bet · G601NU55 · 1982-12-31 00:00:00 — om varvsindustrin (prop. 1982/83:147 delvis) I detta betänkande behandlas dels proposition 1982/83:147 omvissa varvsfrågor, m. m., bilaga 2 (industridepartementet), rfe/j proposition 1982/83:100(budgetpropositionen) bilaga 14 (industridepartementet) punkterna B 17(kostnader för statsstödd exportkreditgiv-ning), G 5 (kostnader för skuldebrevtill ) och G 7 (), dels - helt eller delvis - sjumotioner som har väckts med anledning av proposition 1982/83:147, dels - helt eller delvis - tre mofioner från allmännamotionstiden. Propositionerna och motionernaredovisas i det följande. Proposition 1982/83:147 och de därav föranleddamofionerna behandlas i övrigt av arbetsmarknadsutskottet i betänkandet AU1982/83:26. Upplysningar och synpunkter iärendet har inför utskottet lämnats av företrädare dels för , dels för och , dels förUddevalla, och kommuner. Härvid har skrivelser överlämnatsdels av Varf och av , dels av de tre övriga nämndakommunerna tillsammans med , och kommuner. Chefen förGotlands kustartilleriförsvar har ingivit en skrivelse rörande Marinvarvet iFårösund. Utskottet har haft tillgång till den omfattande akt iärendet som har upprättats inom industridepartementet. Under en studieresa i hr utskottet besöktFalkenbergs . Propositioii 1982/83:147 I propositionen föreslås åtgärderför att underlätta en anpassning av kapaciteten vid ochUddevallavarvet till efterfrågan. föreslås få finansielltstöd med sammanlagt 2 155 milj. kr. skiljs från Svenska Varvoch får enligt förslag i propositionen 3 000 milj. kr. i finansiellt tillskott. 1 1982/83. NU1982/83:55 2 Förslag läggs vidare fram om ettfortsatt men begränsat stöd till den svenska varvsindustrin. Avskrivningslån omsammanlagt 465 milj. kr. Räntestöd föreslåskunna lämnas för fartygsorder som tecknas före utgången av . I propositionen föreslås att fullmäktige iriksgäldskontoret bemyndigas att t. o. m. ikläda staten garantieravseende den svenska varvsindustrins produktion inrill ett sammanlagt beloppav- inkl. redan lämnade garantier-vid varje fidpunkt högst 30 000 milj. kr. Vidare föreslås - i den del av propositionen som harhänvisats till arbetsmarknadsutskottet - vissa åtgärder inomarbetsmarknadspolitikens område, såsom tillfälligt förstärktaarbetsförmedlingsinsatser, ytterligare medel till arbetsmarknadsutbildning,medel till särskilda insatser för övertalig varvspersonal samt ytteriigaremedel till yrkesinriktad rehabilitering. I bilaga 2 till propositionenföreslår regeringen - efter föredragning av statsrådet - attriksdagen 1. godkänner de ändrade riktlinjer förstöd till svensk varvsindustri som föredragande statsrådet har förordat (avsnitt 2.4), 2. bemyndigar fullmäkfige iriksgäldskontoret att fill utgången av ikläda staten garanfier tillsvensk varvsindustri och till beställare av fartyg hos svenska varv - inkl.tidigare lämnade garanfier - intill ett vid varje fidpunkt sammanlagt belopp avhögst 30 . (avsnitt 2.4.1), 3. bemyndigar fullmäktige iriksgäldskontoret att utfärda skuldebrev till - inkl. tidigareutfärdade skuldebrev - intill ett vid varje fidpunkt sammanlagt belopp av högst968 . (avsnitt 2.5.1), 4. godkänner de ändrade riktlinjer föravgifter på fartygskreditgarantier som föredragande statsrådet har förordat(avsnitt 2.4.1), 5. godkänner vad föredragandestatsrådet har anfört om användningen av det i statsbudgeten för budgetåret1980/81 uppförda reservationsanslaget Avskrivningslån till varvsindustrin, m.m. (avsnitt 2.8.1), 6. godkänner vad föredragandestatsrådet har anfört om användningen av det i statsbudgeten för budgetåret1980/81 uppförda reservationsanslaget Lån fill mindre och medelstora varv(avsnitt 2.8.2), 7. godkänner vad föredragandestatsrådet har anfört om användningen av det i statsbudgeten för budgetåret1978/79 uppförda reservationsanslaget Bidrag fill sysselsättningsåtgärder inomvarvsregionerna (avsnitt 2.8.3), 8. till Avskrivningslån till