bet · G601LU16 · 1982-12-31 00:00:00 — Klartär att en tillämpning måste vara synnerligen restriktiv. Huvudprincipen om attett moderbolag endast ansvarar inom ramen för sitt aktiekapital bör såledeskunna genombrytas endast i sällsynta undantagsfall. Om en annan ordningetablerades skulle grundvalarna för associationsrätten undanröjas. Förbundet anser emellertid att det, med hänsyn till denosäkerhet som råder, vore värdefullt om en utredning tillsattes som närmareutredde förutsättningarna för att ansvarsgenombrott skall kunna komma i fråga.Någon särskild lagstiftning i frågan är däremot inte påkallad. LU1982/83:16 46 bestämt avstyrka att en utredning tillsätts med uppgiftatt framlägga förslag om lagstiftning syftande till ett vidare tillämpningsområdeför s, k, ansvarsgenombrott än som finns . Inte heller kan förbundet finna att de skäl sommotionärerna framfört påkallar en översyn av lagstiftningen omkoncernbegreppet. LO framhåller flera olika åtgärdersom måste vidtas om den ekonomiska brottshgheten skall kunna förhindras. Vadgäller förslaget i motion 1713 anser LO att alla möjligheter, som syftar tillatt få rätsida på den mycket allvarliga utvecklingen, bör tas till vara. LOinstämmer med motionärernas krav om en översyn av koncernbegreppet och fråganom ansvarsgenombrott i koncerner. I den förra frågan finns goda skäl attinbegripa styrelseproblematiken för vissa bolagskonstruktioner utan styrelseroch därmed också sämre insyn och inflytande för de anställda. Önskemålet om införande av en s. k. haftungregel handlarenligt LO om något väsentligt annat än direkt ekonomisk brottslighet. I och försig är köp och försäljning en del av det ekonomiska livet. De flesta köp ochförsäljningar får även utifrån samhällets, andra näringsidkares och anställdassynvinkel betraktas som positiva. Försäljning av delar av en rörelse,inventarier och andra värden som panträtter, varumärken etc. kan vara led i enockså från samhällets sida önskvärd strukturell förändring. Det innebär dockinte att missbruk inte har förekommit och förekommer. Återvinningsreglerna ikonkurslagen är ett medel mot sådant missbruk. Ett problem med haftungregeln ligger enligt LO i att detmånga gånger är svårt att identifiera skulderna i förhållande till de olikasubstansvärdena. Det problemet blir större ju äldre substansen och skuldernaär. Ett annat problem ligger i att skulder kan ha erhållits genom upptagande avkredit i viss substans tillhörande företaget. Om krediten utnyttjas tillförvärv av inventarier, råvaror, insatskomponenter, ideella rättigheter osv.blir det svårt att överföra skulderna till de köpta varorna vid en eventuellförsäljning. Kreditgivaren är säkert inte beredd att försämra sin säkerhet.Däremot blir också vanliga och önskvärda försäljningar av del av företagavsevärt försvårade till ett pris som knappast är försvarbart. LO ser därförinte någon möjlighet att införa en haftungregel och avvisar därför motionensförslag i detta avseende. TCO anser att det nu är nödvändigtmed en översyn av koncernbegreppet i enlighet med de förslag som framläggs imotion 1713. Det specialproblem med s. k. haftung som behandlas i motion 1582torde även komma att behandlas i en sådan översyn. , vartill /SR hänvisar,framhåller att vad som anförs i motionerna överensstämmer med erfarenheterna omutvecklingen av näringshvet och den ekonomiska brottsligheten. Det är ocksåriktigt att begreppet koncern är olika i ohka lagar och att enhetliga regleralternativt LU1982/83:16 47 fast praxis saknas om ansvarsgenombrott. En översyn avdessa frågor är därför påkallad. Frågan finns visserligen berörd i denarbetande kommis-sionsanslagsutredningens direktiv, men den är möjHgen såomfattande att den förtjänar brytas ut till en särskild utredning. har inget att erinra mot förslagen om att riksdagenhos regeringen begär en översyn av koncernbegreppet och frågan om ansvarighet. Bulvanskap (mot. 1239 och 1582 yrk. Riksåklagaren, ,, . CentralorganisationenSACO/SR, och hotell- ochrestaurangförbund ställer sig negativa till motionsförslagen. En mer allmänöversyn av frågor om bulvanskap förordas av rikspoHsstyrelsen,brottsförebyggande rådet, och . TCO,LO, och Hotell-och restauranganställdas förbundtillstyrker bifall till motion 1239. Riksåklagaren hänvisar till att defrågor som tagits upp i motionerna kommer att i allt väsentligt behandlas vidutredningen om vidgade möjligheter att meddela näringsförbud. () anser motbakgrund av omfattningen av bulvaner i oseriösa eller