bet · G601KU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Styrelsen - inte fullmäktige -utser borgarråd till ordförande i såväl specialreglerade somkommunallagsregle-rade nämnder, såvitt inte annat är stadgat eller bestämts avfullmäktige (3 kap. 18 § KL). Till följd av att borgarråden utses till ordförande i deflesta nämnderna stadgas undantag från bestämmelserna om proportionellt val avledamöter och suppleanter i kommunallagsreglerade nämnder (2 kap. 23 § KL). Utredningsuppdraget förkommunalrättsutredningen för omfattar enligt direktiven en översynav den särskilda organisationen av KU 1982/83:21 11 kommunalförvaltningeni i syfte att åstadkomma enhetlighet i lagstiftningen. Enviktig utgångspunkt för utredningens överväganden har varit att Stockholmskommun skall ha möjlighet att i praktiken behålla nuvarande ordning ochformer, eftersom systemet enligt utredningen fungerar bra. I den mån kommunallagensnuvarande generella regler inte passar för stockholmsförhållanden eller ledertill en försämrad organisation har utredningen därför prövat lösningar sominnebär att den enhetliga kommunallagens regler jämkas så att ocksåstockholmsförhållandena passar in under dem. Beträffandede institutioner som berörs i motionen föreslår utredningen att drätselnämndensuppgifter skall övertas av kommunstyrelsen. föreslås därförutgå ur organisationen. Enligt utredningens mening bör det i Stockholmskommun, liksom fallet är i de flesta andra kommuner, finnas en allmän politiskberedningsinstans för samlad bedömning av ärenden som skall behandlas avstyrelsen. En sådan allmän beredning övertar då de uppgifter som ankommerpå borgarrådsberedningen i dess egenskap av formellt och lagregleratberedningsorgan. Som en konsekvens härav föreslås bestämmelserna omborgarrådsberedning utgå. Om styrelsen tillsätter en allmän beredning ägerkommunen själv avgöra, om denna skall bestå av enbart borgarråd eller blisammansatt på annat sätt. Utredningenhar vid sin genomgång av särreglerna för borgartäden funnit att dessa reglerkan undvaras utan att detta medför några förändringar med avseende påborgarrådens ställning. Detta innebär bl. a. att borgarråden inte längre medstöd av lagen skall utses särskilt av fullmäktige vid första sammanträdet meddet nyvalda fullmäktige. Borgarråden kan inte heller med stöd av en annan regeli lagen direkt utses till nämndordförande från eller från den 1januari året efter kommunalvalet. Härigenom uppfylls enligt utredningen enallmän demokratisk grundsats, nämligen rätten att kunna begära proportionelltval. Vid behandlingen av förslaget till ny kommunallagtog utskottet (KU 1976/77:25) upp frågan om behovet av särbestämmelser förStockholms kommun. I betänkandet anges (s. 6) att representanter för Stockholmskommun inför utskottet framfört vissa förslag som syftade till att behållanuvarande särbestämmelser för kommunen. Utskottet uttaladeenhälligt i frågan följande (s. 43-44): Den nya kommunallagen innehåller, trots de nyssnämnda strävandena, ett antal särbestämmelser särskilt för kommunmen också för landstingskommunerna. Beträffande de särskilda bestämmelser somföreslås gälla för bör anmärkas att det inte har ingått ikommunallagsutredningens uppdrag att överväga lagändringar som skulle göra merabetydande ändringar i kommuns organisation nöd- KU1982/83; 21 12 Utskottet konstaterar att det i detta sammanhanginte har visat sig möjhgt att i den nya enhetliga kommunallagen undvara ettbetydande antal särbestämmelser för . Sålunda innehåller ca enfemtedel av paragraferna särskilda bestämmelser för , vilkasjälvfallet är ägnade att i viss mån minska lagens överskådlighet. Även när detgäller bestämmelsernas sakliga innebörd framstår särregleringen ibland sommindre lämplig. Detta gäller särskilt den skilda utformningen avinterpella-tionsreglerna och mandatperioderna i fullmäktige (dvs. det tvåveckor tidigare valgenomslaget i ). Inte minst med hänsyn till att de största kommunerna ochlandstingskommunerna har administrativa