bet · G601UbU6 · 1982-12-31 00:00:00 — 1981/82; 309 av () och SigvardPersson (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatt vid en kommande översyn av Utbildningsplan för förskolan större utrymme börägnas åt Livsåskådningsfrågor. 1981/82:354 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller att utbildningen av barnomsorgs- ochlärarpersonal i ökad utsträckning skall omfatta kunskap om handikapp ochutvecklingsstörningar hos barn. 1981/82:358 av m.fl. (s, m, c, fp) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas 1.att hos regeringen begär att teknikhistoria införs som obligatorisktundervisningsämne i civilingenjörsutbildningen vid de tekniska högskolorna. 1981/82:418av m.fl. (c) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas uttalar att i den framtida lärarutbildningen religionskunskapensgrundkurs för en i förhällande till nuvarande kursplan utökad tid samt attkursinnehåll och metodik ses över. 1981/82:421 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening uttalar att försvars- och säkerhetspolitik skallingå i samhällskunskapslärarnas utbildning. 1981/82:578av m.fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att hosregeringen anhåller att åtgärder vidtas i syfte att ändra utbildningsplanernainom högskolan på marknadsföringsomrädet så att undervisningen inriktas på atttillgodose konsumenternas behov av saklig produktinformation. 1981/82:581 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsrörande högskoleutbildningens konsumentekonomiska moment. 1981/82:675 av m.fl. (vpk) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till socialutskottet remitterade motionen1981/82:674 -yrkas 1. att uttalarsig för och hos regeringen hemställer om förslag 1 1982/83. UbU 1982/83:6 2 innebärandeatt utbildningen för förskollärare och fritidspedagoger samordnas, varvidutbildningstiden förlängs till med varvad teori och praktik i enlighetmed vad som anförs i motionen, 2.att uttalar sig för och hos regeringen hemställer om förslaginnebärande att de som har anställning inom utbildningsyrkena men saknarformell kompetens bör ges möjlighet att genomgå utbildningen och att för dennakategori ersättning skall utgå motsvarande full lön. 1981/82:676av () och () vari, såvitt nu är i fråga,yrkas 2. att en översyn görs av musikämnets ställning inom lärarutbildningen. 1981/82:756 av () och MarieNordström (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts beträffande behovet av påbyggnadskurs iMontessoripedagogik för låg- och mellanstadielärare i . 1981/82:759av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringenbegär att ämnet barndans tillförs förskoleseminarierna som separat ämne, 2. att hos regeringenbegär att fortbildningskurser i ämnet barndans bör erbjudas redan verksammaförskollärare. 1981/82; 760 av m. fl. (c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om enförbättrad utbildning av syofunktionärer i "medicinsk syo" skallbeaktas i den nya utbildningen. 1981/82:764 av m.fl. (c) variyrkas att som sin mening uttalar att ämnet regional planering skallsäkerställas. 1981/82:776av m.fl. (fp) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att jämställdhet bör ingå som obligatoriskt ämne i grundutbildning liksom vidare- och fortbildning av lärare och som integrerad del i den specialiserade ämnesut bildningen, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder för att minska snedrekryteringen till lågstadielärare. 1981/82:980 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening uttalar att i all utbildning av lärare för grund- ochgymnasieskolan skall avsättas undervisningstimmar förkönsrolls-/jämställdhetsfrågor. 1981/82:981 av () och YlvaAnnerstedt (fp) vari yrkas att hos regeringen begär att praktiskinvandrarkunskap skall ingå vid utbildning av all sjukvårdspersonal, liksom avövriga befattningshavare som kommer i speciell kontakt med invandrare såsompoliser, tullpersonal, lärare, arbetsförmedlare och socialarbetare. UbU 1982/83:6 3 1981/82:982 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande juristutbildningen. 