rent kriminellasammanhang det vara värdefullt med en översyn av nuvarande bestämmelser ochnäringslivsnormer beträffande bulvaner. Vid en sådan översyn bör enligt RPSdock beaktas att en lagstiftning som förhindrar användande av bulvaner ochmotsvarande ställföreträdare eller en generell kriminalisering av bulvanskapeti vid bemärkelse av rent civilrättsliga skäl kan vara svår att genomföra.Svårigheterna sammanhänger med att bulvanliknande konstruktioner kan vara ettsätt att driva näring. Om man, i stället för genom en generell lag, skall kunnakomma till rätta med avarterna vid bruk av bulvaner i vid bemärkelse synesenligt RPS två lösningar på problemet föreligga. En möjHghet är en lagstiftningriktad mot de bulvanförhållanden som lagstiftaren vill förhindra eller skaparestriktioner för. En annan lösning är ett utökat straffansvar - eget ansvareller medverkansansvar - för bulvaner (liknande) som begår oegentiigheter. Denförsta lösningen skulle kunna innebära att bulvanförhållanden inom vissaägande/förfogandeförhållanden inte accepteras. Ett exempel är att förbjudaudandsboende svenskar att med bulvans hjälp driva näring i . Ett annatär att förbjuda bruket av bulvan i affärstransaktioner, där bulvaners endaprestation är att fungera som offentlig motpart. Ett tredje är att begränsamöjligheten att använda bulvaner vid handel med värdepapper. När det gäller ett förändrat straffansvar konstaterar RPSatt bulvaner inte sällan döms för de kriminella gärningar de har begått (dvs.för eget brott). Det är ofta en straffmätningsfråga om allmänpreventionen skallha en begränsande effekt på de illegala eller oseriösa bulvanskapen. LU1982/83:16 48 fastighetsaffärer är bulvanen ansvarsskyldig så snart hanär lagfaren ägare till fastigheten. En liknande regel skulle enligt RPS kunnatänkas även på andra områden, exempelvis inom värdepappershanteringen ochdrivandet av företag. En registrering som fastställer de formellarättsförhållandena skulle givetvis ha en klart hämmande effekt på bruket avbulvaner eftersom den rätte ägaren ej skulle kunna lita på bulvanen.Beträffande förändrat medverkansansvar är att märka att ett vidgatmedverkansansvar för bulvaner inte kan tillskapas utan att en sådanlagstiftning får effekter i andra medverkanssituationer. En eventuell utredning bör därför enligt RPS också fådirektiv dm att överväga riktade åtgärder mot oönskade bulvanliknandeförhållanden. a. bör utredas möjligheten att genom en effektiv registreringkunna uppdaga bulvaner. Kontrollaspekten är nämligen viktig om ett förbud motbulvaner skall införas. ()anför att bulvanskapet är en mycket gammal rättsfigur och i stort settoreglerat. BRÅ anser att vid bekämpande av ekonomisk brottslighet svårigheternamed bulvanförhållanden har blivit allt mer påtagliga. Olika skydds- ochkontrollregler sätts ur spel. Ån allvarligare är att tilltron tillmyndigheternas förmåga att förhindra vissa personers framfart undergrävs genomlättheten att agera genom bulvan. MöjHgheten att verka genom bulvan synes inte,heller vara något som förtjänar rättsordningens stöd. BRÅ anser därför atttiden nu är mogen att överväga möjligheterna att förhindra användningen avbulvaner i vissa fall. Frågan är emellertid komplicerad. Speciellt de civilrättsligaverkningarna är svåröverskådliga. BRÅ betonar i sammanhanget vikten av väl utbyggda registeröver företag. Exempel på sådana register är aktiebolagsregistret ochbasregistret över företag och organisationer (). För att kunna fungera someffektiva hjälpmedel vid bekämpning av ekonomisk brottslighet är det enligt BRÅnödvändigt att registren ger möjlighet att efterforska olika företrädare förföretag via sökning på person, exempelvis för att kartlägga oäkta koncernereller spåra användandet av bulvaner. BRÅ anser att bulvanproblematiken med nödvändighet måstebehandlas av näringsförbudsutredningen under dess arbete med ett utvidgatnäringsförbud. BRÅ vill därför ifrågasätta om det inte kunde vara lämpligt attge utredningen tilläggsdirektiv att i en vidare mening studera bulvanförhållandenoch remedier mot sådana. Å andra sidan är det möjligt att ett sådantutredningsuppdrag måste bedömas som så omfattande att näringsförbudsutredningenshuvudarbete skulle avsevärt fördröjas. Under sådana omständigheter torde ensärskild kommitté vara att föredra. När det gäller yrkandet om en generell kriminalisering avbulvanskap vill BRÅ tillägga att olika civilrättsliga regler, exempelvis atträttshandlingar företagna av bulvan blir