bet · G601SoU3 · 1982-12-31 00:00:00 — om integration av data- och bioteknik I motion 1981/82:1636 av m. fl. (c) hemställs 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom tilläggsdirektiv till utredningen om etiska, humanitära och sociala frågorm. m. rörande hybrid-DNA-tekniken, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom samordnat ansvar för informationen. Motionen har överflyttats till socialutskottet frånkonstitutionsutskottet. Motionärerna anför bl. a. att både data- och bioteknikgenomgår en snabb utveckling. Gränserna mellan de olika områdena håller på attsuddas ut. En integration mellan data- och genteknik sker f. n., främst i USA.S. k. genmaskiner och superdatorer ger nya utvecklingsmöjligheter men enligtmotionärerna också skrämmande framtidsperspektiv. I pågår ett tioårigtprojekt för att utveckla den femte generationens datorer med förmåga att draassociativa slutsatser, s. k. artificiell intelligens. Utvecklingen inom data- och bioteknik och den pågåendeintegrationen områdena emellan utgör enligt motionärerna anledning tillåtgärder. En helhetssyn måste utvecklas där teknologiernas konsekvenser församhälle och människor vägs in. tillsatte regeringen en utredningsom skulle belysa etiska, humanitära och sociala frågor m. m. kringhybrid-DNA-tekniken (S 1981:03). Denna utredning bör ges tilläggsdirektiv omatt även belysa den pågående integrationen mellan data- och. bioteknik utifrånetiska och humanitära utgångspunkter. Utredningen bör vidare samverka meddatadelegationen (B 1980:03).' Motionärerna anför vidare att det för lekmäninom politiska partier, organisationer, folkrörelser och för enskilda människorär angeläget att kunskap inom områdena sprids snabbt så att en bred debatt kanstimuleras. Det gäller att systematiskt bearbeta och vidarebefordra deninformation som finns t. ex. inom forskningsinstitutioner och olikaforskningsorgan, statliga myndigheter och kommittéer. Möjligheten att samordnaansvaret för information från olika-forskningsområden m. m. till grund för enallmän teknikvärdering bör undersökas. DNA är den kemiska beteckningen pågener eller arvsanlag. Genom att segment av DNA utanför en levande cell kopplassamman med varandra 1 1982/83. SoU1982/83:3 2 bildas en molekyl, vilken benämns hybrid-DNA. Den nyakombination av gener som då skapats förs in i en mottagarcell och förökas närdenna delar sig. Denna metod kallas för hybrid-DN A-teknik. Bioteknik är ettvidare begrepp och innefattar metoder där man utnyttjar mikroorganismer,cellkulturer eller ämnen som framställts av mikroorganismer, t. ex. enzym.Hybrid-DNA-teknik är en särskild form av bioteknik. Hybrid-DNA-tekniken har utvecklats snabbt sedan den förstbörjade utnyttjas inom forskningen i . Den användsfrämst för att studera och få förklaring till sjukdomar som beror på rubbningari kroppens normala processer. Genom användning av hybrid-DNA-tekniken hoppasman kunna förebygga bl. a. vissa missbildningar, genetiska sjukdomar ochcancer. Genom tekniken har man lyckats framställa bl. a. fillväxthormon och manräknar med att i större skala kunna producera t. ex. humant insulin ochinterferon. I ett längre perspektiv har man också förhoppningar om att förlängre tid - kanske livsvarigt - kunna bota patienter med genetiska sjukdomargenom tillförsel av friska gener. Även inom livsmedelsforskningen ochväxtodlingen räknar man med att hybrid-DNA-tekniken skall få stor betydelse förframställning av nya livsmedel och nya, av nitratgödsling mindre beroendeväxtsorter. Bakteriell sönderdelning av olja och andra skadligaavfallsprodukter är ytterligare ett område där tekniken förväntas kunna geframgångar liksom vid omvandling av organiska produkter till energi. För hybrid-DNA-teknik finns ett särskilt kontrollsystem. Vad gäller den inre miljön regleras hybrid-DNA-frågorna avarbetsmiljölagen (1977:1160) samt förordningen (1979:1174) om förhandsprövningenligt arbetsmiljölagen av användning av hybrid-DNA-teknik. Enligt dennaförordning skall tillstånd begäras för arbetsmetod som innefattar en sådananvändning av hybrid-DNA-teknik, att användningen får anses utgöra en oprövadinriktning av forskningen inom hybrid-DNA-området eller av den industriellatillämpningen av tekniken. vad gäller den inre miljön