problem av samma art och omfattningsom anser utskottet att den särskilda organisationen avkommunalförvaltningen i bör ses över. 1 avvaktan på resultatet av ensådan översyn, som självfallet bör ske i nära samarbete med företrädare förkommunen, tillstyrker utskottet att den i propositionen föreslagnalagregleringen av de särskilda förhållandena i genomförs.Utskottet föreslår dessutom, såsom tidigare anförts, att vissa ytterligarebestämmelser, som kommunen har önskat behålla, förs över till den nyakommunallagen resp. de specialförfattningar som anknyter till kommunallagensregler. Delta gäller bestämmelserna om interpella-tion och mandatperiodenslängd för de speciallagsreglerade nämnderna i . Till dessabestämmelser återkommer utskottet i specialmotiveringen. Stad som benämning på vissa tätorter I motion 1981/82: 1153 av GöteJonsson (m) och () föreslås att hos regeringenhemställer om förslag till komplettering i kommunallagen av vilken skallframgå att vissa tätorter skall benämnas stad utifrån givna kvalifikationskravoch att de tätorter som var städer före kommunreformen automatiskt skall ansesuppfylla detta krav. Enligt motionen finns en mycket stor osäkerhet huruvidabegreppet stad får eller kan användas även i officiella sammanhang. Dennaosäkerhet har inneburit en varierande användning av begreppet. Begreppet stad borde utifrån såväl traditionella sompraktiska skäl få en mer officiell prägel. Detta kan ske utan att man tillnämnda begrepp knyter särskilda juridiska eller administrativa bestämmelser.Det kunde därvid vara lämpligt att i kommunallagen särskilt ange på vilkagrunder en tätort skall fä benämnas stad. riksdagsbeslut ominförande av enhetlig kommunbeteckning (prop. 1969:63, KU 44) innebar att dedittillsvarande beteckningarna på de borgerliga primärkommunerna -"landskommun", "" och "stad" - mönstradesut ur kommunallagarna och ersattes av den enhetliga beteckningen"kommun". I utskottsbetänkandet underströks att ändringen KU 1982/83:21 13 inteinnebar att de tidigare begreppen skulle försvinna i den mån de har betydelseutöver sin administrativa innebörd. Detta gällde framför allt stadsbegreppet.Enligt utskottet var det sålunda sannohkt att beteckningen "stad"även i fortsättningen skulle komma att begagnas för de dåvarandestadskommunemas "tätbebyggelsekäma" och troligen dessutom tillämpasäven för andra tätorter av större omfattning. Utskottet delade också departementschefensuppfattning att några särskilda föreskrifter om användandet av beteckningen"stad" inte behövdes, utan att en fri språkutveckling borde få varaavgörande härvidlag. Utskottets förslag var inte enhälligt. I en reservationframhöll således ledamöter från flera partier att förslaget var alltförlångtgående och att de enskilda kommunema - med tillgodoseende av detberättigade kravet på ett enhetligt kommunbegrepp - borde lämnas "vissfrihet att framträda under hävdvunna beteckningar". I en motion tUl 1976/yrkades attriksdagen skulle lagfästa rätten för vissa tätorter att kallas"stad". Utskottet (KU 1976/77:25 s. 44-45) ville särskilt framhållaatt förutsättningarna var andra än då riksdagsbeslutet fattades 1969. Ettbifall till det framförda motionsyrkandet skulle enligt utskottet innebära attett oenhetligt kommunbegrepp infördes i kommunallagstiftningen. Dettaavstyrkte utskottet bestämt. Enligt utskottet fanns det emellertid inget hinderför kommuner, som önskar det, att använda beteckningen "stad" i defall då detta inte har någon kommunalrättslig betydelse. På utskottets förslagavslogs motionen av . 