bet · G601SoU29 · 1982-12-31 00:00:00 — Vad gäller statistik förarbetsmiljöbrott redovisas den i nästa avsnitt. Riksåklagarenanför i sitt yttrande att 270 åklagare till 1980 genomgåttkurser avseende arbetsmiljölagstiftninjg och att utbildningsbehovetbeträffande arbetsmiljöbrott därmed f. n. får anses tillgodosett.Riksåklagaren framhåller vidare att antalet anmälda brott mot arbetsmiljölagenoch arbetsmiljöförordningen är relativt lågt samt att arbetsplatsolyckorvanligen rubriceras som vållandebrott enligt . Antalet sådana domaruppgick till 464. Av statistiken kan emellertid inte utläsas hur mängasom avser olyckor på arbetsplatser. Enligt inhämtade uppgifter från lokalaåklagarmyndigheter skulle trots en skärpt SoU1982/83:29 11 inställning från åklagarens sida antalet sådana mål inteha ökat, emedan arbetsgivarna "anpassat sig" till de skärpta kravenpå arbetarskydd. anför i sitt yttrande att styrelsen år1979 sammanställt handledning och anordnat kurser för utredning avarbetsmiljöbrott. Dessa genomgicks av särskilt utvalda polismän, vilka sedanfick i uppdrag att utbilda utredningsmän i den lokala polisorganisationen.Detta har enligt förmenande lett till en klarkvalitetsförbättring av utredningarna avseende arbetsmiljöbrott. I sitt senaste yttrande angående förevarandemotionsyrkande (SoU 1981/82:42 s. 29) hänvisade utskottet till tidigareställningstaganden att samhällsingripande på arbetsmiljöområdet genomkriminalisering och straffåtgärder spelar en relativt underordnad roll och attförelägganden och förbud från yrkesinspektionen bildar grundpelarna isanktionssystemet. Detta hindrar emellertid inte enligt utskottets mening attansvarsreglerna och deras tillämpning måste ägnas uppmärksamhet. Som ovannämnts utgick utskottet därvid från att regeringen i lämpligt sammanhang skullelämna en redovisning för inom polis- och åklagarväsendet vidtagna åtgärder föratt arbetsmiljöbrotten skulle beivras mera effektivt. 1 sammanhanget bör även nämnas att arbetsmarknadsministerni budgetpropositionen (s. 126) anmäler att hon har för avsikt att med övrigaberörda statsråd ta upp frågan om komplettering av bestämmelserna rörande bl.a. påföljder inom arbetsmiljöområdet. Med hänsyn till de uppgifter utskottet inhämtat och vadsom anförs i budgetpropositionen anser utskottet att motion 1982/83:1089yrkande 2 inte påkallar någon åtgärd. kommunisternasyrkande i motion 1982/83:927 om ett aktionsprogram mot hälsofarliga miljöerinnefattar under punkt 7 krav på en förbättrad statistik som gör det möjligtatt följa sambandet mellan olika former av arbetsförhållanden och ohälsa. Utskottet har i sitt av godkända betänkande SoU1981/82:42 behandlat och avstyrkt ett likartat yrkande om aktionsprogram.Utskottet hänvisade därvid till uppbyggnaden av ett datorbaserat informationssystemom arbetsskador inom arbetarskyddsstyrelsen (), vilket grundar sig på dearbetsskadeanmälningar som arbetsgivaren sänder till försäkringskassorna, samtomläggning till data av yrkesinspektionens arbetsställeregister ().Utskottet framhöll att uppgifterna i kommer att kunna samköras medandra informationssystem, t. ex. cancerregistret, och attarbetarskyddsstyrelsen därigenom kommer att få ett avsevärt förbättratunderlag för sitt författningsarbete och forskningen att erbjudas nyamöjligheter. SoU 1982/83:29 12 Av budgetpropositionen framgår att slutstudierpågår beträffande de två datoriserade informationssystemen och samtatt den första arbetsskadestatistiken som bygger på systemet publicerats1982. Fråganom en särskild statistik över arbetsmiljöbrott har behandlats avbrottsförebyggande rådet samt vid överläggningar 1980 mellan representanterför , riksåklagaren och . Därvid konstateradesatt det är mycket svårt att i den normala rättsstatistiken införa en speciellkod för arbetsmiljöbrott, beroende på att dessa berör många olikaverksamhetsgrenar, är svårdefinierade och redan ingår under andra benämningar iden gängse brottsstatistiken. Riksåklagarenhar emellertid med anledning av uttalande angående olikaåtgärder mot arbetsmiljöbrott m. m. (se ovan s. 11) tagit upp frågan om enförnyad utredning om specialstatistik för arbetsmiljöbrott med statistiskacentralbyrån, och enligt uppgift kommer viss särredovisning att ske fr. o. m.