bet · G601UbU5 · 1982-12-31 00:00:00 — om läroplanen för gymnasieskolan m. m. Motion väckt under allmänna motionstiden vid riksmötet1980/81 1980/81; 1714av m.fl.(s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om en utredning av den framtida utbildningen avfastighetsförvaltare på gymnasie- och högskolenivå. Motioner väckta under allmänna motionstiden vid riksmötet1981/82 1981/82:274 av () vari yrkas att hos regeringen begär att de kommuner som såönskar skulle kunna få starta försöksverksamhet med en inbyggd hantverkslinje igymnasieskolan. 1981/82:276 av m. fl. (m) vari, såvitt nu äri fräga, yrkas 2. att beslutar hos regeringen anhålla om ett samlatåtgärds-program för att tillskapa mer långsiktiga yrkesutbildningsformer inomindustrin och i hantverksyrken i nära anslutning till det praktiska yrkesliveti enlighet med vad som anförts i motionen. 1981/82:473 av ()och () vari yrkas att hos regeringen begär utredningrörande lämpliga åtgärder ägnade att öka antalet platser i lärlingsutbildninginom företag, bl. a. en eventuell höjning av bidragen till företagen. 1981/82:578 av m. fl. (s) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas 2. att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas isyfte att ändra utbildningen i marknadsföring inom gymnasieskolan så attundervisningen inriktas på att tillgodose konsumenternas behov av sakligproduktinformation. 1981/82:580 av () och () vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att hos regeringen begär att möjligheternatill teckenspråksundervisning i den kommande gymnasieskolan beaktas. 1981/82:587 av m.fl.(s) vari yrkas att hos regeringen begär utredning, med representationfrån bostadskooperationen och berörda parter pä arbetsmarknaden, med uppgiftatt klarlägga de lämpligaste tillvägagångssätten och vilka samhällsinsatser sombör vid- 1 1982/83. UbU 1982/83:5 2 tasför att ytterligare öka kompetensen hos förvaltningspersonal i landetsbostadsområden. 1981/82:761 av m. fl. (c) variyrkas att hos regeringen begär initiativ så att skogsutbildningen på sättsom redovisats i motionen kommer att ingå i lantbruksskolornas läroplan. 1981/82:769 av m.fl. (c) vari yrkasatt beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande personalutbildning för torvbranschen. 1981/82:774av m.fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att förtydliga skolförordningen omgymnasial lärlingsutbildning vad avser samverkan med arbetsmarknadens parter, 11. att begär förslag av regeringen omutbildning i allmänna ämnen för elever i gymnasial lärlingsutbildning. 1981/82:777 av m.fl. (c) variyrkas att beslutar att ämnet svenska införs på schemat i årskurs 2på gymnasieskolans 2-åriga jorJoruks-och skogsbrukslinje. 1981/82:990 av Kersfin () och LarzJohansson (c) vari yrkas att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om samordnad vuxenutbildning/fortbildninginom lantbruket. 1981/82:995av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående rekonstruktion av specialkurs ilantbmksut-bildnlng , 2. att hos regeringen begär en översyn avspecialkursen benämnd Jo 40 i syfte att denna utbildning även skall gegymnasiekompetens i engelska och svenska. 1981/82; 1102 av m. fl. (s) vari medhänvisning till vad som anförts i den till socialutskottet remitterade motionen1981/82:406 såvitt nu är i fräga yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om behovet av att omarbeta kursplanerna för barnskötar-utbildning. 1981/82; 1350 av m.fl. (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att undervisning idatateknik bör meddelas på samtliga linjer i gymnasieskolan. 1981/82:1356 av m.fl. (s) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till utformning av en tvååriggrundutbildning i torvteknik. UbU 1982/83:5 3 1981/82;1375 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fräga, yrkas 1. att hos regeringen hemställer ominitiativ till att nya läroplaner för grundskola och gymnasium utarbetas ienHghet med vad som anförts i motionen', 2. att uttalar att dess utbildningsutskottbör delta i utformningen av nya läroplaner'. 