6.Medverkan av kommunalt anställda i systemexport och försäljningen av övrigakonsulttjänster I motion 1981/82:1633 av () och JanBergqvist (s) föreslås 1. attriksdagen beslutar att regeringen tillsammans med företrädare för den kommunala och landstingskommunala sektom utreder möjligheterna att tillskapa organ som kan medverka i systemexport och till försäljning av kompetens inom det kommunala och landstingskommunala området, 2. attriksdagen beslutar att regeringen efter utredning framlägger för slag till ändringar i den kommunalrättsliga lagstiftningen som möjliggör medverkan inom det område som aktualiserats i motionen. Enligtmotionen har de större kommunerna byggt upp en hög kompetens i avanceradkommunalteknik och när det gäller s. k. managementtjänster, som kan utnyttjas isamarbete med t. ex. tjänste- och varuexporterande företag. Den stagnerandekommunala verksamheten leder också inom vissa sektorer till kapacitetsöverskottoch minskad personalomsättning. Vidare ökar internationella beroendeoch det är värdefullt att också kommunerna ökar sina internationella kontakter. KU1982/83:21 14 Regeringen beslöt den 24 juni 1982att tillsätta en utredning om kommunernas och landsfingskommunernas medverkani en samordnad exportverksamhet. Enligt direktiven (Dir. 1982:49) är en frågasom särskilt bör övervägas innebörden av de kommunah-ättsliga reglerna omkommunernas och landstingskommunernas kompetens såvitt gäller medverkani exportverksamhet. Vidare bör formerna för samverkan mellan kommunerna,landstingskommunerna och näringslivet när det gäller exportverksamhet tas uppi utredningsarbetet. 7, Särskild lagstiftning för kommunala bolag I motion 1981/82:1644 av LarsWerner m. fl. (vpk) föreslås att beslutar att hos regeringen begäraåtgärder och förslag för en särskild lagstiftning för kommunala bolag. Enligt motionen är aktiebolagslagen konstruerad förkapitalistiska företag och bygger på ett synsätt som är främmande fördemokratin. Det är därför nödvändigt att få fram en speciell lagstiftning somgör det möjligt för kommuner att bedriva verksamhet i en särskild bolagsformsom är förenlig med kravet på demokrati. har i ettdelbetänkande (SOU 1982:13) Kommunalföretaget bl. a. övervägt om det finnsanledning att begränsa kommunens befogenhet att driva verksamhet i företagsformoch om en ny företagsform bör skapas. Kommittén har funnit att det ikommunerna knappast finns något intresse för en iiy företagsform av blandadoffentligrättslig och privaträttslig natur. Kommittén har därför valt att påannat sätt tillgodose kraven på bättre insyn, inflytande och kontroll i denverksamhet som kommunerna driver i privaträttslig form. I detta syfte föreslåsatt den del av kommunens verksamhet som kan komma att drivas i företagsformknyts närmare kommunens ledning och samordnas med dess övriga verksamhet. Föratt åstadkomma denna integration har kommittén konstmerat ett särskiltkommunalrättsligt begrepp kallat "kommunföretag" vilket är enbeteckning på ett organ av privaträttslig natur som ombesörjer en från kommunenöverlämnad angelägenhet. Kommittén har utgått från att förvaltning genomett kommunalföretag så långt som möjligt skall likställas med nämndförvaltning.Sålunda föreslås bl. a. att ledamot i fullmäktige skall kunna rikta eninterpellation direkt till ordföranden i styrelsen för ett kommunalföretag, attbl. a. ledamöter i kommunalföretags styrelse får viss yttranderätt vidfullmäktiges och kommuns styrelses överläggningar sarnt att fullmäktige skallvara skyldig att besluta i ärende som väckts av kornmunalföretags styrelse. KU 1982/83:21 15 Vidare föreslås att ett övergripande ansvaruttryckligen läggs på kommunens styrelse även för den del av kommunensverksamhet som drivs genom kommunalföretag. Remisstiden gick ut . 8.Den kommunala demokratin m. m. I motion 1981/82:2080 av m.fl.