är 1983. har i sitt till budgetäskandena fogade yttrandeanfört att det inom styrelsen pågår ett projekt, den s. k. ARF-gruppen, som bl.a. syftar till databehandlade rutiner vid polisanmälningar. Detta systemskulle enligt förmenande ge goda möjligheter att på ettenkelt sätt särredovisa de anmälningar som avser arbetsmiljöbrott. Utskottetanser med hänvisning till den lämnade redovisningen att någon åtgärdinte är påkallad. Motionsyrkandet behandlassenare (se s. 20). Omplaceringeller ledighet för graviditet I motion 1982/83:1089 (vpk) hemställs att kvinnor,som planerar graviditet eller är gravida, får lagstadgad rätt till omplaceringeller ledighet med bibehållen lön vid risk för fosterskador (yrkande 4). Enligtmotionärernas uppfattning får kvinnor i fertil ålder ej diskrimineras genom attde förbjuds att arbeta i riskmiljöer. I stället bör processerna i fråga"kapslas in" eller förbjudas. Intill dess dessa krav tillgodosettskräver motionärerna att kvinnor som planerar graviditet eller blir gravidaomplaceras utan löneförlust. Ettlikartat yrkande har behandlats och avstyrkts av utskottet i de av riksdagengodkända betänkandena SoU 1981/82:15 och 42. Ibudgetpropositionen (bilaga 12 s. 108) redovisas att frågan om risker förfosterskador på grund av faktorer i arbetsmiljön genom tilläggsdirektiv (Dir.1982:14) överlämnats till föräldraförsäkringsutredningen (S 1980:08) i enlighetmed vad socialutskottet begärt i sitt betänkande SoU 1981/82: 14 (se vidarenedan). Enligt dessa direktiv skall kommittén bl. a. överväga eventuellaändringar i arbetsmiljölagen. Av budgetpropositionen framgår vidare att ersättningsfråganredan aktualiserats genom den författning om medicinsk kontroll vid blyarbetesom utfärdats av arbetarskyddsstyrelsen SoU1982/83:29 13 och som trätt i kraft den 1 januari 1983.1 kungörelsenstadgas att kvinnliga arbetstagare som är gravida eller som ammar i principinte får sysselsättas i blyarbete. En konsekvens av denna föreskrift kan bliatt dessa kvinnor tvingas till ofrivilliga yrkesavbrott om de inte kan placerasi annat arbete. Riskgruppen är dock mycket liten. Enligt propositionen börvidare i de fall omplacering inte är möjlig ersättning kunna utgå till deberörda kvinnorna enligt de regler som gäller för kontant arbetsmarknadsstödeller ersättning från erkänd arbetslöshetskassa. Dessa stödformer är avseddaatt ge ekonomisk grundtrygghet vid arbetslöshet. Att de kan komma i fråga dågravida kvinnor på grund av risker för fosterskador tvingas avstå frånförvärvsarbete får enligt arbetsmarknadsministern ses som en tillfällig åtgärdi avvaktan på att föräldraförsäkringsutredningen lämnar förslag till enpermanent lösning på problemet. Utskottet häri det av godkända betänkandet SoU1981/82:14, vartill hänvisats vid senare behandling av frågan om skydd förgravida kvinnor, förordat att arbetsmiljölagen ändras på så sätt att denna gerklart uttryck för behovet av skydd för ofödda, samt vidare framhållit behovetav en allmän kartläggning avseende fall där kvinnor som väntar barn av olikaskäl kan tänkas förbise eller inte inse risker för det väntade barnet. Som ovananförts har vad utskottet i betänkandet anfört om skydd för fosterskador pågrund av arbetsmiljöfaktorer genom tilläggsdirektiv överlämnats tillföräldraförsäkringsutredningen, vilken avser att avge sitt slutbetänkande imaj 1983. I betänkandet aktualiserade frågeställningar, som inte direkt avserarbetsmiljöområdet, övervägs av utredningen (Ju 1977:08) om barnens rätt. Utskottet har i sina av godkända betänkanden SoU1981/ 82:15 och 42 även framhållit att föräldraförsäkringsutredningen fått iuppdrag att utreda frågan huruvida ekonomisk kompensation bör utgå till kvinnorsom av förebyggande skäl avstått från att