bet · G601UbU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Vid behandlingen av proposition 1981/82; 14 omförändringar av gymnasieskolans utformning m.m. diskuterade utskottet bl.a.samhällskunskapsämnets och biologiämnets ställning på timplanen för fyraårigteknisk linje. Regeringen hade i propositionen föreslagit en minskning från femtill i samhällskunskap för att ge utrymme för biologi i årskurs 2.Utskottet uttalade med anledning av förslaget följande: -------- Utskottet, som inser värdet av att blivandetekniker genom a. får utbildning i ekologi, är medvetet om att inte så fä eleverfrån teknisk linje senare väljer utbildningar inom högskolan som kräversärskild behörighet i ämnet samhällskunskap, dvs. enligt dagens krav en kurs omminst i ämnet. För att elever som så önskar skall kunna fådenna särskilda behörighet bör enligt utskottets mening eleverna pä teknisklinje i årskurs 2 kunna välja 2.5 veckotimmar sjimbälkkunskan i stället för dei propositionen föreslagna biologi. --- (UbU 1981/82:5 s. 6). Utskottet hänvisar till dettauttalande och erinrar om att elev som inom ramen för den fyraåriga tekniskalinjen har valt ett av ämnena biologi och samhällskunskap kan studera det andraämnet som utökad studiekurs. När det gäller den i motionen önskade utbildningenpå högskolenivå vill utskottet erinra om att universitets- och högskoleämbetet(UHÅ) f.n. ser över samtliga utbildningsplaner. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1982/83:1380. 1 motionerna 1982/83; 1354 och1982/83: 1906 begärs en översyn av iit-hildnlngcn för renskötsel och attutbildningen lokaliseras till . Utskottet har erfarit att intresset för den befintligatvååriga specialkursen för rennäring är ringa. Då det ankommer pä SÖ att isamråd med resp. vrkesnämnd göra de förändringar i utbildningen som kan varamotiverade s;uiit att lokalisera sådan utbildning, avstyrker utskottetmotionerna / 83: 1.154 och 1982/83: 1906. UbU1982/83:21 21 1 motion 1982/83: 1583 yrkande 3begärs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningarna för att lokalisera utbildning i torvhantering tillLjusdal. Dä inte brukar besluta om lokalisering av degymnasiala utbildningarna, bör inte göra det begärda uttalandet.Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Förbättring av utbildning som avserindrivning av fordringar krävs i motion 1982/83:946. Ett nytt läroplanssupplement för treårig ekonomisk linjepå gynmasie-skolan fastställdes är 1982 (Supplement 82. 1982)med nya mål. huvudmoment och kommentarer (jfr SÖ-FS 1982: 192). Som huvudmomenti ämnet rättskunskap ingår numera Indrivningar av fordringar. Motion1982/83:946 kan härmed anses tillgodosedd, vaiför den avstyrks. 1 två motioner tas frågan upp omutbildning på dataområdet. Ett samlat handlingsprogram begäis i motion 1982/83:1674 (yrkande 3). Utbildning i datalära skall enligt motionärerna förenas medinsikter och medvetenhet om teknikens användning och dess konsekvenser förindivid och samhälle. bör som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts rörande fortsatt inriktning av datalära i ungdomsskolanoch högskolan (yrkande 4). Enligt motion 1982/83: 1904 (i denna del) börregeringen utreda frågan om datautbildning i grund- och gymnasieskolanoch inom vuxen- och lärarutbildningen. Det behövs utbildning på bred front föratt datateknikens positiva möjligheter skall kunna tas till vara, menarmotionärerna. Utskottet har tidigare i olika sammanhang behandlat frågorsom rör utbildning pä dataområdet. När det gäller den allmänna inriktningen avinsatserna på skilda nivåer i utbildningsväsendet hänvisar utskottet till sittbetänkande UbU 1981/82; 28 om samordnad datapolitik. För gymnasieskolans ochvuxenutbildningens del har utskottet senast under innevarande i sinabetänkanden UbU 1982/83:5 resp. 1982/83:17 behandlat hithörande frågor. Utskottetvill dock peka på några aktuella åtgärder som avser gymnasieskolan. Förgymnasieskolan har datalära tagits med som huvudmoment i samtliga kursplaner imatematik. För