ärarbetarskyddsstyrelsen, medan tillsyn utövas av arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen. Vad gäller den yttre miljön regleras hybrid-DNA-frågornaav miljöskyddslagen (1969:387) samt miljöskyddskungörelsen (1969:388, ändradvad gäller dessa frågor 1979:1175). I kungörelsens 2 § 40 och 3 § föreskrivsatt tillstånd krävs för byggande eller ändring av användning av anläggning förverksamhet i vilken används hybrid-DNA-teknik. är koncessionsnämndenför miljöskydd och tillsynsmyndighet är . Vad gäller läkemedel som produceras med hjälp avhybrid-DNA-teknik ansvarar för kontrolloch prövning enligt läkemedelsförordningen (1962:701). Vid sidan av gentekniken finnsvidare en annorlunda inriktad forskning, vilken gäller möjligheten att användaerfarenheterna från biotekniken inom SoU 1982/83:3 3 På detta område finns idéer bl. a. om attersätta vissa komponenter i en dator med biologiskt material (s. k. biochips).I längre gående teorier finns tankar bl. a. om att man genom gentekniken skullekunna åstadkomma manipulerade celler som byter ut material i datorernaallteftersom det förbrukas. Ännu finns dock inte något fungerande elektronisktsystem gjort av biologiskt material. Den aktuella forskningen kan närmastbetecknas som molekylär elektronik. Utredningar m. m. Delegationen för hybrid-DN A-frågorvid arbetarskyddsstyrelsén (hybrid-DN A-delegationen) har inrättats från den 1januari 1980. Delegationen har till uppgift att genom rådgivande verksamhetfrämja säkerheten vid användning av hybrid-DNA-tekniken och att sprida kunskapom utvecklingen på hybrid-DNA-området. Delegationen skall följa utvecklingen inom hybrid-DNA-teknikens områ de och särskilt beakta nya förhållanden som har eller kan få betydelse för samhällets tillsyn av hur tekniken används. Den skall också ta initiativ i frågor som rör riskklassificering och övriga säkerhets- och skyddsfrågor. Delegationen skall vidare yttra sig till berörda myndigheter samt till offentliga och privata institutioner och företag i frågor som rör riskklassifi cering och övriga säkerhets- och skyddsfrågor samt informera dessa om sådana förhållanden inom hybrid-DNA-området som kan vara av värde för deras säkerhet. Delegationen har vidare till uppgift att informeraallmänheten om utvecklingen inom hybrid-DNA-området på ett sådant sätt attintresset för säkerhetsfrågorna upprätthålls och den allmänna debattenstimuleras: Den skall även uppmärksamma behovet av utbildning av personal somarbetar eller skall arbeta med hybrid-DNA-tekniken. Delegationen skall anmälafill regeringen om något användningsområde för hybrid-DNA-tekniken kanifrågasättas från etiska eller humanitära synpunkter eller om området församhällets tillsyn behöver utvidgas till att omfatta andra frågor än dem som nuär föremål för tillståndstvång eller offentlig kontroll. I propositionen (prop.1979/80:10 s. 19) underströks vikten av att även etiska frågor blir belysta idelegationen. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen anfördesocialutskottet bl. a. att enligt utskottets uppfattning de etiska, humanitäraoch sociala frågorna kring hybrid-DNA-tekniken i ett längre perspektivsannolikt kommer att kräva långt större uppmärksamhet än miljöfrågorna (SoU1979/80:18 s. 6). Det ansågs därför nödvändigt att samhällets kontroll avtekniken och debatten kring densamma inte begränsas till enbart frågor om etteffektivt skydd för den inre och yttre miljön. Utskottet ansåg att enparlamentarisk utredning också borde tillkallas med uppgift att utreda etiska,humanitära och sociala frågor kring hybrid-DNA-tekniken. Med anledning av vissa SoU1982/83:3 4 motionsyrkanden rörande den föreslagna delegationensställning och uppgifter ansåg vidare utskottet att regeringen särskilt bordelåta pröva de administrativa och juridiska konsekvenserna av förslaget (s. 19).Detta gav som sin mening regeringen till känna. Kommittén (S 1981:03) ometiska, humanitära och socialafrågor m. rn. kring hybrid-DNA-tekniken h&x i enlighet härmed fått iuppdrag att utreda etiska, humanitära och sociala frågor kringhybrid-DNA-tekniken samt överväga behovet av och lämna förslag till en etiskoch social lagstiftning i syfte att sätta gränser för hur långt försök med attpå konstlad väg förändra anlag hos