förvärvsarbeta under graviditet. Utskottet anser att frågan om rätt till omplacering ellerledighet vid risk för fosterskada måste bringas till en lösning. Iavvaktan på föräldraförsäkringsutredningens förslag finns emellertid inteanledning för att nu ta något ytterligare initiativ i frågan. Motion1982/83:1089 yrkande 4 avstyrks således. I motion 1982/83:1096 av ThorbjörnFälldin m. fi. (c) hemställs, med hänvisning till vad som anförts i motion1982/83:1094, att hos regeringen begär en utvärdering och översyn avarbetsmiljölagen. I motion 1982/83:1094 anförs under rubriken attlagstiftningen bör följa med utvecklingen, att arbetsmiljölagstiftningen ej kanses isolerad från annan lagstiftning som reglerar arbetslivet samt att enutvärdering och SoU1982/83:29 14 översyn av denna lagstiftning därför bör kommatill stånd. Motionärerna understryker sambandet mellan arbetsmiljön och denyttre miljön. Ansträngningarna för en bättre inre och yttre miljö måste gå handi hand. Det är i båda fallen fråga om att skapa miljöer där vi slipper buller,skadliga kemikalier m. m. Motionärerna vill därför ha förstärkta kontaktermellan olika organ som arbetar med arbetsmiljö och sådana som arbetar med yttremiljö. Arbetsmiljölagen, som trädde i kraft så sent som den Ijuli 1978, är till stor del en ramlagstiftning, som förutsätts bli kompletteradgenom av arbetarskyddsstyrelsen utfärdade närmare föreskrifter för olikaområden. Denna konstruktion av lagstiftningen är bl. a. avsedd att underlättaen utveckling med hänsyn till nya forskningsrön och till behovet av åtgärderinom olika områden. Arbetsmiljölagen beslutades i stor politisk enighet. Dessgrundprinciper har blivit allmänt accepterade och någon egentlig kritik motsjälva uppbyggnaden och inriktningen av lagen har inte framförts. Inte heller i den nu aktuella motionen framförs någondirekt kritik mot arbetsmiljölagen. Motionen innehåller inte heller någrakonkreta förslag om ny lagstiftning på området. Utskottet anser för sin del inte att det framkommit någotsom motiverar en allmän översyn av arbetsmiljölagen. En annan sak är attspecifika frågor, såsom t. ex. hur buller och skadliga kemikalier skallbegränsas, kan behöva övervägas särskilt. Regeringen har sålunda 1983 tillsatten kemikommission med uppgift att överväga alla åtgärder som kan medverka tillatt minska de risker som är förknippade med produktion och användning avkemiska ämnen och produkter (Dir. 1983:20). Utskottet vill vidare erinra om despeciella översyner som redan är aktuella, dvs. reglerna om omplacering ellerledighet vid risk för fosterskada (s. 12), sekretessfrågorna på området (s. 9)samt påföljdsfrågorna (s. 10). Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda motion 1982/83:1096. Föreskrifter m. m. enligt arbetsmiljölagen Utskottet har vid tidigarebehandling av motionsyrkanden rörande arbetarskyddsstyrelsensföreskriftsarbete i betänkandena SoU 1981/82:15 och 42 och mera utförligt ibetänkandet SoU 1977/78:1 med anledning av proposition 1976/77:149 omarbetsmiljölag redogjort för överväganden bakom och de problem som ärförknippade med fastställande av gränsvärden beträffande kemiska ämnen,buller, strålning, ljus m. m. samt det arbete som pågår inom arbetarskyddsstyrelsenpå dessa områden. Utskottet får när det gäller den allmänna bakgrunden hänvisatill där lämnade redogörelser. SoU 1982/83:29 15 Vad gäller den aktuella situationen beträffandearbetarskyddsstyrelsens produktion av föreskrifter om gränsvärden m. m. hararbetsmarknadsministern i budgetpropositionen (bilaga 12 s. 124) angivit attarbetarskyddsstyrelsen prioriterar detta arbete. Hon anför där vidare: Syftet med alla de åtgärder som jag nu har berörtär att åstadkomma en starkare och effektivare organisation för tillsynen enligtarbetsmiljölagstiftningen. För arbetarskyddsstyrelsens del innebär detta iförsta hand produktionen av tillämpningsföreskrifter. Denna verksamhet harvarit föremål för viss kritik från såväl arbetsgivarnas som löntagarnas organisationer.Framför