svenskvarvsindustri för /84 under tolfte huvudfiteln anvisar ettreservationsanslag av . (avsnitt 2.4.3), 9. till Förlusttäckning till följd avstatliga garantier till svensk varvsindustri och beställare av fartyg /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . (avsnitt 2.4.1), NU1982/83:55 3 10. till budgetensinkomstsida för /84 uppför en ny inkomsttitel benämnd Influtnaavgifter för statliga garantier (avsnitt 2.4.1), 11. till Förvärv avSvenska Varv AB:s aktier i på filläggsbudget III tillstatsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av . (avsnitt 2.5.1), 12. fillKapitaltillskott fill på tilläggsbudget III fill statsbudgetenför /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av 1 . (avsnitt 2.5.1), 13. fill Tillskott fill påtilläggsbudget III fill statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 3 . (avsnitt 2.5.2), 14. till Infriande avförlusttäckningsgaranti för för /84 undertolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . (avsnitt2.8.1), 15. fill Räntestöd till varvsindustrinför /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av135 . (avsnitt 2.4.2), 16. till Kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. - med ändring av prop.1982/83:100 bil. 14 punkt B 17 - under tolfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av . (avsnitt 2.4.2), 17. fill Kostnader för skuldebrev tillSvenska - med ändring av prop. 1982/83:100 bil. 14 punkt G 5 - undertolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . (avsnitt2.5.1). Proposition 1982/83:100 I proposition 1982/83:100 bilaga 14(tolfte huvudtiteln) föreslår regeringen under angivna punkter följande: Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m.(s. att fill Kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. för /84anvisar ett förslagsanslag av . Kostnader för skuldebrev till (s.277) att till Kostnader för skuldebrev- till för /84 anvisar ett förslagsanslag av . art y gs kredi t gar an t i er (s.278 f.) att fill /84 anvisar ett förslagsanslag av . NU1982/83:55 4 Av de motioner som har väckts medanledning av propositionen behandlas här: 1982/83:2333 av m. (c), såvitt gäller hemställan att 1. begär att regeringen upptar nyaöverläggningar med i syfte att dels pröva förutsättningarna attinom en tvåårsperiod nå en privatisering av varv i enlighet med vad somanförts i motionen, dels vidmakthålla nuvarande produktionskapacitet vid Uddevallavarvet, 2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts beträffande särskilda näringspolitiskainsatser i , 4. fill Kapitalfillskott till påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med lägre reservafionsanslag av 1 , 5. till Tillskott till på tilläggsbudget111 fill statsbud- . geten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med lägrereservationsanslag av 1 , 1982/83:2338 av m. (m), såvitt gäller hemställan att 1. med avslag på propositionen hosregeringen begär förslag till ändrade riktlinjer för stöd till svenskvarvsindustri i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om nedläggning av minst ett nybyggnadsvarv, 3. avslår proposifionens förslag atttill Förvärv av Svenska Varv AB:s aktier i på tilläggsbudgetIII fill statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av , 4. avslår proposifionens förslag attfill Tillskott till på filläggsbudget III till statsbudgetenför /83 under fjortonde huvudfiteln anvisa ettreservationsanslag av 3 , 5. hos regeringen begär ett nyttförslag till avveckling av och förlusttäckning för ienlighet med vad som i motionen anförts, 6. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om börsintroduktion och försäljning av någraav Svenska , 7. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om strukturplanens krav på lönsamhet senast1985, 8. som sin mening uttalar att enskärpt prövning av nya fartygskreditgarantier skall ske i syfte att nedbringarisktagandet. NU1982/83:55 5 9. hos regeringen begärförslag till ny ram för statliga garantier till svensk varvsindustri och till beställare av fartyg hos svenska varv i enlighet med vad som i motionen anförts, 10. hos regeringen begär förslag fill ersättning avföreslagna avskrivnings lån till svensk varvsindustri i enlighet med vad som i motionen anförs, 11. fillKapitalfillskott fill på tilläggsbudget III fill statsbudgetenför /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av 1 , 12. till Kostnaderför statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. -med ändringav prop. 1982/83:100, bil. 14, punkt B 17-under tolfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 1982/83:2339 av . (fp), såvitt gäller hemställan att 5. godkänner de allmänna riktlinjerför stöd fill svensk varvsindustri som förordas i motionen, 6. bemyndigar fullmäktige iriksgäldskontoret att till utgången av ikläda staten garantier tillsvensk varvsindustri och till beställare av fartyg hos svenska varv - inkl.tidigare lämnade garantier- intill ett sammanlagt belopp avhögst , 7. avslår regeringens förslag ombemyndigande för fullmäktige i att utfärda ytterligareskuldebrev till , 8. godkänner de ändrade riktlinjer föravgifter på fartygskreditgarantier som förordats i motionen, 9. godkänner vadsom förordats i motionen om användningen av reservationsanslaget Bidrag tillsysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna, 10. avslår förslaget att till Förvärvav Svenska Varv AB:s aktier i anvisa ett reservationsanslagav 23 milj. 11. till Kapitaltillskott till anvisar , 12. begär att regeringen uppdrar åtkoncernledningen vid att inom den anvisade ekonomiska ramenbesluta om nödvändiga förändringar av kapaciteten och produktionsstruktur, 13. till Tillskott till Zenit ShippingAB anvisar ett reservationsanslag av , 14. avslår förslaget att till Kostnaderför skuldebrev till anvisa ett förslagsanslag av 125 milj. 15. bemyndigar regeringen att inom en ram om 150 milj.kr. inifiera samverkansprojekt mellan stat, kommun och näringsliv inom varvsregioner na på sätt som i motionen angivits, 1982/83:2340 av ()och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande kreditgarantieroch avskrivningslån till de små varven. NU1982/83:55 6 1982/83:2343 av m.fl. (s), såvitt gäller hemställan (1) att hos regeringen ger tillkänna vad som anförts beträffande inriktningen av varvspolitiken, 1982/83:2344 av ()och (), vari hemställs att hos regeringen begär attåtgärder vidtas som bättre möjliggör förutsättningarna att driva fartyg medstatligt ägarengagemang under svensk flagg, 1982/83:2347 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. med avslag på propositionen imotsvarande del uttalar att neddragning av kapaciteten vid varven i ochUddevalla inte nu bör genomföras, 2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om utbyggnad av den inrikes sjöfarten, 3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om kontakter med länder, yilka har intresse avatt bygga upp sina handelsflottor, 4. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om den svenska handelsflottans framtidainriktning, 5. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om den statliga rederiverksamheten, 6. uttalar att nya ledningar bör utsesvid och , 7. som finansiellt tillskott tillZenit anvisar 2 900 milj. 8. till forskning och utveckling inomSvenska Varv anvisar 100 milj. kr. De motioner från allmännamotionstiden som behandlas här är följande: 1982/83:1492 av m. fl. (m), vari hemställsatt 1. begär attregeringen verkar för en uppdelning av Svenska Varv i ett västvarv och ett sydvarv, 2. begär attregeringen verkar för att återföra livskraftiga delar av varvsnäringen till denprivata sektorn, 1982/83:2007 av m. fl. (m), såvitt gäller hemställan (11) att till Kostnaderför statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. /84 anvisar ett förslagsanslag av , 1982/83:2034 av m. fl. (s), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vikten av att produktionen vid Karlskronavarvetupprätthålls, 1982/83:2129 av m. fl. (c), vari - medmotivering i motion 1982/83:2126 - hemställs att 1. som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts NU1982/83:55 7 beträffande beslut om byggnad av Sundshamnen i , 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande möjligheter iMalmöhus län till utnyttjande av geotermisk energi särskilt med tanke påträdgårdsnäringen, 3. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts angående varvsbetydelse för sysselsättningen i och i hela . Regeringens förslag i proposition1982/83:147 medför att varvspolitiken återigen kommer under prövningi sina huvuddelar. anmodas medverka i ett nytt beslut rörande :s struktur. Det gäller en anpassning av kapaciteten vidKockums AB och - de båda kvarstående storvarven förfartygsproduktion - till den minskade efterfrågan på nytt tonnage. Som ett ledi en finansiell rekonstruktion av Svenska Varv ingår att , därett stort bestånd av fartyg som har tillverkats inom koncernen finns samlat,skall skiljas ut och bli ett självständigt företag. Ytterligare förslag gällerde olika stödformer- fartygskreditgarantier samt avskrivningslån tillvarvsindustrin -som har avgörande betydelse inte bara för större och mindreenheter inom Svenska Varv utan också för de privatägda medelstora och mindrevarven. Flera olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder föreslås också ipropositionen; i denna del behandlas den i arbetsmarknadsutskottets betänkandeAU 1982/83:26. inleder sin framställning med enåterblick på behandling av varvsfrågorna av snart ettdecennium som har förflutit sedan varvsindustrin råkade i den krissituation somännu råder. Utskottet tar så upp först de förslag som avser enbart Svenska Varvoch därefter övriga förslag rörande varvsindustrin. Frågor om varvsindustrinsomfattning och struktur har behandlats av . Detåret förklarade sig enhälligt vara beredd att medverka fill enkapacitetsexpansion inom varvsindustrin (prop. 15, NU 1974:41,rskr 1974:264). De fyra största partierna formulerade sin ståndpunkt så, attdet inte minst med hänsyn till varvsindustrins stora betydelse frånsysselsättningssynpunkt var väsentligt att varvens konkurrenskraft förstärktesgenom att produktionsapparaten byggdes ut. Enhälligt slog fast attbranschens storlek i princip borde bestämmas av dess förmåga att av egen kraftbibehålla en sådan ekonomisk och marknadsmässig styrka att de som arbetade inombranschen kunde NU1982/83:55 8 erbjudas anställningsvillkor och sysselsättningstrygghet iparitet med vad som gällde inom annan industriell verksamhet. I deindustripolitiska riktlinjer för varvsindustrin som antogs ingick också attstatliga stödåtgärder av subventionskaraktär inte kunde komma i fråga. Dennagrundsats frångicks emellertid med att den godkändes. På basis av ensenare proposition (prop. 1974:110) än den där de industripolitiskariktlinjerna hade föreslagits beslöt vid samma tillfälle att ABGötaverken skulle få en ränteeftergift och det statsägda Uddevallavarvet ABeftergift av återbetalningsskyldigheten för ett tidigare kapitalfillskott. Den optimism i fråga om varvsindustrins framtid som komtill uttryck ännu visade sig snart vara ogrundad. Åren därefter följdeen rad beslut om stora insatser från statens sida med anledning av kriser inombranschen. övertog staten i (prop. 1975:110, NU 1975:35, rskr 1975:247). beslut härom varenhälligt. Året därpå införlivades med AB , där staten nublev majoritetsägare (prop. 1975/76:121, NU 1975/76:73, rskr 1975/ 76:416).Samtidigt infördes ett system med statliga garantier till varvsindustrin. Defyra största partierna var eniga även om dessa beslut. På förslag av den trepartiregering som tillträdde hösten 1976beslöt att skulle förstatligas helt ochsammanföras med och Uddevallavarvet till en statligvarvskoncern, vars moderbolag blev (prop. 1976/77:139, NU1976/77:53, rskr 1976/77:353). Avskrivningslån till svenska