levande organismer skall tillåtas. Kommitténskall därvid följa upp de erfarenheter som hybrid-DNA-delegationen fått när detgäller etiska, humanitära och sociala frågor kring hybrid-DNA-tekniken. Enligtdirektiven skall kommittén också pröva frågan om kommunerna skall gesförstärkt inflytande över verksamheten med hybrid-DNA. Vidare uttalas idirektiven att olika utgångspunkter kan komma i fråga med hänsyn till teknikensanvändningsområden. Som exempel anges att hybrid-DNA-teknik bl. a. används för - framställningav nyttoprodukter såsom läkemedel, kemisk-tekniska produkter och livsmedel, - kartläggning avgenetiskt materials struktur, funktion och reglering och - diagnostiseringoch behandling för genetiska defekter och cancersjukdomar m. m. Tyngdpunkten i utredningen bör enligt direktiven läggasvid de etiska frågeställningar som uppkommer till följd av sådan användning avhybrid-DNA-tekniken som innebär ingrepp i den mänskliga organismen. beakta att genforskningen i även bör inriktas påutvecklingsländernas behov äv billig mat, medicin och energi. Frågan omSveriges deltagande i internationellt arbete i syfte att skapa etiska,humanitära, ekologiska och sociala gränser för DNA-teknikens användning skallockså behandlas av kommittén. Vidare skall nära samråd ske med utredningen omkontroll av hybrid-DNA-teknikens användning (se nedan). Utredningen beräknar avge ett betänkande under hösten1983. Enligt under hand inhämtad uppgift kommer kommittén inte att gå in påfrågor som främst rör andra former av bioteknik. Utredningen (A 1980:03) om kontroll avhybrid-DNA-teknikens användning tillsattes . I direktiven anges bl.a. att utredningen skall ta fram beslutsunderlag för inrättande av en särskildmyndighet för kontroll av hybrid-DNA-tekniken. Vidare skall utredningen följaupp erfarenheterna av hybrid-DNA-delegationen och under arbetets gång informeraberörda personalorganisationer samt bereda dem tillfälle att framförasynpunkter. På dataområdet finns också flera kommittéer som berörs avmotionen. beslöt regeringen inrätta en delegation för datafrågor,datadelegationen (B 1980:03). Enligt direktiven skall delegationen bl. SoU1982/83:3 5 övriga utredningsarbete som pågår inom området och tainitiativ till annat utredningsarbete och andra åtgärder som behövs för attfölja ADB- och elektronikutvecklingen såväl nationellt som internationellt. Medutgångspunkt i detta skall delegationen utarbeta förslag till principer ochriktlinjer för datateknikens utveckling och användning i samhället. Vidare börövervägas i vilken form andra åtgärder bör sättas in från statens sida för atftrygga en positiv utveckling av datoranvändning i samhället. Delegationen börvidare enligt direktiven för sina överväganden och förslag ägna storuppmärksamhet åt den ökade användningen av ADB, telekommunikation ochelektronik inom olika områden, varvid bl. a. nämns forskning. Ävenutbildningsfrågor i vid mening som gäller datateknik bör ägnas storuppmärksamhet av delegationen, liksom forskning avseende datateknikens framtidaanvändning och konsekvenser i syfte att öka samhällets handlingsberedskap. Delegationen lämnade en rapport (Ds B 1981:20) vilken legat till grund för regeringens proposition1981/82:123 med samma namn. Delegationens arbete fortsätter, och bl. a. finnsvissa planer på att företa en resa till för att studera aktuell forskningmed anknytning till delegationens område. I den ovannämnda propositionen (bil. 3, s. 7) behandladesäven frågan om bred utbildning i datafrågor. Utbildningsministern anförde bl.a. att det är en mycket angelägen uppgift att åstadkomma och förmedlainformation och kunskaper om informationssamhällets möjligheter och risker.Vidare anfördes att samhället har ett intresse av att alla medborgare har engod allmänkunskap om datatekniken, dess användning och konsekvenser. Enligtutbildningsministern finns flera olika vägar att gå fram på för att åstadkommadenna breda utbildning fill allmänheten. Studieförbunden, kommundepartementetsreferensgrupp för folkrörelser, forskningsrådsnämnden och utbildningsradion börsamtliga kunna spela en mycket aktiv roll i sammanhanget. Det handlar bl. a.om att framställa utbildningsmaterial men framför allt att sprida kunskaper ochinformation och arrangera utbildning. I