samhällskunskap pågår revidering av kursplanen, varvid datalärakommer att fogas in i kursplanen. Undervisning om datorer och datoranvändningsker vidare i tekniska ämnen. Datortillämpningar förutsätts i ekonomiska ämnen.SÖ aviserar omfattande fortbildningsinsatser i datalära och datortillämpningarför lärare i företagsekonomiska och kontorstekniska ämnen. Högre specialkurseri ADB inom den ekonomisk-merkantila sektorn kommer att anordnas fr. o. /84. påbörjades en omfattande fortbildning avlärare i matematik och samhällskunskap för undervisning i datalära. Under enfemårsperiod beräknas 15000 lärare fortbildas UbU1982/83:21 22 vid kurser omfattande under terminstid.Utskottet vill härtill lägga att utskottet längre fram i detta betänkande tarställning till ett förslag att avveckla den hittillsvarande försöksverksamhetenmed datateknisk variant pä naturvetenskaplig linje och i stället föra indatakunskap som ett reguljärt alternativämne på linjen. Med hänvisning till vad utskottet här har redovisat avstyrkerutskottet motionerna 1982/83; 1674 yrkandena 3 och 4 samt 1982/83: 1904 i dennadel. Utskottet har inget att erinra motvad som i proposition 1982/83: 100 anförs om jörsöksverksamhet med kost- ochnäringsinriktad gren på kon-sumilonslinjen. Försöksverksamhet m. m. Regeringen föreslår att ettreguljärt system med alternativa timplaner och B-foim skall införas och ersättaförsöksverksamheten med gymnasieskola i glesbygd, benämnd särskild samordnadgymnasieskola. B-form (SSG-B). Regulariseringen av verksamheten bör ske fr.o.m. /84. 1 proposition 1982/83: 100 redovisas fyra villkor i frägaom elevantal vilka enligt SÖ måste vara uppfyllda för att statsbidrag skallutgå till samtliga årskurser vid en SSG-B-enhet. Det andra av dessa villkorinnebär att antalet elever i årskurs 3 av de treåriga linjerna skall vara lägst25. Enligt utskottets uppfattning bör detta villkor för att årskurs 3 av detreåriga linjerna skall kunna anordnas vid skolenheten med bibehålletstatsbidrag mjukas upp. Om elevantalet sjunker till lägst 20 och skolstyrelsengör sannolikt att nedgången är tillfällig bör årskurs 3 kunna bibehållas. Närdet gäller skolor där årskurs 3 bör avvecklas till följd av att fastställdavillkor för statsbidrag för årskursen inte är uppfyllda för överskådlig tidframöver bör enligt utskottets uppfattning de elever som har påbörjat årskursI, innan beslut om avveckling av årskurs 3 har fattats, få fullgöra tredjeårskursen vid enheten. Utskottet anser att det vid en nedläggning av årskurs 3bör vara möjligt för kommunen, om den så önskar, att för ifrågavarande årskursmed statsbidrag anordna korrespondensundervisning kombinerad medstudiehandledning. Vad utskottet har anfört om möjlighet att i vissa fallbibehålla årskurs 3 med alternativa timplaner och B-form m.m. bör somsin mening ge regeringen till känna. Utskottet, som i övrigt inte har något atterinra mot de i proposition 1982/ 83: 100 redovisade riktlinjerna, föreslår attriksdagen godkänner att ett reguljärt system med alternativa timplaner ochB-form införs. För att möjliggöra en utvärderingav verksamheten vid biföll den dåvarande regeringen är 1981 enbegäran att skulle ställas under statlig tillsyn. Genom beslutden förlängdes den statliga tillsynen till att gälla /83. UbU1982/83:21 23 I motion 1982/83: 948 begärs attriksdagen som sin mening hör uttala att ocksä fortsättningsvisbör stå under statlig tillsyn (yrkande 22). Då det ankommer på regeringen att besluta i frågan efterframställning från huvudmannen för skolan, avstyrker utskottet motionsyrkandet. 