fartygsbeställareinfördes som en ny stödform. Vären 1978 beslöt lämna ett avsevärtfinansiellt stöd till Svenska Varv och ett lån till i , somhade råkat ut för likviditetsproblem (prop. 1977/78:174, NU 1977/78:76, rskr1977/78:377). I slutet av fastställdes industripolitiska riktlinjerbeträffande varvsindustrin vilka bl. a. gick ut på åtgärder för att underlättaen minskning av branschens kapacitet och för att påskynda en omställning till framtidsinriktadprodukfion (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/ 79:115); frågan omkapacitetsminskning var emellertid nu och framgent kontroversiell. Våren 1979beslöt enhälligt att staten skulle förvärva Varv, sominförlivades med Svenska Varv (prop. 1978/79:124, NU 1978/79:47, rskr1978/79:356). På grundval av en strukturplan som utarbetats inom SvenskaVarv föreslogs i en proposition nya industripolitiska riktlinjer förvarvsindustrin, vilka gick ut på en ytterligare kapacitetsminskning (prop.1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405). Enligt regeringens förslagskulle ett av de fyra kvarvarande storvarven, i ,läggas ned. Med knapp majoritet biföll en reservation som gick emot dettaförslag. En nedläggning kunde emellertid inte undvikas. Detta konstaterades ien proposition om en rad varvspolitiska åtgärder, bl. a. ettmedelsfillskott fill Svenska Varv avsett att täcka kostnader för nedläggningen(prop. 1980/81:63, NU 1980/81:63, rskr NU1982/83:55 9 1980/81:393). Vid /82 förekom ingen särskildproposition i varvsfrågor. kunde emellertid notera att regeringenhade funnit det nödvändigt att - med ett anslagsöverskridande om ca 1,7miljarder kronor som följd - infria garantier till Svenska Varv förförlusttäckning (NU 1981/82:33 s. 32 f.). beslöt också - pånäringsutskottets initiativ- om ett bemyndigande för regeringen som var avsettatt underlätta en rekonstruktion av AB Varv, ett av de företag ikretsen av mindre och medelstora varv som i likhet med storvarven hade drabbatsav varvskrisen (NU 1981/82:53, rskr 1981/82:405). Strukturförändringar inom Svenska Varv och medelstillskotttill bolaget Varvsindustrins marknadssituationhar försämrats ytterUgare. Efterfrågan på fartygstjänsterhar minskat och fraktnivåerna sjunkit. Orderingången hos världens varvsindustrivar mindre än hälften av föregående års, och en fortsatt nedgång harberäknats äga rum . Produktionskapaciteten har minskat något undersenare år men ligger alltjämt långt över behovet. Någon kraftig reduktion avkapaciteten väntas inte. I är kapaciteten för fartygsproduktion bara ca enfjärdedel av vad den var . Nedläggningar av större ochmindre varv, kapacitetsminskningar vid de återstående och övergång tilloffshore-produktion vid ett av storvarven. , har bidragittill detta. Även reparationsmarknaden präglas av en kraftig överkapacitet. svarade förra åretfartygsproduktionen för av försäljningen. Offshore-produkterna nåddenästan samma nivå. Av försäljningen i övrigt föll inom energisektornoch inom sektorn fartygsreparationer. Större andel - huvudparten avåterstoden - hade dotterbolaget , som är . Propositionen innefattar redogörelser för de olikaaffärsområden som Svenska Varv ägnar sig åt vid sidan av fartygsproduktionen. Fartyg tillverkar Svenska Varv numera vid tre enheter,nämligen , och . Det sistnämnda berörutskottet senare i ett särskilt avsnitt. Enligt den gällande strukturplanen för Svenska Varv skallKockums produktion vara inriktad på fartyg för gas och kemikalier, färjor samtprefabricerade industrianläggningar. Varvet skall därutöver vid behov kunnaarbeta inom områdena tank-, bulk- och enhetslastfartyg, områden som istrukturplanen i första hand har tilldelats Uddevallavarvet. I praktiken harKockums försäljning huvudsakligen avsett enhetslastfartyg, medanUddevallavarvets har avsett tankfartyg och kombinerade fartyg. Strukturplanenangav vidare att antalet produktionstimmar inte fick överstiga NU1982/83:55 10 ca 3,5 miljoner vid