1981/82:987 av () och BirgittaRydle (m) vari yrkas 1. att beslutar uttalaatt handikappkunskap skall ingå som ett obligatorium igymnastiklärarutbildningen, 2. att beslutar uttalavikten av ett effektivt fungerande samarbete mellan sjukgymnaster ochgymnastiklärare i vad gäller de handikappades fysiska träning. 1981/82:1000 av m.fl. (m) vari yrkasatt hos regeringen begär åtgärder för att utbildning avMontessori-lärare skall komma till stånd. 1981/82:1008av m. fl. (fp) vari, såvitt nu är i fräga, yrkas 3. attriksdagen uttalar att jämställdhetsaspekter skall finnas med i de företags- och nationalekonomiska kursprogrammen från gymnasie- till doktorandnivä. 1981/82:1102 av m. fl. (s) vari medhänvisning till vad som anförts i den tUl socialutskottet remitterade motionen1981/82:406 - såvitt nu är i fråga yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att omarbeta utbildningsplanerna för förskollärarutbildningen och fritidspedagogutbildningen. 1981/82: 1116 av m. fl. (vpk) vari -med hänvisning till vad som anförts i den till socialutskottet remitterademotionen 1981/82: 1115 såvitt nu är i fråga yrkas 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag som innebär att en arbetsmedicinsk gmndkurs omfattande minst införs i läkarut bildningen. 1981/82:1344 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att universitets- och högskoleämbetet företaren översyn av utbildningsplaneringen inom civilingenjörsutbildningen så atthumanistiska och socialvetenskapliga perspektiv fär större plats i den tekniskautbildningen. 1981/82; 1349 av () vari yrkasatt begär att regeringen undersöker möjligheterna att antingen göraen översyn av nuvarande utbildningsplaner eller att inrätta en påbyggnadslinjeför den del av rehabiliteringslinjen som är inriktad på sjukgymnastik, allt isyfte att psykisk utvecklingsstörning skall tas upp i undervisningen. 1981/82: 1362 av m.fl. (s) variyrkas att beslu-11 1982/83. UbU 1982/83:6 4 taratt som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav en översyn av utbildningen av industri- och hantverkslärare när det gällersåväl dimensionering av den som innehållet i grundutbildningen, lokaliseringenav instruktörsutbildningen samt rekryteringen till den forskningsanknutnautbildningen. 1981/82; 1363 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av utbildningen för personal sominom skolan har ansvar för elevers fysiska träning i syfte att handikappadeelever skall kunna delta i gymnastik och idrott. 1981/82:1380 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag med anledning avgäststuderandekommitténs betänkande. 1981/82:1577 av m.fl. (m) vari -med hänvisning till vad som anförts i den till justitieutskottet remitterademotionen 1981/ 82:1576 yrkas att beslutaratt som sin mening geregeringen till känna att i vårdutbildningen bör ingå en grundlig informationom alkoholsjukdomarnas primära och sekundära symptom. 1981/82:1595 av m.fl. (fp) vari -med hänvisning till vad som anförts i den till socialutskottet remitterademotionen 1981/ 82; 1593 - yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts angående förbättring av undervisningen ialkoholfrågor inom sjukvärdsutbildningen. 1981/82:1784av () och () vari yrkas 1. att hos regeringenbegär en översyn av nuvarande utbildning och forskning inom området socialrätti syfte att anpassa utbildningens krav och omfattnin" til! deförändrin*ar som kan frirvänias nnnlnrrima till följd av lagstiftningen på detsociala området, 2. att begär attregeringen överväger om utbildningen till juristexamen skall innehållaobligatorisk kurs i socialrätt. 1981/82; 1793 av () och SiriHäggmark (m) vari yrkas att hos regeringen begär skyndsam översyn avinnehållet i vårdyrkesutbildningen syftande till utmönstring avkvasipsykologiska och för kursdeltagarna förargelseväckande och delviskränkande inslag av den typ som exemplifierats i föreliggande motion. 