(c) yrkas att beslutar att i övrigt ge regeringen till känna vad somanförs i motionen om en reformpolitik på skilda områden för att befrämjalivskvalitet. delar av motionen som berör utskottets beredningsområde (se s. 4-6) anförsbl. a. följande: Vårtsamhälle har genomgått en omfattande centralisering. Även på lokal nivå innebärde stora kommuner vi nu har att klyftan mellan medborgare och beslutsfattarehar blivit mycket stor. Det är därför många som beklagar det sätt påvilket kommunsammanläggningarna genomfördes. Möjligheten att dela kommuner hartagits till vara på några håll. Sedanden år det möjligt för kommunerna att inrätta lokala organ medbeslutanderätt. Inrättande av lokala organ innebär att besluten kommer närmaremänniskorna. Den enskildes möjlighet att påverka besluten ökar. Vidaretillskapas fler kommunala uppdrag där nya grupper av förtroendevalda fårmeningsfulla politiska uppgifter. Fler människor kan engageras i gemensamtansvarstagande för resurshushållning och utveckling. Det torde också varalättare att rekrytera förtroendemän till denna typ av kommunala uppdrag.Uppdragen är stimulerande och det handlar om saker som folk känner till i sinnärmiljö. För framtiden kan det också vara angeläget att försöksverksamhet meddirektvalda lokala organ får inledas. Detär angeläget att understryka att försöksverksamhet med lokala organ inte harstartats för att tillgodose en opinion bland de nuvarande mest aktiva kommunalaföreträdarna. Det är i stället en reform för att föra ner beslutanderättennärmare de vanliga människorna. Det bästa vore om alla människor isitt liv aktivt deltog i samhällsarbetet och påverkade utformningen av sinkommun och närmiljö, genom att exempelvis inneha ett kommunalt uppdrag. Decentraliseringenav beslutsfattandet bör inte stanna på kommundels-nivån. Det är också viktigtatt ge människorna ökat direkt inflytande på sin närmiljö i det egnabostadsområdet. Tillbilden av en vital demokrafi på basnivå hör också fungerande folkrörelser. Avsärskilt intresse är därvid de kooperativa organisationerna. Den kooperativaidén i småskalig form och med starkt medlemsinflytande torde kunnautgöra en värdefull nyckel för att lösa många lokala angelägenheter. KU 1982/83:21 16 Staten bör ta ett ansvar för en decentralisering avbeslutsfattandet främst genom att flytta beslutsfunktionerna från statligaorgan till landsting och kommuner och genom att skapa lagliga möjligheter fördessa att decentralisera makten vidare. Det är oerhört viktigt att de nyamöjligheterna till ökat lokalt inflytande får genomslag i praktiken och attarbetet på att decentralisera beslutsfunktionen går vidare. Imotion 1982/83:1127 av m. fl. (c) hemställs bl. 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående fortsatt reformarbete för att stärka den kommunala demo kratin, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande uppföljning ochnyttiggörande av resultaten från den kommunala forskningen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs angående den framtidaprövningen av framställningar om kommundelning, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande inriktningen avutredningsarbetet i syfte att få fram förslag rörande direkta val tillkommundelsorgan. Yrkande 5 kommer attbehandlas i annat sammanhang. Enligtmotionen är kommunaldemokratiska kommitténs (KDK) uppdrag slutfört. En ny etappi utvecklingsarbetet på grundval av utredningsarbete, försöksverksamhet och forskningvidtar då. Det är enligt motionen väsentligt att se till att reformarbetetfortsätter och att frågorna om förbättring av den kommunala demokratin hållslevande i den allmänna debatten. Motionäremaanser vidare att det betydande forskningsarbete som har genomförts i närasamarbete med KDK har resulterat i ett värdefullt och intressant material sompresenterats i 15 rapporter. Det syns lämpligt att låta en arbetsgrupp medföreträdare för förtroendevalda och de båda kommunförbunden följa upp forskningsresultatenså att dessa så snabbt som möjligt kan nyttiggöras i det fortsattareformarbetet. Enligtmotionen kan delning av kommuner inte bli en huvudmetod för att lösa dekommunaldemokratiska problemen. Det finns emellertid ett betydande intresseför frågan. Mot denna bakgrund är det enligt motionen illavarslande attcivilministern i årets budgetproposition signalerar skärpt praxis när detgäller att tillmötesgå lokala önskemål om kommundelning där detta är ägnat attstärka den kommunala demokratin. Enligtmotionen bör arbetet med en vidareutveckling av verksamheten med lokala organ ikommunerna fullföljas med kraft så att man