1981/82:1378av () vari yrkas 1. att beslutar att hos regeringen begäraatt ges i uppdrag att utarbeta läroplaner och öppnamöjligheter för de kommuner som så önskar att inrätta s. k. hantverkslinjer, 2. att beslutar att hos regeringen begärainitiativ syftande till att skolan fullt ut är huvudman för samtligagymnasieelever och att det ekonomiska stödet underdenna tid inryms i det studiesociala systemet. 1981/82: 1596 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att elev i den gymnasialalärlingsutbildningen skall betraktas som elev och ej som anställd. 1981/82; 1785 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att frågan om en förlängdoch förbättrad utbildning av fotvårdsspecialister bör utredas. 1981/82:1786 av () och () vari yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gymnasial lärlingsutbildning. 1981/82; 2045 av m. fl. (m) vari medhänvisning till vad som anförts i avsnittet En skola för livet i den tillfinansutskottet remitterade motionen 1981/82:2018 såvitt nu är i fråga yrkas 5.att beslutar att betyg skall ges pä alla stadier i och isamtliga årskurser i gymnasieskolan', 12.att beslutar att en tvåårig hantverkslinje skall inrättas igymnasieskolan. 1981/82:2104 av () och ChristerEirefelt (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om utbildning". Yrkandetbehandlas även i betänkandet UbU 1982/83:4. Yrkandet behandlas även ibetänkandet UbU 1982/83:7. UbU1982/83:5 4 I detta betänkande behandlarutskottet ett antal motioner om gymnasieskolan. Flertalet av motionernainnehåller förslag om förändringar i den gymnasiala lärlingsutbildningen och ivissa andra befintliga gymnasiala utbildningar eller förslag om införande avnya utbildningar. Några motioner slutligen tar upp vissa övergripandeläroplansfrägor och frågor av organisatorisk art. beslöt attförsöksverksamhet med ny lärlingsutbildning skall anordnas och administrerasunder i princip samma villkor som den inbyggda utbildningen (prop. 1979/80: 100och 1979/80; 145, UbU 1979/80:34, rskr 1979/80:363). Försöksverksamhetenregleras genom förordningen (1980:533) om försöksverksamhet med gymnasiallärlingsutbildning. Lärlingsutbildningen avser utbildning för lågfrekventayrken (jfr prop. 1979/80; 145, s. 24, 21 § i förordningen). Beslutet om nylärlingsutbildning avser tiden fram till . Gymnasial lärlingsutbildning innebär att den som äranställd hos ett företag även är elev i gymnasieskolan. Företaget ellerinstitutionen åtar sig att ge den anställde yrkesutbildning enligt kursplan somskolstyrelsen fastställer efter samråd med företaget eller institutionen.Elever antas till utbildning av skolstyrelsen. Oberoende av att anställningenbestår kan skolstyrelsen förklara att lärlingsutbildningen skall upphöra, omeleven missköter sig eller företaget inte fullgör sitt åtagande i fråga omutbildning. Skolstyrelsen handlägger alla angelägenheter som rör den gymnasialalärlingsutbildningen. Det lokala pianeringsrädet () skall biträdaskolstyrelsen och därvid yttra sig till skolstyrelsen i varje viktigare fräga. I fyra motioner föreslås att en skolanknuten hantverksutbildninganordnas i gymnasieskolan jämte lärlingsutbildningen. Dä det är nödvändigt att försöka bevarahantverkstraditionen, är det enligt motion 1981/82:274 nödvändigt medextrainsatser för att klara utbildningsbehovet. Motionären yrkar att dekommuner som så önskar skall kunna starta försöksverksamhet med en inbyggdhantverkslinje i gymnasieskolan. Enligt vad som anförs i motion 1981/82:1378kan elevens specialintressen bättre tas till vara och ungdomar beredasutbildning i litet mer udda hantverksyrken, om det vid sidan av gymnasiallärlingsutbildning öppnas möjligheter att inrätta s. k. hantverkslinjer.Motionären menar att regeringen bör uppdra åt () attutarbeta läroplaner i detta syfte (yrkande 1). I mofion 1981/82:2045 begär motionärernaatt beslutar