1981/82; 1810av () vari yrkas attriksdagen uttalaratt man vid läkarnas grundutbildning bör beakta nödvändighetenav en förbättring av utbildningen i reumatologiska och närbesläktade sjukdomar. 1981/82; 1814 av m.fl. (c) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen haranförts om lärarnas tjänstgöring och inriktningen av personalutbildningen. UbU1982/83:6 5 3. att hos regeringenbegär förslag angående förändrad lärarutbildning i enlighet med vad somanförts i motionen. 1981/82:2046 av m. (m) vari - med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Alkohol- ochnarkotikamissbruket i den till finansutskottet remitterade motionen1981/82:2018 - yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attalkoholfrågorna bör ges större utrymme i värdutbildningarna. 1981/82:2047 av m. (m) vari - med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Socialpolitik i dentill finansutskottet remitterade motionen 1981/82: 2018 yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutbildningen av personal inom äldrevården och äldreomsorgen. 1981/82:2095 av . (c) vari - med hänvisning till vad som anförts i den till socialutskottetremitterade motionen 1981/82; 2094 -yrkas att beslutar uttala sig föratt tillräckligt utrymme bereds för livsåskådningsfrågor i personalensutbildning. 1 detta betänkande behandlarutskottet ett antal motioner väckta under allmänna motionstiden , vilkatill största delen avser innehållet i olika allmänna utbildningslinjer ihögskolan. bedrivsgrundläggande högskoleutbildning på linjer och på enstaka kurser. Linjerna ärallmänna, lokala eller individuella utbildningslinjer samt påbyggnadslinjer sombygger pä allmänna utbildningslinjer. De allmänna utbildningslinjerna skallutformas så att de förbereder för verksamhet inom visst yrkesområde eller visssektor av arbetslivet. De tillhör liksom påbyggnadslinjerna någon avsektorerna för utbildning för tekniska yrken, utbildning för administrativa,ekonomiska och sociala yrken, utbildning för vårdyrken, utbildning förundervisningsyrken samt utbildning för kultur- och informationsyrken. bemyndigar regeringen att inrätta allmännautbildningslinjer och påbyggnadslinjer. Dä anges ocksä resp. linjes namn ochlängd uttryckt i poäng samt riktlinjer för utbildningen. bemyndigarocksä regeringen att besluta om att ändra linjes namn och längd samt om attlinje skall upphöra. Förteckningar över allmänna utbildningslinjer ochpäbygg-nadslinjer upptas i bilagor till högskoleförordningen (1977; 263). För allmän utbildningslinje resp. påbyggnadslinje skalldet finnas en utbildningsplan. Denna fastställs av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) för linje vid högskoleenhet under UHÄ:s tillsyn (förlinje vid av dess styrelse). UbU1982/83:6 6 I utbildningsplan för allmänutbildningslinje eller påbyggnadslinje redovisas regeringens och riksdagensbeslut om inrättande av linjen, syftet med linjen samt det huvudsakligainnehållet i linjen och den huvudsakliga uppläggningen av den. Vidare angesbehörighetsvillkor för antagning samt de betyg som skall användas. För allmän utbildningslinje och påbyggnadslinje skall vidvarje läroanstalt som anordnar linjen finnas en lokal plan för linjen i vilkenanges kurser och utbildningsmoment i linjen samt de föreskrifter som kan behövas.Lokal plan fastställs av berörd linjenämnd efter samråd med berörda institutionereller andra arbetsenheter. Slutligen skall det finnas kursplan för kurs som ingår iallmän utbildningsHnje eller päbyggnadslinje. Även kursplan fastställs avlinjenämnden efter förslag från institutionerna (motsv.). I kursplan skallanges kursens benämning och poängtal, syftet med kursen och det huvudsakligainnehållet i den. Vidare skall anges den huvudsakliga karaktären av denundervisning och de läromedel som kan, bör eller skall förekomma i