1 proposition 1982/83: 100 redogörs för denhittillsvarande försöksverksamheten med varianter pä den naturvetenskapligalinjen. Enligt föredragande statsrådets mening bör fr. o.m. /84för elever som dä börjar årskurs 2 såsom alternativämnen i årskurserna 2 och 3inom den naturvetenskapliga linjen införas datakunskap, energi- och mätteknik,hälsokunskap och miljövärdsteknik i huvudsaklig överensstämmelse med vad somgällt under försöksverksamheten med varianter pä linjen. Försöksverksamhetenmed naturvetenskaplig variant och kommunikationsteknisk variant bör enligtföredragande statsrådet få fortsätta t. v. Utskottet har inget att erinra mot vad föredragadestatsrådet har anfört i frågan. Det finns enligt motion 1982/83; 1377 skäl för attförsöksvis anordna även en lantbruksteknisk variant pä naturvetenskaplig linje. Utskottet har i det föregående redogjort för vad som iproposition 1982/ 83; 100 anförs om förändringar på den naturvetenskapligalinjen. Av vad föredragande statsrådet anmält framgår att varken SÖ eller regeringenanser behov föreligga för ytterligare alternativämnen eller varianter. Vadgäller möjligheten att lokalt anordna ytterligare alternativ, t. ex. ettlant-brukstekniskt ämne. hänvisar utskottet till den pågående försöksverksamhetenmed ramtimplaner och till de överväganden om den verksamheten som enligt vadutskottet har erfarit sker inom . Härmed avstyrker utskottetmotion /83; 1377. Utskottet föreslär att riksdagengodkänner vad som i proposition 1982/ 83: 100 förordats om inrättande av entvåårig drift- och underhållsteknisk linje såsom reguljär linje igymnasieskolan. Utskottet har ej heller något att erinra mot vad som iproposition 1982/ 83: 100 har anförts om upphävande av de provisoriskasärbestämmelserna för den ekonomiska specialkursen om tre terminskurser. /72 har detpågått försöksverksamhet med undervisning i kinesiska som C-språk på treårigalinjer i gymnasieskolan. Verksamheten har utvärderats och föredragandestatsrådet ansluter sig till SÖ:s förslag att kinesiska bör kunna bli ettreguljärt C-spräk. bör godkänna vad som i proposition 1982/83: 100har förordats om kinesiska som C-språk. Mot bakgrund av regeringens förslag beträffande kinesiskaoch med hänvisning till att det för vår handel och vår övriga internationellakontaktverksamhet är viktigt att öka antalet språk som kan studeras på gymna- UbU1982/83:21 24 sienivå yrkas i motion 1982/83:948 om möjligheter att läsabl.a. japanska och arabiska som C-språk (yrkande 18). Av vad som har sagts i det föregående framgår attförslaget om en reguljär anordning med kinesiska som C-språk har föregåtts aven tioårig försöksverksamhet och utvärdering av denna. Utskottet är inte berettatt nu förorda ytterligare ett par nya C-språk, men utgår från att de behov somenligt motionen kan föreligga av att öka utbudet av utbildning i moderna språkpå gymnasial nivå uppmärksammas av SÖ. Utskottet har erfarit att SÖ heltnyligen i ett yttrande till regeringen har tillstyrkt ett förslag omförsöksverksamhet med arabiska som C-spräk i gymnasieskolan. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1982/83:948 yrkande 18. beslöt attförsöksverksamhet med ny lärlingsutbildning skall anordnas och administrerasunder i princip samma villkor som den inbyggda utbildningen (prop. 1979/80;100. UbU 1979/80:34. rskr 1979/80:363). Försöksverksamheten regleras genomförordning (1980: 533) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning.Lärlingsutbildningen avser utbildning för lågfrekventa yrken (jfr prop.1979/80: 145, bil. 2 s. 24 och 21 § i förordningen). Försöksverksamheten med den gymnasialaläriingsutbildningen påbörjades /81. Försöksperioden är treårigoch löper alltså ut . SÖ har i uppdrag att senast den 1september 1983 inkomma med en redovisning av försöket. Med hänsyn härtillföreslås i proposition 1982/83; 100 att försöksverksamheten förlängs till den30 . Utskottet tar i detta sammanhang upp ett antalmotionsyrkanden som alla, utan att avvisa regeringens förslag om förlängning avförsöksperioden, behandlar lärlingsutbildning eller annan utbildning förlagdtill företag. Förslagen avser såväl genomgripande förändringar som förändringarav mer begränsad karaktär. I motion 1982/83:328 (motivering återfinns i den tillarbetsmarknadsutskottet hänvisade motionen 1982/83:343) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeeit nytt system för lärlingsiiihildning . För att minska ungdomsarbetslöshetenbör