allt har kritiken gällt takten i föreskriftsarbetet men även i någonmån föreskrifternas materiella innehåll. Den nya arbetsmiljölagen innebarväsentligt ändrade formella förutsättningar för styrelsens författningsarbete.Styrelsens befogenheter enligt den nya lagstiftningen att utfärda bindandeföreskrifter, i vissa fall med direkt straffsanktion, innebär att betydligt merarbete måste ägnas åt den rent juridiska sidan av föreskriftsarbetet än vadsom varit fallet tidigare. Detta innebar en omställningsperiod under vilkenproduktionstakten av naturliga skäl var relativt låg. Det är emellertidglädjande att konstatera att produktionstakten successivt har ökat arbetsmiljölagen varit i kraft. Jag anser att det är väsentligt att denuppnådda produktionstakten vidmakthålls. Arbetsmarknadsministern framhåller även attarbetarskyddsstyrelsen parallellt med utarbetandet av nya föreskrifter måsteomarbeta gällande föreskrifter som blivit föråldrade. Arbetet med att se övermed stöd av den arbetarskyddslagen utfärdade föreskrifter beräknasvara avslutat . I motion 1982/83:1089 (vpk) yrkas attarbetarskyddsstyrelsen åläggs att skyndsamt utarbeta planerade föreskrifterenligt arbetsmiljölagen (yrkande 8). Utskottethar vid sin senaste behandling av ett likartat yrkande i det av riksdagengodkända betänkandet SoU 1981/82:39 (s. 3) förklarat sig bl. a. genom besök hosarbetarskyddsstyrelsen ha kommit till den övertygelsen att föreskriftsarbetetbedrivs med största möjliga skyndsamhet och att något ingripandeinte skulle vara ägnat att påskynda eller effektivisera arbetet. Utskottetfinner ej skäl att frångå denna bedömning. Utskottet vill även hänvisa till vadarbetsmarknadsministern anfört i denna del. I motion 1982/83:927 (vpk) anförs att ettaktionsprogram mot hälsofarliga miljöer bör innefatta bl. a en kraftigskärpning av arbetsmiljölagstiftningen med bl. a tvingande gränsvärden mot ettför högt arbetstempo, förbud mot allt skiftarbete som inte ärsamhällsnödvändigt och förbud mot ackord som driver upp arbetstempot. Deolika delfrågor som tas upp av motionärerna har tidigare behandlats avutskottet, som bl. a. vid upprepade tillfällen avstyrkt motionsyrkanden omförbud mot skiftarbete med hänvisning till den restriktiva syn på nattarbetesom kommit till uttryck i arbetsmiljölagens förarbeten. SoU1982/83:29 16 gäller kraven på förbud mot vissa ackord m. m. villutskottet vidare hänvisa till vad som anförts ovan (s. 4) om att dengrundläggande principen för skyddsarbete måste vara att arbetsgivare ocharbetstagare i samförstånd söker åstadkomma en tillfredsställande arbetssituation.Utskottet anser inte att har anledning att ompröva sitt tidigareställningstagande i här aktuella frågor. Motionsyrkandetbehandlas i ett senare avsnitt (s. 20). I motion 1982/83:1089 (vpk)förekommer 2 yrkanden som kan hänföras till detta avsnitt, nämligen yrkandena 3och 5. Identiska yrkanden har avstyrkts av utskottet i dess betänkanden SoU1981/82:15 och 42 och avslagits av . I yrkande 3 föreslås attpreciserade säkerhetsmarginaler tillämpas vid fastställande av hygeniskagränsvärden utgående från lägsta kända nivå som misstänks ge akut eller kroniskskadlig påverkan samt att övervägandena bakom varje gränsvärde offentliggörs. Utskottet har i sitt av godkända betänkande SoU1977/78:1 framhållit vikten av att gränsvärdesystemet utsträcks så snartförutsättningar föreligger samt att kriterierna för gränsvärden bör varastränga, bl. a. med hänsyn till människors olika känslighet för besvär. Såsomovan redovisas pågår kontinuerligt arbete med revidering av gällande gränsvärden.Arbetarskyddsstyrelsens dokumentation avseende gränsvärdebestämningar äroffentliga handlingar i den mån sekretesslagen ej stadgar annorlunda (jfr ovans. Vad avser föreskrifter om hygieniska gränsvärden förluftföroreningar pågår kontinuerligt omarbetningar av gällandegränsvärdelistor. De sista kungörelserna utkom och har beteckningarnaAFS 1981:8 och 21. Föreskrifterna utarbetas i samråd med