kursen. Därskall också anges villkor för tillträde till kursen, formerna för kunskapsprövningsamt de övriga föreskrifter som kan behövas. Beroende pä olika linjers ursprung och tradition harutbildningsplanerna ett varierande utseende och omfång. a. mot dennabakgrund har UHÄ beslutat att göra en genomgäng av samtligagällande utbildningsplaner och, i de fall behov föreligger, revidera dessa bådetill form och innehåll i överensstämmelse med av UHÄ fastställda riktlinjer(UHÄ-FS 1982; 71). I dessa riktlinjer anförs bl. a. att en utbildningsplan tillstörsta delen måste betraktas som normativa föreskrifter och därför i formelltavseende är en författning. I en central myndighets författningssamling ingårnormalt både föreskrifter, dvs. författningar, och allmänna råd om tillämpningenav fortsättningar. Vid revideringen av utbildningsplanerna skall klaråtskillnad mellan föreskrifter och allmänna råd göras. UHÄ konstaterar att utbildningsplanerna är ett av deviktigaste instrumenten för UHÄ:s styrning av den grundläggande högskoleutbildningen.Utbildningsplanerna måste i första hand anses komma att utnyttjas avlinjenämnderna som grund för lokala planer och kursplaner. De kommer även attutnyttjas av institutionerna i samband med att dessa avger förslag tillkursplaner. Utbildningsplanerna har dessutom ett allmänt informationsvärde, t.ex. för andra myndigheter. Beskrivningen i utbildningsplanerna av en linjeshuvudsakliga innehåll och uppläggning skall enligt riktlinjerna för UHÄ:srevidering avse grovstrukturen hos linjen som helhet. Denna beskrivning skallgöras klar och entydig men inte så detaljerad att den försvårar möjligheternatill en fortlöpande anpassning av utbildningen till dels utvecklingen inomyrket/ yrkesområdet, dels kunskapsutvecklingen inom det fält där yrket hörhemma. UHÄ;s revidering av utbildningsplanerna avses varaavslutad före utgången av är 1983. UbU 1982/83:6 7 I tre motioner behandlas frågor om utbildning inomsektorn för utbildning för tekniska yrken. 1 en av dem, 1981/82:764, yrkas attriksdagen som sin mening skall uttala att ämnet regional planering skallsäkerställas. Motionärerna erinrar om att en tjänst som professor i ämnetregional planering inrättades vid tekniska högskolan i (KTH),sektionen för arkitektur, . De anför att ämnet fyller enviktig funktion och ger exempel på genomförda projekt. Medanledning av regeringens förslag (prop. 1980/81:20) om att spara 4milj. inom arkitekturforskningen begärde att frågan omarkitekturforskningens organisation skulle utredas (UbU 1980/ 81:12 och 15,rskr 1980/81; 120). budgetproposifion (prop. 1981/ 82; 100 bil. 499-500) anförde föredragande statsrådet att sparmålet om 4 milj. kr. bordevara genomfört /86 och föreslog att . skulle /83. godkände den föreslagna besparingen /83 (UbU 1981/82: 24 p. 5, rskr 1981/82:312). UHÄ fick den 4 februari1982 regeringens uppdrag att redovisa hur den förordade sammanlagdabesparingen, dvs. kr., skall genomföras. I avvaktan på dennaredovisning får enligt regeringens beslut inga tjänster som professor elleruniversitetslektor inom arkitekturområdet tillsättas eller omprövas, däriblandprofessuren i regional planering vid KTH. I skrivelse till regeringen den 20oktober 1982 har UHÄ gjort en delredovisning av uppdraget och föreslagit att1289000 kr. skall sparas /84. Vidare har UHÄ föreslagit attprofessuren vid KTH i regional ekonomi skall fä återbesättas, redan innan dettotala besparingsförslaget föreligger. Detta senare förslag motiveras bl. a.med att UHÄ i anslagsframställningen för /84 föreslagit enpåbyggnadslinje om 40 poäng i samhällsplanering avsedd för arkitekter, väg-och vattenbyggnadsingenjörer, lantmätare m.fl. Medhänvisning till att frågan om återbesättning av tjänsten som professor iregional planering ingår i den samlade beredningen av UHÄ:s avlämnadeförslag föreslår utskottet att avslår motion 1981/ 82:764. Vissa inslag i civiHngenjörsutbildningarna tas uppi mofionerna 1981/ 82; 358 yrkande 1 och 1981/82:1344.1 den förstnämndamotionen yrkas att hos regeringen skall begära att teknikhistoriaskall införas som obligatoriskt ämne i civilingenjörsutbildningen. 