts mellan , och socialdemokraternaanser utskottet att en höjning av basenheten till . ärnödvändig för att säkerställa intentionerna bakom skattereformen. Utskottettillstyrker därför motionärernas förslag om en uppräkning av basenheten för1983 med . är det f. n. inte möjligt att exaktavgöra vilka förändringar som är nödvändiga för att säkerställa skattereformensgenomförande enligt intentionerna. Den ekonomiska politiken bedrivs nu med ensådan ryckighet att det inte går att göra några säkra förutsägelser om vare siginflations- eller löneutvecklingen . Vi vill dock slå fast attjusteringar måste vidtas för att det betydelsefulla målet att av deheltidsarbetande inkomsttagarna får en högsta marginalskatt på skallkurina uppnås liksom för att säkerställa skattereformen i övrigt. SkU1982/83:15 79 finnas skäl att öyerväga en återgång till den automatiskaindexuppräkningen av skatteskalorna. Med vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna /83:100 och 125 i berörda avsnitt. Fackföreningsavgift (mom. 2) (), (), förste vicetalmannen (), (), (),() och () anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar pås. 58 med "har" och slutar på s. 59 med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Frågan om fackföreningsavgifters behandling iskattehänseende har under en lång följd av år varit föremål för uppmärksamhet istatliga utredningar och i andra sammanhang. De förslag om rätt till avdrag förmedlemsavgift till fackförening som lagts fram har intelett till lagstiftningsåtgärder. Skälet härtill har främst varit att en sådanavdragsrätt ansetts kunna medföra stora svårigheter vid den praktiskatillämpningen. Det senast framlagda förslaget i frågan (Ds B 1980:3) -innebärande att samma regelsystem skall gälla för avgifter tillarbetsgivarföreningar som för avgifter till fackföreningar - kritiserades vidremissbehandlingen av bl. a. representanter för såväl arbetsgivare somarbetstagare. Från arbetsgivarhåll gjordes därvid bl. a. gällande att fråganinte kunde avgöras med utgångspunkt uteslutande i skattemässiga bedömningar,eftersom hänsyn också måste tas till de många förmåner i form av bl. a. bidragfrån staten som kommit fackföreningarna till del. Riksskatteverketunderströk i sitt remissvar på departementspromemorian att medlemsavgifter tillarbetsgivarorganisationer kunde antas vara avsedda att täcka utgifter -förutom för konfliktersättningar - för bl. a, utbildningsverksamhet,förhandlingsverksamhet och allmän policyverksamhet, och sådana utgifter var,menade verket, åtminstone delvis av den arten att de enligt gällanderörelsebeskatt-ningsprinciper var att anse som avdragsgilla omkostnader i denskattskyldiges verksamhet i de fall denne direkt bestred dessa kostnader. När skatteutskottet senast behandlade frågan om avdrag förfackföreningsavgift framhöll ett enigt utskott att skillnaden i denskattemässiga behandlingen av avgifter till fackföreningar och till vissaarbetsgivarorganisationer var otillfredsställande och borde undanröjas.Utskottet förutsatte också att skulle komma att föreläggas enproposition i ämnet. Innan tog slutlig ställning till frågan bordeemellertid enligt utskottets mening regeringen lämna en fullständigredovisning och kartläggning bl. a. av de konfliktbidrag som betalades ut avfackföreningar och arbetsgivarorganisationer och storleken av dessa iförhållande till de sammanlagda medlemsavgifterna. Målet borde enligtutskottets mening vara att nå ett så neutralt system som möjligt. SkU1982/83:15 80 Någon redovisning och kartläggning i enlighet med riksdagensbegäran har regeringen ännu inte lämnat. Härigenom har enligt utskottets meningen väsentlig förutsättning för att nu skall ta ställning till fråganom fackföreningsavgifters skattemässiga behandling bortfallit. Härtill kommerdet anmärkningsvärda att lagrådet inte har hörts i frågan. Utskottet, som konstaterar att konfliktbidrag tillfackföreningsmedlemmar även i fortsättningen skall vara skattefria, villhärutöver framhålla följande. antog en skattereform att genomförassuccessivt . Ett viktigt syfte med denna reform var attsöka förenkla taxeringen av tjänsteinkomst. Såvitt utskottet kan bedöma kommerden föreslagna skattereduktionen för fackföreningsavgift att få en rakt motsatteffekt. Utskottet tänker härvid bi.