arbetsgivar- ochlöntagarorganisationerna och är föremål för en omfattande remissbehandling.Ett nytt förslag till författning angående hygieniska gränsvärden, innefattandeca 20 nya ämnen, remissbehandlas f. n. och en ny kungörelse planeras till 1984.I detta sammanhang förtjänar nämnas att regeringen tillsatt enkommission för beredning av frågor som rör kemiska hälsorisker, vilken skallföreslå åtgärder för förbättrad kontroll överanvändningen av kemiska ämnen ochprodukter. Mot bakgrund av vad sålunda anförts särskilt inrättandetav en speciell kemikommission finner utskottet inte någon åtgärd påkallad medanledning av motion 1982/83:1089 yrkande 3. SoU1982/83:29 17 Föreskrifter angående buller m. m. EnUgt yrkande 5 i samma motionhemställs att juridiskt bindande gränsvärden införs för buller och sätts till75 decibel (A) samt att föreskrifter utarbetas för belysning och ickejoniserande strålning. De nu gällande anvisningarna beträffande buller är frän år1976 nr 110. Dessa anger bl. a. att risk för bullerskada efter lång tidsexponering för buller normalt inte anses föreligga vid ljudnivåer under 85decibel (A). Om ljudnivån är högre under en typisk arbetsdag skall enligtanvisningarna bullerbekämpning ske och hörselskyddande åtgärder vidtas. Ettförslag till kungörelse om buller innefattande stadganden om lägre bullernivåän vad som gäller har remissbehandlats av arbetarskyddsstyrelsen och skallinom kort behandlas av dess styrelse. Vad gäller icke joniserande strålning föreliggeranvisningar nr 111 om radiofrekvent strålning och nr 6beträffande mikrovågsugnar. Omarbetning pågår av dessa bestämmelser, men någotförslag till föreskrifter har ännu inte skickats på remiss. Vad slutligen beträffar belysning återfinns de endabestämmelserna därom i arbetsmiljölagens stadgande att ljusförhållandena iarbetslokal skall vara tillfredsställande. Arbete med föreskrifter även pådetta område har emellertid inletts inom arbetarskyddsstyrelsen. Inom arbetarskyddsstyrelsen pågår således arbete medföreskrifter inom de angivna områdena. Utskottet anser med hänsyn därtill ejnågon åtgärd påkallad från sida med anledning av motion 1982/83:1089yrkande 5. Dieseldrift i slutna rum I motion 1982/83:1089 hemställs attanvändning av diesel- och andra förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner ifartygslastrum, slutna lokaler och gruvor samt vid andra underjordiska arbetenförbjuds (yrkande 12). Som grund härför anger motionärerna bl. a. attdieselavgaser givit "positivt utslag" i olika cancertestsystem. Även detta yrkande har avstyrkts av utskottet ibetänkandena SoU 1981/82:15 och 42. Såsom utskottet tidigare framhållitrevideras gällande gränsvärdeföreskrifter kontinuerligt. Vad gäller skadligaeffekter av avgaser från förbränningsmotorer pågår inom arbetarskyddsstyrelsenforskning avseende avgasers långtidseffekt på lungor, nervsystem och arvsmassa,vilket kommer att få stor betydelse för gränsvärdebestämningen av kolmonoxid,kvävedioxid, benzén och aldehyder. Vid statens miljömedicinska laboratoriumutvärderas och sammanställs vidare en rapport angående hälsorisker till följdav bilavgaser. Denna kommer att publiceras i bilavgaskommitténs slutbetänkande,vilket förväntas och också kan få betydelse vid fastställande avnu aktuella gränsvärden. I avvaktanpå att det pågående forskningsarbetet slutförs finner utskot- 2 1982/83. SoU1982/83:29 18 tet inte någon åtgärd påkallad och avstyrkeräven yrkande 12 i motion 1982/83:1089. I motion 1982/83:923 av MarianneKarlsson (c) yrkas att hos regeringen begär skyndsam utredning omåtgärder för att trygga en god arbetsmiljö i värmepumpanläggningar. Motionären hänvisar till att fiera värmepumpanläggningarf. n. planeras men att kravet på god arbetsmiljö inte i tillräcklig gradbeaktas. I statens vattenfallsverks nya anläggning med sjövattenvärme förLidingö fjärrvärmeverk har enligt motionären uppmätts ljudnivå, vilketanges som oacceptabelt. Vidare anförs att öppet strömmande vatten iförångarhallar skulle