1 motionenanförs att ingenjörsutbildningen skall ge en helhetssyn pä tekniken och sättain den tekniska utvecklingen i ett bredare perspektiv. Därför borde grundläggandekunskaper om teknikens utveckling m. m. ingå i utbildningen av ingenjörer.Motionärerna hänvisar till att ämnet finns vid tekniska högskolor i andraländer och redovisar även kurser som givits vid svenska tekniska högskolor. t2 1982/83. UbU 1982/83:6 8 Humanistiska och samhällsvetenskapliga perspektivbör enligt motion 1981/82: 1344 få större plats i den tekniska utbildningen.Detta kan enligt motionären ske genom att i teknikämnena integrera humanistiskaoch samhällsvetenskapliga inslag eller genom att profiler utvecklas inom dentekniska utbildningen med viss inriktning mot humaniora m. m. UHÄ bör enligtmotionären få i uppdrag att göra en översyn av de tekniska utbildningarna meddetta syfte. inledningsvis redovisat ankommer det på UHÄ att fastställautbildningsplaner för allmänna utbildningslinjer i högskolan. I samband medhögskolereformen fastställdes utbildningsplaner för civilingenjörsutbildningarnaår . 1 dessa sägs bl. a. att "utbildningen skall ge medvetenhet om hurtekniken påverkar samhället i stort och människors levnadsförhållanden, ursåväl social som ekologisk synvinkel". Den skall också ge medvetenhet om"energins och andra naturresursers begränsning samt vikten av att dessaresurser tillvaratas". UHÄ;s planeringsberedning för utbildning förtekniska yrken samt för de matematisk-naturvetenskapli-ga och tekniskafakulteterna vidareutvecklade bl. a. dessa frågor i en diskussionspromemoria(1979:17) som i första hand riktades till högskolorna och till destuderandes blivande arbetsgivare. I rapporten behandlas teknikens historiskautveckling, sambandet teknik samhälle, teknikerrollen, utbildningsförnyelsem.m. Ytterligare diskussionsunderlag har tagits fram genomUHÄ-rapporten 1982:6, Humaniora och teknik kan de mötas? Utskottetutgår från att det här redovisade synsättet som kommit till uttryck bl. a. iutbildningsplanerna även präglar det fortsatta arbetet inom UHÄ med översyn avde aktuella utbildningsplanerna. Det ankommer på UHÄ och även pä linjenämnderoch institutioner att överväga och pröva i vad män nya moment kan införas iutbildningarna inom de ekonomiska och personella ramar samt de tidsramar som stårtill buds. Initiativ har också tagits pä det lokala planet, t. ex. till kurseri teknikens historia. Meddet anförda föreslår utskottet att avslår motionerna 1981/ 82:358yrkande 1 och 1981/82: 1344. Utbildningför administrativa, ekonomiska och sociala yrken I två motioner, 1981/82:578 yrkande 1 och1981/82:581, behandlas frågan om konsumentekonomiska moment i ekonomiskhögskoleutbildning. Motionärerna anser att den samhälleliga konsumentpolitikenmåste återspeglas i ekonomutbildningen och att de konsumentekonomiska inslageni utbildningen måste utgå frän ett konsumentperspektiv. har under 1970-taletuttalat sig för étt ökat utrymme för utbildning och forskning på detkonsumentekonomiska området (t. ex. UbU 1975:9 s. 23-24, rskr 1975:92, UbU1979/80:9, rskr 1979/ 80:77). Vid /81 tog principiellställning för en UbU1982/83:6 9 reformering av de administrativt och ekonomiskt inriktadeutbildningslinjerna inom högskolan (UbU 1980/81:23 s. 13-15, rskr1980/81:272). I anslagsframställningen för. /84 föreslår nu UHÄatt en ny ekonomlinje om 140 poäng skall inrättas . Den 6oktober 1982 har UHÄ fattat ett preliminärt beslut om utformning av utbildningsplanenför ekonomlinjen, under förutsättning av regeringens och bifalltill förslaget om linjens inrättande. Enligt UHÄ skall utbildningen påekonomlinjen präglas av allsidighet och kritisk granskning beträffande olikaparters skilda mål och intressen. Ekonomiska