att en tvåårig hantverkslinje skall inrättas i gymnasieskolan(yrkande 12). Motiveringen till yrkandet återfinns i motion 1981/ 82:2018, därdet bl. a. heter att de speciella svårigheter som föreligger med UbU1982/83:5 5 lärlingsutbildning hos hantverkare som driverenmansföretag bör till en del kunna undanröjas genom att en tvåårighantverkslinje inrättas. bör enligt motion 1981/82; 276 hosregeringen begära ett samlat åtgärdsprogram för att mer långsiktigt skapayrkesutbildningsformer inom industri och i hantverksyrken i nära anslutningtill det praktiska yrkeslivet (yrkande 2). Motionärerna menar att den s.k.lärlingsutbildningen kan återupprättas i modern form genom att exempelvis ensärskild hantverkslinje inrättas. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Som utskottet har redovisat i det föregående pågår f. n.försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. SÖ följer verksamheten ochskall för regeringen redovisa erfarenheterna av den senast den 1 september1983. Skolstyrelsen i hemställde hos SÖ omfastställande av timplan och kursplaner för Kurs för utbildning ihantverksyrken inom gymnasieskolan (specialkurs). Med hänvisning tillriksdagens beslut om lokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurser (prop.1980/81; 107, UbU 1980/81: 38, rskr 1980/81; 395) meddelade SÖ den 20 januari1982 att skolstyrelsen, efter hörande av planeringsråd och berörda yrkesräd,fick besluta att fastställa timplan och kursplaner för kurs för utbildning ihantverksyrken i huvudsak enligt det ingivna förslaget. 1 sitt beslut anfördeSÖ bl. a. att frågan om utbildningsbehovet för de i framställningen redovisadeyrkesområdena och förekommande överenskommelser om anställning underutbildningen för vissa avtalsområden borde särskilt uppmärksammas. Den aktuellautbildningen har startat innevarande hösttermin som en tvåårig specialkurs.Utbildningen anordnas som inbyggd utbildning, vilket bl. a. innebär att någotanställningsförhållande inte behöver föreligga. Specialkursen omfattar ienlighet med SÖ;s beslut en intagningsklass om 16 elever. Regeringen uppdrog åt SÖ att inomramen för lokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurser verka för att försöksverksamhetmed olika skolanknutna former av hantverksutbildning kommer till stånd. (U 1976: 10) överiämnade hösten 1981sitt principbetänkande (SOU 1981:96) En reformerad gymnasieskola. Utredningensförslag har remissbehandlats. Med hänvisning till de pågående ochej avslutade försöksverksamheterna och till att fortsatt beredning avgymnasieutredningens förslag äger rum inom avstyrkerutskottet motionerna 1981/82:274, 1981/82: 1378 yrkande 1, 1981/82:2045 yrkande12 och 1981/82; 276 yrkande 2. Som framgår av det föregåendeföreligger ett anställningsförhållande för elev i gymnasial lärlingsutbildning(jfr 2 och 14 §§ förordningen, 1980: 533. om försöksverksamhet med gymnasiallärlingsutbildning). Föreskriften om anställningsförhållande är enligtmotionerna 1981/82: 1378 yrkande 2 och 1981/82; 1596 till hinder för enfortsatt positiv utveckling av lärlingsutbild-11 1982/83. UbU1982/83:5 6 Motionärerna föreslår att sädanaåtgärder vidtas att eleverna fullt ut skall betraktas som elever med skolan somhuvudman och ej som anställda. 1 motion 1981/82: 1378 begärs dessutom att detekonomiska stödet inryms i det studiesociala systemet.Även i motion 1981/82:2104 (i denna del) ifrågasätts anställningsförhållandet.Det finns enligt motionärerna anledning att se över de villkor som råder förläriingsutbildningen, sä att flera kan ta emot lärlingar. Eftersom försöksverksamheten med gymnasiallärlingsutbildning inte är utvärderad, anser utskottet det inte lämpligt att nuändra reglerna för verksamheten i berört hänseende. Även i denna fräga villutskottet erinra om regeringens i det föregående omnämnda uppdrag till SÖbeträffande skolanknutna former för hantverksutbildning. Motionerna 1981/82:1378 yrkande 2, 1981/82; 1596 och 1981/82: 2104 i denna del