ogiltiga, eller olika fall avbetalningsansvarighet för LU1982/83:16 49 bulvaner kan vara väl så effektiva som en kriminalisering.Ett fördjupat studium av problemen torde bli nödvändigt. Det är ocksåbetydelsefullt att man söker ta ett samlat grepp över såväl det civilrättsligasom det straffrättsliga området. () anförinledningsvis att inom skatterätten finns vissa regler och praxis när detgäller bulvanförhållanden. Enligt RSV:s mening torde gällande materiellabestämmelser ge möjlighet att åsätta huvudmannen taxering i de fall dennekunnat disponera över inkomsterna av bulvanens verksamhet, I praktiken harsvårigheterna för det allmännas representant i stället legat i att skaffa frambevisning i de fall bulvan använts i illojalt syfte, I sådana fall ingårutnyttjandet av bulvan i ett planerat skatteundandragande, varvid vissatransaktioner mellan huvudman och bulvan noga döljs för utomstående. Syftetdärmed är, fortsätter RSV, att få bulvanen att framstå som en självständigtagerande person och inte som ett redskap för huvudmannen. Bevisproblemen ärnaturligtvis särskilt stora när, som ofta är fallet, en svensk huvudman har ettbolag eller en person i utlandet som bulvan och då speciellt när bulvanen harsitt hemvist i något land, där lagstiftningen i praktiken inte medger någoninsyn i företagens ekonomiska förhållanden. Svårigheterna för det allmännasrepresentant att klarlägga om ett bulvanförhållande över huvud taget föreliggerär i sådana fall mycket stora. Ån svårare är det enligt RSV naturligtvis attbeloppsmässigt precisera och inför domstol förete tillräcklig bevisning om deverkliga ekonomiska transaktioner som förekommit. Även i de fall bulvanen harhemvist här i riket kan möjligheterna att ta fram erforderlig bevisning varasmå i de fall transaktionerna mellan bulvan och huvudman antingen dolts ellergetts en felaktig rubricering, RSV framhåller att utredningar som endast medför attbulvanen påförs skatt i vissa fall ter sig meningslösa. Det har förekommit falldär medellösa personer med stora skatteskulder bedrivit relativt omfattanderörelse och avsiktligen underlåtit att redovisa och betala de skatter ochavgifter som följt av verksamheten. Större delen av verksamhetsöverskottet hartillfallit en annan person, som kan misstänkas vara huvudmannen, t. ex. på såsätt att denne köper utställda fakturor till rabatterat pris eller på annatsätt finansierar rörelsen. Ett näringsförbud för bulvanen medför endast attdenne utbyts mot en annan person i samma situation. Enligt RSV:s mening bör en lagstiftning mot bulvanskapinnefatta regler som underlättar utredning och bevisning. RSV hänvisar till attBRÅ i promemorian Utlandsbeskattning 1 (PM 1980:3) bl. a. föreslagitbevisregler som syftar till att underlätta för det allmännas representant attföra talan i skattemål rörande transaktioner med utländska kontrahenter. Enligt RSV bör det övervägas att även i andra fall än vidutlandsaffärer omfördela bevisbördan. När det t. ex. gäller prövning av enbulvans solvens åläggs det allmännas representant stora beviskrav iskattedomstolarna trots LU1982/83:16 50 att kontroll av kreditvärdighet är ett normalt inslag vidaffärstransaktioner av någon omfattning. Större krav torde ställas påhuvudmannen när det gäller att prestera bevisning. Sammanfattningsvis ställer sig RSV tveksamt till om förbudmot bulvanskap är ett effektivt medel att komma till rätta med det påtalademissbruket. De illojala verksamheter som beskrivs i motionerna torde i deflesta fall redan bedrivas på sådant sätt att bulvanskapet måste döljas. Ettförbud torde i sådana fall inte ha någon större verkan. Däremot bör utredas omregler kan införas som underlättar undersökningar rörande bulvanförhållandenoch som anpassar beviskraven i här aktuella mål till vad som är rimligt motbakgrunden av hur seriösa affärstransaktioner går till. påpekar inledningsvisatt användandet av bulvaner är vanligt vid många olika former av ekonomiskverksamhet. Om ett bulvanförhållande verkligen föreligger kan emellertidenligt hovrätten ofta vara vanskligt att avgöra och svårt att upptäcka.Hovrätten anser det angeläget att man tar till vara alla möjligheter attingripa mot ekonomisk brottslighet. Bulvanskap är emellertid inte ett heltentydigt begrepp och förekommer dessutom i många olika former. Hovrätten villdärför ifrågasätta om den rätta vägen är att införa ett generellt förbud motanvändningen av bulvaner och om åsyftad verkan uppnås med ett sådant förbud.Redan nu finns