snart kan gå vidare med frågan omdirekta val till dessa organ. Svårigheterna att skapa en välavvägd lagstiftningpå detta område är betydande. Det är emellertid enligt motionen angeläget attförslag till lagstiftning om direkta val till kommundelsorgan tas fram ochkommer upp till en bred diskussion. KU 1982/83:21 17 En vidgad användning av kommunala folkomröstningarär enligt motionen en lämplig form för att utröna medborgarnas intresse förtilltänkta större kommunala investeringar. Enligt motionen är det dock klartolämpligt att företa folkomröstningar om kommunalskattens höjd vilket föreslagitsfrån olika håll. Kommunalskatten är en fråga av så sammansatt natur att deninte lämpar sig för folkomröstning. har tilluppgift att göra' fortsatta överväganden om kommunala folkomröstningar. Det ärenligt motionen angeläget att denna uppgift fullföljs. Kommunaldemokratiska kommitténs (Kn 1977:07) förstahuvuduppgift är enligt direktiven att överväga reformer som kan stärkamedborgarinfly-tandet inom kommuner och landstingskommuner. Särskilt nämnsinrättandet av olika typer av lokala organ, framför allt kommundelsorgan medövergripande uppgifter, lokala styrelser vid kommunala institutioner ochdistriktsnämnder. Sedanriksdagen godkänt proposition 1978/79:181 med en provisorisklagstiftning om lokala organ, den s.k. lokalorganslagen (1979:408), uppdrogregeringen åt kommittén att skyndsamt utarbeta förslag tilllagstiftning som skulle göra det möjligt för kommunerna att bedrivaförsöksverksamhet med lokala organ också på det specialreglerade området.Enligt tilläggsdirektiv senare samma månad fick kommittén även i uppdrag attutarbeta förslag till modeller för försök med lokala organ. Kommitténredovisade sitt arbete med dessa frågor, dels i betänkandetLokala organ i kommuner. Modeller för försöksverksamhet (Ds Kn 1979:10), dels ibetänkandet Specialreglerade uppgifter för lokala organ i kommunema (Ds Kn1979:11). antog förslag till de ändringar ilokalorganslagen som framlagts i proposition 1979/80:54 och KU:s betänkande1979/80:27. Kommitténs förslag följdes härvid i allt väsentligt. Iett framlagt betänkande redovisar utredningen de principer som kanläggas till grund för direktval av kommundelsorgan (se Ds Kn 1981:8 Direktvaldalokala organ). avser kommittén att framlägga förslag omlokala organ i landstingskommunema. Utredningensandra huvuduppgift var att utarbeta förslag till hur kom-munindelningsreformenskulle utvärderas. Resultatet av kommitténs arbete med denna uppgiftredovisades i delbetänkandet Utvärdering av kom-munindelningsreformen. Förslagtill forskningsprogram (Ds Kn 1978:2). Delbetänkandet föranledde regeringen attföreslå (prop. 1978/ 79:61) att anslå medel till ettforskningsprojekt för utvärdering av indelningsreformen. Propositionengodkändes av (KU 1978/79:17). Kommitténär administrativt ansvarig för genomförandet av detta forskningsprogram.Forskningarna bedrivs inom den kommunaldemokratiska 2 1982/83. KU 1982/83:21 18 forskningsgruppen,som hitfills avgett 15 rapporter. Forskningsarbetet är avslutat ochsammanfattande framställningar förbereds. Undervåren 1983 framlägger kommittén ett betänkande om den kommunala forskningen. Kommitténstredje huvuduppgift har varit att undersöka vilka återverkningar dengemensamma valdagen och den treåriga mandatperioden har på den kommunalademokratin. Arbetet med denna uppgift avslutades då kommittén avlämnadebetänkandet Den gemensamma valdagen och mandatperiodens längd.Kommunaldemokratiska synpunkter (Ds Kn 1979:15). Genomtilläggsdirektiven fick kommittén också i uppdrag att föreslååtgärder som kan underlätta för kommuninvånarna att åta sig kommunala ochlandstingskommunala förtroendeuppdrag och som därmed kan förbättrafömtsättningarna för en allsidig rekrytering till sådana uppdrag. Kommitténrapporterade resultatet av detta utredningsarbete i betänkandet (SOU 1982:5)Förtroendevalda i kommuner och landstingskommuner. Proposition på dettaförslag har aviserats . Enligtuppgift i