bör därför avslåsav . Ett antal motioner syftar tillvissa andra förändringar i nu gällande regler för den gymnasialalärlingsutbildningen. Enligt motion 1981/82:473 kan det inte uteslutas attsvårigheterna att anordna läriingsutbildning i tillräcklig omfattning hängersamman med bidragen till de företag där utbildningen anordnas. Motionärernavill ha en utredning om lämpliga åtgärder för att öka antalet platser. En sådanåtgärd kan vara att höja bidragen till företagen. I motion 1981/82; 1786framförs tanken att förslag till kursplaner för lärlingsutbildningen börutarbetas i samråd med centrala expertinstanser för att utbildningen i ett yrkeskall bli likvärdig över hela landet. När det gäller fackteori menarmotionärerna att det kan vara lämpligt och nödvändigt att undervisning sker iform av regionala eller centrala kurser. Det yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om gymnasial lärlingsutbildning.1 motion 1981/82:774 yrkande 11 tas frågan upp om utbildning i allmänna ämnenför elever i gymnasial lärlingsutbildning. Kommunerna bör enligt motionärernavara skyldiga att erbjuda sådan utbildning och stimulera eleverna att delta iden. Beträffande det bidrag som omnämns i motion 1981/82:473vill utskottet göra klart att det avser ersättning till företaget för denutbildning som företaget meddelar. Ersättningen ges ut av kommunen som fördetta er-häller ett bidrag som beräknas med utgångspunkt i visst belopp perelev och lärotimme hos företaget. Beloppet fastställs av SÖ med ledning av detbelopp som gäller för närmast jämförliga inbyggda utbildning. Utskottet anserdet inte befogat att ändra de nu gällande reglerna härför, varför motionenavstyrks. F. n. gälleratt skolstyrelsen för varje elevs gymnasialalärlingsutbildning fastställer en kursplan efter samråd med företaget. Ikursplanen anges utbildningens mål med närmare uppgifter om vilka kunskaper ochfärdigheter utbildningen skall ge, utbildningens längd samt den huvudsakliga UbU1982/83:5 7 uppläggningen av utbildningen. Utskottet är inte berettatt biträda förslag om ändringar häruti i enlighet med vad som förordas imotion 1981/ 82:1786. När det gäller utbildning i allmänna ämnen föreskriver degällande bestämmelserna detta påpekas också i motion 1981/82:774 att enelev i gymnasial lärlingsutbildning, om han så önskar och utbildningsplats kanställas till förfogande, skall kunna byta ut en del av undervisningen iföretaget mot annan utbildning som tillhandahålls inom gymnasieskolan eller päannat sätt. I sammanhanget bör påpekas att eleverna i lärlingsutbildningen kanutgöra underlag eller del av underlag för att bilda grupp, varav följer attstatsbidrag för sådan undervisning utgår i vanlig ordning. 1 likhet medmotionärerna anser utskottet att det är viktigt att elever i lärlingsutbildningtar vara på möjligheten att även delta i reguljär ämnesundervisning igymnasieskolan. Med hänvisning till den kommande utvärderingen och deerfarenheter som kommer att redovisas beträffande elevernas deltagande iifrågavarande undervisning bör enligt utskottets mening inte några förändringarav gällande regler göras . Utskottet avstyrker därmed motion 1981/82:774yrkande 11. skall enligtgällande bestämmelser vara styrelse för den gymnasiala lärlingsutbildningensom kommunen anordnar. skall biträda skolstyrelsen i frågorsom rör verksamhetens anknytning till arbetslivet. Därvid skall planeringsrådetyttra sig till skolstyrelsen i varje viktigare fråga (jfr 6 § förordningen,1980:533, om gymnasial lärlingsutbildning). Bland de förutsättningar som enligt förordningen skallvara uppfyllda för att en sökande skall antas som elev i lärlingsutbildninggäller att det företag där den sökande har eller får anställning gentemotskolstyrelsen har åtagit sig att ge sökanden gymnasial lärlingsutbildning föryrket i enlighet med gällande föreskrifter och de beslut frän skolans sida somkan meddelas med stöd av dessa föreskrifter. Vidare skall företaget gentemotskolstyrelsen