besluts och åtgärderskonsekvenser för olika intressenter skall belysas. Utbildningen skall utvecklaen förmåga att förstå såväl olika intressenters perspektiv på ekonomiskaskeenden och företeelser som de värderingskonflikter som kan finnas i olikapartsrelationer. Samhälls-, löntagar-, konsument- och ägarintressena skallbelysas. Samtliga i utbildningen ingående moment skall präglas av balans mellandessa olika intressens perspektiv. Linjen skall bestå av ett basblock om 80poäng med fyra alternativa inriktningar och en fortsättningsdel om 60 poäng medupp till åtta alternativa inriktningar. En av dessa åtta inriktningar ärkonsumentekonomi, en annan marknadsföring. Vidare föreskrivs att fortsättningsdelenmed inriktning mot marknadsekonomi bl. a. skall ge de studerande kännedom omkonsumentpolitikens mål och medel samt ge dem förmåga att förstå konsumentersproblem i samband med förvärv och användning av varor och tjänster. får således senare ta ställning till förslagetom inrättande av en ny ekonomlinje. I enlighet med då givna riktlinjerfastställer UHÄ slutgiltigt utbildningsplan för linjen. De lokalautbildningsmyndigheterna fär därefter närmare utforma utbildningen efter givnariktlinjer och fastställd utbildningsplan. Utskottet föreslår med det anfördaatt avslår mofionerna 1981/82; 578 yrkande 1 och 1981/82:581. Två motioner rör juristutbildningen. Enligt motion 1981/82:982 bör ge regeringen tillkänna att undervisning om barn och barns behov bör kunna ingå i juristlinjen. Enligt den av UHÄ fastställda utbildningsplanen förjuristlinjen skall det utöver de obligatoriska kurserna finnas alternativa ochvalfria kurser. Genom de valfria kurserna skall de studerande få möjlighet attintegrera de tidigare studerade juridiska ämnena eller att bredda kunskapernainom ämnesområden utanför det juridiska fältet. Förutom kurser i juridiskaämnen eller i ämnen med direkt juridisk anknytning kan kurs eller kurser medadministrativ, ekonomisk eller social inriktning tillgodoräknas. Även andrakurser kan ingå enligt linjenämndens närmare bestämmande. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1981/82:982. Enligtmotion 1981/82; 1784 bör hemställa att regeringen över- UbU 1982/83:6 10 vägerom en obligatorisk kurs i socialrätt skall ingå i juristutbildningen (yrkande2). Vidare bör en översyn göras av utbildning och forskning inom områdetsocialrätt för att anpassa utbildningen fill förändringarna inom socialrättensområde (yrkande 1). Vidriksmötet /81 avslog (UbU 1980/81:23 s. 15-16) motsvarandemotionsyrkanden med hänvisning till att det åligger de centrala och lokalahögskolemyndigheterna att svara för att utbildningen anpassas till de krav somyrkeslivet och samhället i övrigt ställer, således även till ändradlagstiftning. Dessa myndigheter skaU aUtså pröva om eller i vilken utsträckningutbildning i socialrätt skall ingå i utbildningen inom t. ex. juristlinjen ochsociala linjen. Utbildning i socialrätt kan också ges i form av enstaka kurs.Det åligger regionstyrelser och högskoleenheter att pröva denna fråga vidfördelning och disposition av resurserna inom anslaget till bl. a. enstakakurser. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslåräven den nu aktuella mofionen 1981/82: 1784. Läkarutbildningens innehåll tas upp i två motioner.I motion 1981/ 82: 1116 yrkande 2 hemställs att en obligatorisk kurs iarbetsmedicin skall ingå i läkarutbildningen. Förbättradutbildning i reumatologi inom grundutbildningen av läkare yrkas i motion1981/82; 1810. Enöversyn av grundutbildningen av läkare har pågått . I maj 1982överlämnade en av UHÄ tillkallad lednings- och samordningsgrupp ett förslag.Förnyad läkamtbildning (: 16). Förslaget är f. n. pä remissoch remissvaren skall avlämnas till UHÄ . Enligtförslaget skall utbildninen inom. allmänmedicin, längvårdsmedicin ocharbetsmedicin samt utbildningen om det sociala innehållet i hälso- ochsjukvården förstärkas.