budgetpropositionen (prop. 1982/83:100, bilaga 15, )kommer kommunaldemokratiska kommittén att få nyautredningsdirektiv. Beträffandeverksamheten med lokala organ skall ytterligare nämnas att ett antal kommunersedan några år prövar en organisation med lokala organ. Ett 50-tal kommunerutreder frågan. Längst har försöksverksamheten kommit i , kommunaldemokratiska kommittén. ,statens råd för byggnadsforskning samt , och kommunerkommer att samverka kring ett forskningsprojekt för att utvärdera försöken medlokala organ. Tillkomsten av lokala organ har vidare lett till följdfrågor förbl. a. lagstiftningen. Dessa kommer att behandlas av en särskild referensgruppinom . En motion med samma syfte som motion 1981/82:2080behandlades . I sitt av godkända betänkande (KU 1981/82:6)erinrade utskottet om att de i motionen behandlade frågorna direkt ellerindirekt togs upp i olika utredningssammanhang. a. nämndes arbetet inomlänsdemokratikommittén, kommunaldemokratiska kommittén, stat-kommungmppen ochdecentraliseringsdelegationen. Enligt utskottet framgick det av redovisningenatt utredningsarbete med i stort sett samma syfte som motionens pågick på olikahåll. Med hänsyn härtill ansåg utskottet att ett uttalande av den innebörd somföreslogs i motionen inte var påkallat. Ett särskilt yttrande (1 c) i dennafråga fogades till betänkandet. KU 1982/83:21 19 I motion 1982/83:415 av () ochSven-Erik () hemställs att beslutar att hos regeringenanhålla om utredning och förslag om rätt för kyrklig kommun att beviljapartistöd i enlighet med vad som anförts i motionen. Föratt öka möjligheterna till information om de kyrkliga frågorna och för attstimulera intresset för kyrkofullmäktigvalen är det enligt motionäremas meningviktigt att de partier som är representerade i kyrkofullmäktige kan erhållaekonomiskt stöd. Det bör ske genom att kyrkofullmäktige tillerkänns rätt attbesluta om partistöd enligt i huvudsak samma grunder som gäller förkommunfullmäktige. Enligt 12 § lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigvalfår församling besluta att parti som är eller genom valet blir representerat ikyrkofullmäktige skall erhålla bidrag av församlingen till partiets kostnaderför valsedlar. Beslutet skall innehålla att ersättning utgår till vaije sådantparti efter enhetliga grunder. Någonannan form av partistöd i de kyrkliga kommunerna existerar f. n. inte. Vid 1976/77 och 1979/riksmöten behandladesmofioner med i princip samma yrkande som i den nu aktuella motionen. Vid bådatillfällena avstyrktes motionen av . I betänkandet 1979/80:18 anförde utskottet bl. a. följande: Utskottet vill erinra om att de kyrkliga kommunernaär långt mindre enhetliga än de borgerliga kommunerna. I ett stort antalförsamlingar finns över huvud taget inte kyrkofullmäktige. Församlingarnavarierar också starkt när det gäller partiförhållanden. Ett partistöd som ärkopierat efter vad som gäller i de borgerliga kommunerna är därför knappast denlämpligaste vägen för att generellt främja en förbättrad information om dekyrkokommunala frågorna. pågående utredningarna i anslutning till stat-kyrka-problematiken berörs bl.a. frågor om de kyrkliga valen. Utredningarna arbetar med inriktningen attfrågor om framtida ställning och arbetsformer skall behandlasav riksdag och kyrkomöte . Enligt utskottets mening bör resultaten av detpågående utredningsarbetet avvaktas innan tar något initiativ i den imotionen aktualiserade frågan. reservation (3 c -I- 2 fp) framhölls följande: Det är enligt utskottets mening angeläget att fåtill stånd en förbättrad information om de frågor som de beslutande organen ide kyrkliga försam- KU 1982/83:21 20 lingarnahar att handlägga. Det är också angeläget att stimulera till ett ökat valdeltagandevid valen till kyrkofullmäktige. Det finns ett nära samband mellan dessafrågor. Ökad information skulle med säkerhet leda till ett högre valdeltagande. Detär allmänt omvittnat att de resurser som finns för en sådan informationregelmässigt är mycket små.