utfästa sig att ge eleven den ledighet frän anställningen somföreskrifterna för utbildningen fömtsätter och lämna den medverkan som behövsför att kontroll från skolmyndigheternas sida skall kunna utövas. Det förutsättsvidare bl. a. att företaget kan antas vara i stånd att fullgöra sitt åtagande. I motion 1981/82:774 yrkande 10 anförs attarbetsmarknadens parter måste ha insyn i lärlingsutbildningen, eftersom det häralltid föreligger ett anställningsförhållande. Särskilt viktigt är det attskolstyrelsen tar hänsyn till de fackliga organisationernas synpunkter,eftersom deras erfarenheter och kunskaper kan bidra till attlärlingsutbildningen blir sä bra som möjligt. Därför bör.ett partssammansattorgan ha godkänt utbildningen, innan skolstyrelsen beslutar om ersättning tillföretaget. Normalt skall lärlingsutbildning enligt motionen förläggas till arbetsplatser där det finns ett UbU1982/83:5 8 lärlingsavtal med berörd facklig organisation.Motionärerna yrkar att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen har anförts om behovet av att förtydliga förordningen omgymnasial lärlingsutbildning i vad avser samverkan med arbetsmarknadensparter. Utskottet har erfarit att regeringen kommer att behandlalärlingsutbildningen i den kommande budgetpropositionen. Utskottet finner medanledning härav det inte erforderligt med ett uttalande av . Motion1981/82; 774 yrkande 10 bör därför avslås av . Läroplansfrågor m. m. I motion 1981/82: 1375 anförs bl.a. att arbetarrörelsen måste verka för en demokratisk skola som tillgodoserfolkflertalets intressen. Den torftighet som möter arbetarklassens barnoch ungdom i och utanför skolan måste brytas. Motionärerna begär initiativ tillatt nya läroplaner för och gymnasieskolan utarbetas i enlighet medvad som anförs i motionen (yrkande 1 i denna del). Motionärerna vill också attriksdagen uttalar att dess utbildningsutskott bör delta i utformningen av nyaläroplaner (yrkande 2 i denna del). Med hänvisning till pågående beredning av förslag igymnasieutredningens (U 1976; 10) principbetänkande (SOU 1981:96) Enreformerad gymnasieskola avstyrker utskottet motion 1981/82: 1375 yrkande 1 idenna del. I den män regeringen eller ledamöter av läggerfram förslag om förändringar i gymnasieskolans läroplan åligger det enligtgällande arbetsordning utbildningsutskott att bereda dessa ärenden(4 kap. 8 § riksdagsordningen). Utskottet vill inte ansluta sig till förslageti motion 1981/82: 1375 yrkande 2 som syftar till att utskottet i annan ordning kandet i denna del. Imotionerna 1980/81: 1714 och1981/82:587 behandlas frågan om utbildning av fastighetsförvaltare, fastighetsskötareoch lokalvårdare. Det sker med hänvisning till de värden som bostadsrätts- ochhyresfastigheterna representerar och de mycket stora belopp som går åtför drift och underhäll av fastigheterna. Motionärerna menar bl. a. att desociala aspekterna är bristfälligt utvecklade i de utbildningar som i pä området. I motion 1980/81: 1714 begärs en utredning rörande utbildningav fastighetsförvaltare på gymnasie- och högskolenivå. Enligt motion1981/82:587 bör kompetensen hos förvaltningspersonal såsom fastighetsskötareoch lokalvårdare ytterligare ökas. Motionärerna föreslår att en utredning fär iuppgift att klarlägga de lämpligaste tillvägagångssätten för detta och vilkasamhällsinsatser som bör vidtas i detta syfte. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Utbildninginom området fastighetsförvaltning anordnas f. n. både pä UbU1982/83:5 9 gymnasieskolnivå och högskolenivå. Grundutbildning avdrifttekniker i gymnasieskolan sker pä drift- och underhållsteknisk linje(Du-linjen) och är tvåårig. Det finns även en tvåårig specialkurs ifastighetsskötsel. Inom vuxenutbildning finns en särskildyrkesinriktad utbildning. - etapp 1, vilken har som målatt utgöra grund för administrativa arbetsuppgifter inom områdetfastighetsförvaltning. Förutsättningar för att följa kursen är genomgängentvåårig kurs i