ett system byggas upp som skapar möjligheter till nya arbetstillfällen förungdom. Motionärerna ahger ett antal principer enligt vilka ett lärlingssystemkan förverkligas som bygger på erfarenheter av lärlingsutbildning i ochutomlands. Målet bör enligt vad som anförs i motionen vara att lärlingssystemetskall bli den dominerande formen för ungdomars introduktion i arbetslivet.Regeringen bör enligt motionen omgående överväga den närmare utformningen avsystemet och förelägga ett förslag, som kangenomföras fr. o.m. UbU1982/83:21 25 Den allra största delen av dengrundläggande yrkesutbildningen av ungdomar sker inom gymnasieskolan. 1huvudsak gäller följande. På 20 linjer med ett stort antal grenar och varianterges utbildning för en lång rad allmänt förekommande yrken. Utbildningen ger enjiimförelsevis bred behörighet som omfattar i skiftande grad även utbildning iallmänna ämnen som svenska och engelska. Påbyggnadsutbildningar ellerutbildningar tor smala yrkessektorer anordnas som specialkurser av varierandelängd. Det finns f.n. ca 400 sådana kurser. För lågfrekventa yrken finnsdessutom lärlingsutbildning. Undervisningen är - bortsett frånläilingsLitbildningen - vanligen förlagd till skolinstitution. Utöver sådanpraktik på arbetsplats som är föreskriven i läroplanen kan numera undervisning iarbetsteknik pä flera studievägar förläggas till företag. All gymnasialyrkesutbildning regleras genom föreskrifter som regeringen meddelar.Gymnasieskolan har i princip ett odelat ansvar för elevema. Endast torlärlingsutbildningen gäller generellt att eleven skall vara anställd pä enarbetsplats. (U 1976: 10) framlade i sittprincipbetänkande En reformerad gymnasieskola (SOU 1981:96) förslag omförändringar i gymnasieskolan. Förslaget bereds inom . uppfattning bör inte besluta om en så djupgåendeförändring av det nuvarande, väl fungerande systemet med gymnasialyrkesutbildning soni föreslås i motion 1982/83: 328. I motion 1982/83; 1874 pekas pä behovet att utbildningartill ett och samma yrke blir likvärdiga i hela landet. Förslag till kursplanerbör därför utarbetas i samråd med centrala expertinstanser. Motionärernaförordar att former utvecklas för fördelning av utbildningsuppgifterna mellanföretag och skola med kursplaner som i princip förutsätter att den praktiskautbildningen skall ske inom företaget och teoriundervisningen i skolan. Föranordnandet av teoriundervisning skisseras i motionen ett antal modeller. Utskottet har tidigare under innevarande medanledning av ett antal motioner behandlat lärlingsutbildningen (UbU 1982/83:5s. 4 ff.). varvid utskottet bl.a. erinrade om en i just påbörjadförsöksverksamhet med tvåårig specialkurs i hantverksyrken. Vidare avstyrkteutskottet motion 1981/82: 1786, som till sitt innehåll var likartad med den nuaktuella motionen. Med hänvisning till försöket i och till denavslagsmotivering som utskottet dä anförde bör avslå motion1982/83:1874. I motionerna 1982/83:964, 1982/83:1642 (yrkande 1) och1982/83:1875 anförs att lärling.sutbildningen inte har fått önskad omfattningav vissa i motionerna angivna skäl. Motionärerna finner det angeläget attekonomiska, försäkringstekniska och fackliga frågor löses. Vidare yrkas imotion 1982/83; 1642 att samtliga sociala avgifter tas bort för företag när detgäller ungdomar i organiserad utbildning (yrkande 2). Ett sätt att stimuleratill en utökad läriingsutbildning anges i motionerna 1982/83:967 (yrkande 10),1982/83: 1116 och 1982/83; 2272 (yrkande 19) - den sistnämnda väckt med UbU1982/83:21 26 anledning av proposition 1982/83: 120 - i vilka detföreslås att ett lönebi-diagssystem lör lärlingar införs. Av vad utskottet har anfört i det föregående framgår attSÖ har fått i uppdrag att senast den lämna en samladutvärdering av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. 