propositionen föreslogs att 10 milj.kr. skulle anslås till bred utbildning i datafrågor. Datadelegationen fick med anledning härav tilläggsdirektiv(Dir. 1982:26) att utarbeta och lämna förslag till regeringen om riktlinjer fören satsning på bred utbildning i datafrågor till allmänheten. I direktivenbetonades att det är angeläget att en sådan utbildning omfattar såvälelementära kunskaper i datateknik som användningen av tekniken och konsekvenserav denna användning. Delegationen överlämnade en skrivelse fillregeringen med förslag till riktlinjer, och beslöt regeringen omfördelningen av medlen. Huvuddelen, 6 milj. kr., skall fördelas och resterande skall användas avdelegationen, som efter ett ansökningsförfarande skall fördela minst.3,5 milj.kr. till organisationer, utbildningsanordnare m. fl. SoU1982/83:3 6 samband med sådan information eller utbildning idatafrågor som tidigare nämnts. Ytterligare tilläggsdirektiv (Dir. 1982:64) meddelades iaugusti 1982 avseende ett särskilt organ för teknikupphandling. Vidare finns två utredningar som från olika utgångspunkterundersöker datateknikens effekter. Den ena, dataeffektutredningen (A 1978:05),har som inriktning effekterna på produktion och arbetsliv. Den andra, data ochelektronikkommittén (11978:04), (), inriktar sig på datateknikens ochelektronikens effekter på näriiigslivets utveckling. De båda kommittéerna skallenligt sina direktiv arbeta i nära samråd med varandra. Slutligen kan iVåmmis datalagstiftningskommittén (Ju1976:05) (DALK), som har i uppdrag att göra en översyn av lagsfiftningen ompersonorienterad ADB-information m. m. Forskningsinformation m. m. har högskolan ett ilag uttalat ansvar för att sprida kännedom om vilka erfarenheter och kunskapersom vunnits inom forskningen och hur dessa skall kunna tillämpas (4 §högskolelagen 1977:218). De olika forsk-, ningsråd som finns har ett liknandeansvar. () har att enligt sin instruktion(1977:35, ändrad senast 1980:312) bl. a. ta initiativ till och stödja forskningfrämst inom områden som är angelägna från samhällets synpunkt. Nämnden skallhärvid beakta behovet av tvär- och mångvetenskaplig forskning. Även framtidsstudieverksamhetingår i nämndens ansvarsområde. Vidare skall nämnden verka för att informationom forskning och forskningsresultat samt om framtidsstudier sprids. Det åliggernämnden särskilt att bl. a. främja samordning och samarbete mellanforskningsråden liksom mellan dessa och andra organ när det gäller inifieringav forskning m. m. Nämnden har också att svara för en allmän och övergripandeinformation om forskning och forskningsresultat samt om framtidsstudier. Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI) började sin verksamhet den 1 juli 1981.Delegationen är central myndighet för frågor om övergripande planering och samordningav informationsförsörjningen för forskning och utvecklingsarbete ellerliknande verksamhet. Vad särskilt gäller de i motionen aktualiserade områdenadata- och bioteknik åligger det som tidigare nämnls hybrid-DNA-delegationen attsprida kunskap om utvecklingen inom hybrid-DNA-området och att därvid informeraallmänheten på ett sådant sätt att intresset för säkerhetsfrågorna upprätthållsoch den allmänna debatten stimuleras. Datadelegationen å sin sida har attuppmärksamma olika utbildningsfrågor på dataområdet, bl. a. en bred utbildningtill allmänheten. Som framgått av redovisningen ovan (s. 4-5) pågår arbetet idenna del. SoU1982/83:3 7 Motionen syftar till att skapauppmärksamhet kring de problem som kan uppstå om man inte frånsamhällets sida följer den snabba utvecklingen inom forskningsområdena data-och bioteknik. Den forskning som integrerar dessa båda områden kan enligtmotionärerna innebära särskilda risker. Motionärerna vill få till stånd enhelhetssyn på dessa frågor där bl. a. teknologiernas konsekvenser för människoröch samhälle vägs in. I motionen yrkas att kommittén om etiska, humanitära ochsociala frågor m. m. kring hybrid-DNA-tekniken skall få tilläggsdirektiv attbelysa även de problem som är förenade med den pågående integrationen av data-och bioteknik. Motionärerna tar vidare upp behovet av att skapa en allmändebatt i dessa frågor och anser att informationen till bl. a. allmänheten måsteeffektiviseras och samordnas. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att samhället uppmärksamt följer sådan forskning som i ett längreperspektiv kan ge upphov till bl. a. etiska problem. Det är inte uteslutet attdet kontrollsystem som f. n. finns för hybrid-DNA-teknikens användning kan visasig böra utsträckas även till andra former av experimentell forskning. Enhandlingsberedskap för detta bör finnas. Utskottet kan emellerUd inte ansluta sig till förslagetatt nu lägga en så omfattande tilläggsuppgift på kommittén om etiska,humanitära och sociala frågor m. m. kring hybrid-DNA-tekniken. Kommitténsarbete är f. n. inriktat på enbart hybrid-DNA-tekniken och dess konsekvenser.Ett betänkande planeras fill . En ytterligare utredningsuppgift av dennasvårighetsgrad och omfattning skulle avsevärt rubba förutsättningarna förkommitténs arbete och sannolikt leda fill en försening av kommitténs förslagangående bl. a. en efisk och social lagstiftning i frågan. Enligt utskottetsuppfattning är det angeläget att kommittén snabbt kan presentera sinaöverväganden i denna del. Frågan om konsekvenserna av att integrera data-ochbioteknik bör därför övervägas i annan ordning. Utskottet vill emellerfid pekapå att frågan om vilka typer av forskning utöver hybrid-DNA-tekniken someventuellt kan mofivera kontroll från bl. a. efisk synpunkt aktualiseras på ettnaturligt sätt sedan kommittén lagt fram sitt förslag. Vid ställningstagandettill frågan om en etisk och social lagstiftning för hybrid-DNA-området kan detsålunda finnas skäl att beakta att det också finns andra former avexperimentell forskning som, åtminstone i ett längre perspekfiv, kan behövatöras in under lagen. Enligt utskottets uppfattning bör vidare en tillräckliginformation om forskningens utveckling t. v. kunna erhållas genom den allmännauppföljning som sker inom dels hybrid-DNA-delegationen vid arbetarskyddsstyrelsen,dels datadelegationen. Hybrid-DNA-delegafionen har sålunda bl. a. fill uppgiftatt följa utveckUngen av tekniken och särskilt beakta nya förhållanden som hareller kan få betydelse för samhällets fillsyn av hur tekniken SoU1982/83:3 8 Datadelegationen skall å sin sida följa övrigtutredningsarbete pä sitt område och ta initiafiv till annat utredningsarbeteoch andra åtgärder som behövs för att följa ADB- och elektronikutvecklingensåväl nationellt som internationellt. Den skall särskilt uppmärksamma bl. a.forskning avseende ' datateknikens framtida användning och konsekvenser i syfteatt öka samhällets beredskap. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anfördayrkande 1 i motionen. Vad gäller den i yrkande 2 aktualiserade frågan ominformation fill allmänheten som underlag för en bred debatt i frågan gör utskottetföljande överväganden. Hybrid-DNA-delegationen har även fill uppgift att bl. a.informera allmänheten om utvecklingen på hybrid-DNA-området på ett sådant sättatt intresset för säkerhetsfrågorna upprätthålls och den allmänna debattensfimuleras. Datadelegationen skall uppmärksamma utbildningsfrågor i vid meningi fråga om datateknik. I det sammanhanget kan erinras om att man underinnevarande år anslagit 10 milj. kr. för en bred utbildning i datafrågor tillallmänheten, vilka medel efter förslag av datadelegationen fördelas till bl. Vidare har forskningsrådsnämnden ett övergripande ansvar förspridning av information om forskning och forskningsresultat samt omframtidsstudier. Närmast berörda fackorgan har således redan ett informationsansvar.Ett samordnat ansvar åvilar forskningsrådsnämnden. Enligt utskottets meningfinns f. n. inte skäl att från sida initiera ytterligare åtgärder idetta avseende. Utskottet avstyrker därför även yrkande 2 i motionen. attriksdagen avslår motion 1981/82:1636. Närvarande: (), (),(), (), (), ().Stig Alftin (s), (), (), (), (), (), (), (vpk) och (). SoU1982/83:3 9 av () som anför: Enligt min mening borde utskottet i sitt yttrande även haerinrat om att den i motion 1981/82:1636 avsedda forskningen ännu befinner sigpå ett relativt outvecklat stadium. Även om man kan känna oro inför vad som kanbli möjligt finns knappast förutsättningar för att ilagstiftning ställa upp preciserade gränser för forskningens bedrivande. Dettahindrar inte att utvecklingen på området måste följas med uppmärksamhet.