och ca 2,2 miljoner vidUddevallavarvet. De båda varven har f. n. ca 4 OOO resp. ca 3 000 anställda. Strukturplanen angav som ett krav att Svenska Varv skullenå lönsamhet . Verksamheter som inte bedömdes nå detta mål skulleavvecklas. Marknadsförutsättningarna är nu sådana att kravet inte kan uppfyllasför och Uddevallavarvets del. Svenska Varvs ledning har kommit framtill att dessa båda varv bör läggas ned om riktlinjerna i strukturplanen skallfullföljas. I propositionen ansluter sigföredragande statsrådet till den bedömning av och Uddevallavarvetssituation som moderbolagets ledning har redovisat. Hans och regeringens förslagär emellertid att en nedläggning av de båda varven skall undvikas. Med hänsyntill arbetsmarknadssituationen i varvsregionerna beräknas de samhällsekonomiskakostnaderna för en nedläggning i vartdera fallet uppgå till ca 2 miljarderkronor. Ytterligare försök att uppnå varaktig lönsamhet anses därför böraprövas. Regeringens linje är följande. Verksamheten vid de båda varvendimensioneras ned till en nivå av - vid slut - tillsammans 3,5miljoner direkta produktionstimmar . Härav skall vartdera varvet svaraför ungefär hälften. Det statliga stödet till Svenska Varvs fartygsproduktionbegränsas till - utöver räntestödet - 200 milj. kr. t. o. m. . Omorder inte kan tecknas till priser som täcker produktionskostnaderna måstekapaciteten minskas ytterligare. Vikten av att varvens offerter baseras pårealistiska kostnadskalkyler understryks särskilt i propositionen. En finansiell rekonstruktion av Svenska Varv hör tillförutsättningarna för att det angivna programmet skall kunna förverkligas.Företagets förluster har uppgått till 1 600 milj. kr. för ochpreliminärt ca 1 000 milj. kr. Zenit AB.Moderbolagets kapital har förbrukats nästan helt. a, en redovisning av faktisk resp. bedömdresultatutveckling för och en diskussion av vilken soliditetkoncernen behöver för att komma i paritet med jämförbar svensk industri (prop.s. 35 f.) kommer föredragande statsrådet fram till att det för år 1983erfordras ett kapitaltillskott till Svenska Varv av 1 850 milj. kr. Soliditetenskulle då bli och, om Svenska Varvs resultatprognoser infrias,. En nedskrivning av och Uddevallavarvets anläggningar iproportion till det minskade kapacitetsutnyttjandet bedöms vidare varaerforderlig. Nedskrivningens belopp sätts till 362 milj. kr. Den förlust somnedskrivningen vållar företaget skall täckas med skuldebrev från statens sida.Fullmäktige i har tidigare fått bemyndigande att utfärdasådana till ett visst belopp, varav en del kvarstår outnyttjat. Bemyndigandetutökas enligt regeringens förslag med 305 milj. kr. Summan av detta belopp ochdet tidigare nämnda kapitaltillskottet blir 2 155 milj. kr., vilket alltså är NU1982/83:55 11 det totala medelstillskott som Svenska Varv föreslås få.Därtill kommer dess andel av det direkta varvsstödet i form av avskrivningslån,beräknad fill 400 milj. kr. Vart och ett av de fyraoppositionspartierna har i en parti- eller gruppmotion delvis tagit avståndfrån regeringens förslag och förordat en annan lösning av Svenska Varvsproblem. Moderata samUngspartiet anger i motion 1982/83:2338 som enutgångspunkt att strukturproblem inte kan avhjälpas genom upprepade statligaförlusttäckningsbidrag till krisbranscher och krisföretag. Företag som saknarmöjligheter att överleva måste läggas ned, sägs det i motionen. Metoden attreducera varvskapaciteten genom begränsade nedskärningar vid olika varvbetecknas som företagsekonomiskt förkastlig. Driften vid ett av de bådastorvarven måste upphöra, är motionärernas slutsats. Regionala hänsyn bör tas,men ytterst måste de affärsmässiga bedömningarna vara avgörande. Vilket varvsom skall läggas ned bör det, anser motionärerna, ankomma på att föreslå. För att Svenska Varvs behov av kapitaltillskott frånstaten skall reduceras föreslår motionärerna att några av dotterbolagen skallintroduceras på fondbörsen och säljas.