1 ettsärskilt regeringsbeslut har vidare angetts ett antalfrågor som skall belysas vid utvärderingen, hl. a. i vilken omfattning företagutan kollektivavtal anlitas, huruvida frånvaro av kollektivavtal får konsekvenseri fräga om tillsynsmöjlighcter samt i vilken utsträckning liirlingsutbild-ningleder till ett fast arbete. Enligt utskottets mening bör förutsättningarna förlärlingsutbildningen inte lindras under den pågående försöksperioden i denomfattning som skulle bli följden om ett lönebidragssyslem infördes eller om.särskilda bestämmelser för sociala avgifter meddelades avseende lärlingar.Beträffande slopandet av sociala avgifter hänvisar utskottet vidare tillriksdagens beslut tidigare under innevarande att avslå motion1981/82:474 (SfU 1982/83: 10. rskr 1982/83: 127). Åberopande det anförda hemställer utskottet att riksdagenavslår motionerna 1982/83:964, 1982/83:967 yrkande 10. 1982/83:1116.1982/83:1642. 1982/83: 1875 och 1982/83:2272 yrkande 19. I motion 1982/83: 1638 begärs en översyn av lärlingars ochandra elevers arbetsrättsliga ställning, när de som ett led i utbildningbefinner sig pä en arbetsplats. Utskottet, som även i denna fråga hänvisar till den i detföregående nämnda utvärderingen, har eriarit att en arbetsgrupp har tillsattsinom med uppgift att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen.En fråga i det sammanhanget är elevens ställning på en arbetsplats. Utskottetavstyrker härmed motion 1982/83: 1638. Utskottet tar i detta sammanhang upp motionerna 1982/83:966 och 1982/ 83: 1387. vari åtgärder toresläs i syfte att utöka omfattningenav den företagsförlagda utbildningen. I proposition 1982/83: 100 beräknas i enlighet med SÖ:sförslag en utökning av den gymnasiala lärlingsutbildningen med I 500ärselevplatser. Vad gäller övrig yrkesinriktad utbildning föreslås den bli meranpassad till vad som synes möjligt att anordna. Utskottet utgår frän attkommunernas egen kapacitet i fråga om institutioner även i fortsättningenkompletteras med erbjudanden frän företag om utbildningsplatser. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionerna 1982/83: 966 och 1982/83: 1387. I årskurs 4 av fyraårig teknisklinje pågår försöksverksamhet med ram-timplaner i kombination med ett friareresiirstilldelningssystem. baserat pä antalet grenar och antalet elever vidresp. Utskottet tillstyrker förslaget i proposition 1982/83: 100 omförlängning av försöket. UbU1982/83: 21 27 o Förändringar i gymnasieskolansutformning Ett antal motionsyrkanden tar siktepå utformningen av gymnasieskolan och dess innehåll av teoretiska och praktiskamoment. Mot bakgrund av remissbehandlingen av gymnasieutredningens betänkandeoch remissopinionens skiftande inställning till förslagen förordas i motion1982/ 83:948 att reformarbetet nu inriktas pä att successivt la upp vissaproblem i gymnasieskolan (yrkande 14). I motionen föreslås kontinuerligtåterkommande yrkesorienlerande och yrkesförberendade praklikperioder i arbetslivet(yrkande 15). Som ett första steg bör s. k. yo-vecka införas pä gymnasieskolansalla teoretiska linjer i enlighet med vad SÖ har föreslagit i sinanslagsframställning (yrkande 16). I motion 1982/83: 1374 anförs att del för många ungdomarvid övergången till annan studieform i högskolan uppslår svårigheter att klarakunskapskraven och studietakten. För andra ungdomar, vilkas gymnasieskolutbildningleder direkt till yrkeslivet, behövs enligt motionärerna träning försjälvständigt ansvarstagande och förmåga till samarbete. Motionärerna vill attriksdagen uttalar sig för en vidareutveckling av undervisningsmetoderna igymnasieskolan, bl.a. mer gruppstudier och självständiga arbetsuppgifter iundervisningen för att underlätta kommande högskolestudier ochyrkesverksamhet. Med hänvisning bl.a. till omstruktureringen av arbetslivetsom en Riljd av ny teknik krävs i motion 1982/83: 2130 offensiva åtgärder påutbildningspolitikens område. Regeringen bör upprätta en plan för helatitbildnings-systemet rned inslag av bl.a. hög dimensionering, kvalitet iutbildningen, en central plats för yrkesutbildning och arbetsHvsförberedelse(yrkande 1 i denna del). Föredragande statsrådet erinrar i proposition 1982/83: 100om att