fastighetsskötsel eller ekonomisk utbildning eller motsvarandekunskaper och färdigheter förvärvade genom yrkesverksamhet pä aktuellt område.Läroplanen har initierats av arbetsmarknadens parter. Det finns planer pä enetapp 2 av utbildningen. En ny tvåårig driftteknikerlinje startade inom den statligahögskolan . Utbildningen bygger på Du-linjen i gymnasieskolan. Ettför-djupningsomräde inom driftteknikerutbildningen är inriktad mot fastighetsteknikoch fastighetsförvaltning. Innevarande höst startade driftingenjörslinjen, som är enpåbyggnadslinje till driftteknikerlinjen och förlagd till de tekniskahögskolorna. Även här planeras en inriktning mot fastighetsteknik ochfastighetsförvaltning. Enligt från UHÄ inhämtade uppgifter har båda dessautbildningar tyngdpunkten inom det tekniska området men relativt stora kurserfinns inom miljöteknik, företagsekonomi, personaladministration,fastighetsförvaltning m. m. Nämnda ämnesområden ingår med avutbildningstiden i driftteknikerlinjen och av utbildningstiden idriftingenjörs-linjen. Motion 1980/81: 1714 har remissbehandlats år 1981.Yttranden över motionen har avgetts av universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), (). HSB;s riksförbund. Svenska , (), fastighetsägareförbund.Fastig-hetsanställdas förbund, prefekten vid byggnadsorganisation vid tekniska högskolan i och Sverigeskooperativa och allmännyttiga bostadsföretags förhandlingsorganisation (KAB).En sammanställning av remissyttrandena är fogad som bilaga till dettabetänkande. Av remissvaren framgår att UHÄ och SÖ samt KAB avstyrkerförslaget till utredning med hänvisning till att erfarenheter av de befintligautbildningarna, vilka alla är mer eller mindre nya, bör avvaktas. HSB, ,, och fillstyrkerförslaget om utredning. I likhet med motionärerna vill utskottet erinra om destora ekonomiska värden som representeras av hyres- ochbostadsrättsfastigheterna. Det är av intresse för det allmänna att utbildningför fastigheternas drift och underhåll anordnas pä ett tillfredsställande sätt. Rättelse: S. 9, efter rad 38 Tillkommer: I likhet sätt. 10,raderna 1 och 2 Står: vad utskottet----- nya. på raderna6-7 till: Utskottet har-------- området och finner raderna3-9 Står: men även--------- vill utskottet Rättat på raderna 10- 14 till:När det-------------- Utskottet vill peka rad 11 (17här) Tillkommer: och överväga----- på området. UbU1982/83:5 10 Utbildning för personal inomenergisektorn, såväl på produktions- som konsumtionssidan, har varit föremålför ett omfattande utredningsarbete . startade SÖen partssammansatt utredning, DRIFT 73, som lämnade förslag tillutbildning för drift- och underhällsteknisk personal inom energisektorn, bl. a.för fastighetsskötsel, pä såväl gymnasieskol- som högskolenivå. Utskottet har idet föregående redogjort för utbildningar som sedermera har startat på områdetoch finner att dessa utbildningar bör kunna tillgodose behovet av utbildning ivad avser främst det tekniska området. När det däremot gäller sådan utbildning avförvaltningspersonal som mer tar sikte pä fastighetsförvaltningens sociala ochekonomiska aspekter och i större utsträckning beaktar personalen som en socialresurs i bostadsområdena finner utskottet i likhet med motionärerna detnuvarande utbudet av utbildningar inte helt tillfredsställande. Utskottet villpeka på möjligheterna för branschorganisationerna att hos SÖ aktualiserasådana utbildningar som de bedömer som angelägna. Regeringen bör emellertidfölja utvecklingen pä ifrågavarande utbildningsområde och överväga vilka åtgärdersom behövs för att förstärka utbildningen på området. Någon särskild utredningbedömer emellertid utskottet inte som nödvändig. Vad utskottet har anfört omutbildningsbehov för viss personal inom fastighetsförvaltningens område börriksdagen med anledning av motionerna 1980/ 81: 1714 och 1981/82: 587 som sinmening ge regeringen till känna. 1 motionerna 1981/82:769 och1981/82: 1356 behandlas torvhrunschens utbildningsbehov.