kunna ha skadliga biologiska effekter och attanvändningen av gasen freon R 12 utgör en föga utredd riskfaktor. Som ovan redovisats (s. 17) accepteras f. n. en ljudnivåav . Det pågår vidare inom arbetarskyddsstyrelsen ett mycket långtframskridet arbete med nya föreskrifter angående buller. Vad gäller gasen freonR 12 saknas, såsom anges i motionen, f. n. föreskrifter. Denna gas kommeremellertid enligt vad utskottet erfarit att upptas i den nya gränsvärdelistaför hygieniska gränsvärden som planeras till 1984. Vad slutligen gäller öppetströmmande vatten finns inga speciella föreskrifter. I motionen anges inte varidess skadliga biologiska effekter skulle bestå, och utskottets efterforskningarhar inte givit vid handen att en utredning därom skulle erfordras. Med hänvisning till det anförda kan något riksdagensinitiativ ej anses motiverat. Utskottet avstyrker motion 1982/83:923. Aktionsprogram mot hälsofarliga arbetsmiljöer kommunisternaefterlyser i motion 1982/83:927 av m. fl. förslag från regeringentill åtgärder mot hälsofarliga arbetsmiljöer och utslagning frånarbetsmarknaden i enlighet med ett i motionen framlagt aktionsprogram. Enligtmotionen bör i aktionsprogrammet ingå bl. a. följande punkter: En kraftig skärpning av arbetsmiljölagstiftningen medbl. a. tvingan de gränsvärden mot ett för högt arbetstempo, förbud mot allt skiftarbete som inte är samhällsnödvändigt och förbud mot ackord som driver upp arbetstempot. Rätt tillarbetsrehabilitering för alla som slagits ut från arbetsmarknaden. En sådanrättighet kräver att program upprättas för att ge lämpliga arbeten för alla somvistas pä vårdinstitutioner av alla slag och för dem som uppbärförtidspension och vill återgå till arbetsmarknaden. En särskildgaranti om rätt till arbete eller meningsfull utbildning för alla ungdomar upptill . SoU1982/83:29 19 Kraftigutbyggnad av yrkesmedicin och forskning som gäller sambandet mellanmissförhållandena på arbetsmarknaden och ohälsa. Åtgärder somnedbringar konsumtionen av alkohol, lugnande tabletter och andra droger. En förstärktställning för den lokala arbetsmiljökampen och utvidgad rätt för skyddsombudatt ingripa mot misstänkt hälsofarliga arbetsförhållanden. En förbättradstatistik som gör det möjligt att följa samband mellan olika former avarbetsförhållanden och ohälsa. Utskottet har i tidigare avsnitt berört frågorna underpunkterna 1, 4, 6 och 7 i det föreslagna aktionsprogrammet (se s. 4, 8, 12 och16). Vad gäller övriga frågor bör följande nämnas. I motionen anförs som bakgrund till kravet påaktionsprogram att utslagningjn i arbetslivet ökar i tider av ekonomisk krisoch att i första hand människor med handikapp drabbas därav. Motionärernaframhåller vidare att vårdapparaten f. n. belastas som en ren följd av dåligarbetsmiljö samt kräver ett nytt samhällsekonomiskt betraktelsesätt som beaktarde sociala kostnaderna och vårdkostnaderna som utslagningen medför. Slutligenhävdar motionärerna att arbetsmiljön är en kampfråga och aldrig kan lösas genomsamarbete. Vad gäller punkt 2 avseende rätt till arbetsrehabiliteringvill utskottet hänvisa till det omfattande arbete som pågår med rehabiliteringoch för att minska utslagningen på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsministern hari budgetpropositionen (bilaga 12 s. 109 112) redogjort för dessa åtgärder. Vadgäller arbetsanpassning och sysselsättning, verksamheten vid stiftelsenSamhällsföretag samt den yrkesinriktade rehabiliteringen hänvisas även tillavsnitten C 3 C 5 i budgetpropositionen (bilaga 12 s. 132 165).Budgetäskandena i dessa avsnitt uppgår till närmare 5 000 milj. kr. Därutöverbör nämnas att de i budgetpropositionen (bilaga 12 s. 112) förutskickadetilläggsdirektiven till handikappkommittén (A 1982:02) utfärdats den 27 januari1983 (Dir. 1983:14). Socialberedningen (S 1980:07) har vidare fått iuppdrag att allsidigt överväga frågan om sjukpenningrätten för missbrukare avalkohol och narkotika som är intagna på sociala vårdinstitutioner (Dir.1982:106).