gymnasieutredningens principbetänkande En reformerad gymnasieskola (SOU1981; 96) har remissbehandlats och att ärendet f. n. bereds inom . Utskottet har erfarit att inom SÖ har tillsatts enprojektgrupp som skall planera och leda försöksverksamhet som kan ge underlagför beslut om gymnasieskolans framtida utformning. Utskottet anser att samtligai nu förevarande sammanhang aktuella motionsyrkanden bör avslås av riksdagenmed hänvisning dels till det nu omnämnda beredningsarbetet, dels tillutskottets ställningstagande i det föregående när det har gällt gymnasieskolansdimensionering. Utskottet avstyrker därför motionerna 1982/83:948 yrkandena 14.15 och 16, 1982/83: 1374 och 1982/83: 2130 yrkande I i denna del. 1 motion 1982/83: 948 yrkande I (i denna del) hemställs omen parlamentarisk utredning med uppgift att framlägga förslag till nyttstatshldragssy-stein för gymnasieskolan. Detta bör enligt motionärerna vara merschabloniserat och möjliggöra en överblick och effektivare användning av kommunalaoch statliga resurser. UbU1982/83:21 28 Statskontoret har alt senast den Iseptember 1983 till regeringen redovisa ett uppdrag att i samarbete med SÖ ochde tvä kommunförbunden dels kartlägga föriilsäliningarna för ett schablonsystemtor statsbidrag till gymnasieskolan och kommtinal vuxenutbildning, delsinkomma med förslag till alternativa modeller för att utveckla ett nyttstatsbidragssystem. Med hänvisninu härtill avstvrkei" utskottetmotionsvrkandet i denna del. Regeringen förordar en vissminskning av procentsatsen för det pä bidrag till gymnasieskolan baseradebidraget till lokal skolutveckling som en följd av att regeringen i annatsammanhang föreslår att bidrag till lokal skt)liitveckling skall beräknas ävenpå grtindval av bidrag till vuxenutbildning och grundutbildning förvuxna. Vidare föreslär regeringen att samma principer för statsbidrag tillstudie- och yrkesorientering i gymnasieskolan skall gälla för nästa budgetårsom för innevarande budgetär. Till följd av den kraftiga minskningen avantalet 16-äringar från /85 föresläs i proposition 1982/83: 100 etttillfälligt undantag från kravet på 70 skolpoäng jör vissa skoUedartjänster.Slutligen föresläs en ändring av kriterierna för allmän skolenhet till följdav att förekomsten av tvåårig teknisk linje minskar. Utskottettillstyrker de nu nämnda förslagen i proposition 1982/83: 100. anordnar fr. o.m.innevarande läsår tvåårig specialkurs i gymnasieskolan för utbildning avyrkesdansare. Utöver kostnader för lärarlöner har föredragande statsrådet /84 beräknat ett verksamhetsstöd om 1.6 milj. kr. 1 motion1982/83:948 yrkande 23 begärs att medlen omfördelas på så satt aii Stockholmsköniniun för dansarutbildningen erhåller ett bidrag om , att Åre kommunför turisthotellutbildning erhåller . och att kommun för Nybroglasbruksskola erhåller . Då Åre och kommuner för de nu aktuellautbildningarna väntas liksom tidigare erhålla bidrag i annan särskild ordningavstyrks motionsyrkandet. Utläggningen av terminerna underverksamhetsåret såvitt avser lantbruksutbildningarna bör enligt motion1982/83:969 i större utsträckning ske så att undervisning kan pågå viss del avsommaren. Motionären hemställer att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen har anförts härom. Den dåvarande regeringen uppdrog den lOjuni 1982 ät SÖ attbearbeta vissa specialfrågor i anslutning till gymnasieutredningens betänkandeEn reformerad gymnasieskola (SOU 1981:96). SÖ uppmärksammades därvid på frågorom lantbruksutbildningen. Bl.a. borde en mer flexibel användning av skolornasresurser och vegetationsperioden eftersträvas för att bättreutnyttja anläggningar och för att nä ett allsidigare siudieresul- UbU1982/83:21 29 Utskottet har eriarit att en arbetsgrupp pä SÖarbetar med frågan. Motion 1982/83; 969 bör därmed avslås. 1 motion 1982/83; 1394 anförmotionären att de nuvarande bestämmelserna om sista ansökningsdag den 1oktober för kurser som börjar medför betydande olägenheterspeciellt för vissa kurser inom lantbrukets område.