möjligheter att med tillämpning av regler ommedverkansansvar i en ej oväsentlig utsträckning komma till rätta med det imotionerna åsyftade problemet. Hovrätten hänvisar också till detutredningsarbete som pågår beträffande utvidgade regler om näringsförbud. Under hänvisning till det anförda avstyrker hovrättenförslaget om en särskild utredning för att överväga generella regler motanvändandet av bulvaner. kommunstyrelseframhåller att det finns starka skäl för att förstärka samhällets möjlighetertill ingripanden mot bulvaner och ansluter sig därför till förslaget i motion1239, Däremot saknas enligt kommunstyrelsen underlag för ett ställningstagandetill förslaget i motion 1582, En minoritet inom kommunstyrelsen har i två avvikandemeningar (m resp, fp) ansett att någon utredning i frågan inte är påkallad, framhålleratt det otvivelaktigt är riktigt, som påtalas i motionerna, att bulvan användsi samband med ekonomisk brottslighet och att det föreligger behov av att kunnavidta åtgärder mot huvudmannen i sådana bulvanförhållanden både straffrättsligtoch civilrättsligt. Enligt är det dock osäkert om det behövssådana generella regler som förespråkas i motionerna, I straffrättsligthänseende ger medverkansbestämmelserna i möjlighet att straffahuvudmannen i ett bulvanförhållande med brottslig anknytning. Något behov avatt införa en särskild straffrättslig bulvanregel som kvalificerar huvudmannen LU1982/83:16 51 såsom gärningsman föreligger därför enligt samfundets'mening inte, Bulvanskap är alltså i huvudsak ett civilrättsligt problem, Ibetydande utsträckning råder enligt samfundet osäkerhet om bulvanskapetsrättsverkningar. En lagreglering på detta område kan därför framstå sommotiverad. Emellertid måste observeras att en sådan lagstiftning skulle kommaatt gripa in på kommissionsrättens och fullmaktsrättens områden. Samfundetifrågasätter därför om ett lagstiftningsuppdrag med så vittgående konsekvenserför centrala delar av civilrätten bör meddelas i förevarande sammanhang. Samfundet har vidare den uppfattningen att de i motionernapåtalade missförhållandena inte framför allt beror på brister i lagstiftningenutan på svårigheter att bevisa att bulvaner, som ju uppträder i eget namn, isjälva verket handlar för annans, huvudmannens, räkning. Detta problem skullekvarstå även vid en utvidgad lagstiftning om bulvanförhållanden och kan endastlösas genom att de brottsbekämpande myndigheterna tillförs ökade resurser. anför attförbudsregler och krav på tillstånd kan kringgås genom att den person som ärden verklige intressenten döljer sig bakom en annan person, vilken då utåtagerar i eget namn. konstaterar attställföreträdarskap förekommer i många former, där de flesta inte alls innebärett kringgående av en regel utan är en helt legitim åtgärd betingad avrationella affärsmässiga överväganden. Enligt har begreppet bulvan ingaskarpa konturer och saknar en allmänt vedertagen innebörd. Frågan ombulvanskapets civilrättsliga verkningar har också i doktrinen skjutits ibakgrunden. Åtskilliga gränsdragningsproblem uppstår när man behandlar bulvanskapet.Detta är av stor betydelse då man, som i motionerna, överväger enkriminalisering. En sådan åtgärd kräver nämligen att man finner exakta gränserför vad som anses vara illojala förfaranden. anser att det torde vara mycket svårtatt hitta en allmängiltig avgränsning gentemot det näraliggandekommissionsförhållandet. Tillämpningsproblem uppkommer över huvud taget när enjuridisk person skjuts in mellan huvudmannen och en medkontrahent, därför attalla kollektiva enheter har till syfte att verka för sina delägares intresse.Det gäller sålunda att från de fall, där intressenterna på ett lojalt sättanvänder bolagsformen, skilja fall av illojal karaktär. Här måste också beaktasatt rättsordningen tillhandahåller flera associationstyper i bl, a. avsiktenatt möjliggöra en ansvarsbegränsning för företagarna. Att ett företag stått under ledning av någon annan än denformella bolagsledningen torde ofta förekomma utan att det rör sig om ettbulvanförhållande. Det kan exempelvis röra sig om en person som lånat bolagetrörelsekapital och vill kontrollera verksamheten. En sådan ambition kannaturligtvis mer eller mindre förenas med en strävan att helt behärskaföretaget, utan att det finns något oegentligt i detta. LU1982/83:16 52 Det torde således finnas begränsademöjligheter att hitta en allmängiltig och precis definition av illojalabulvanskap som fyller kraven på skäliga rättssäkerhetsgarantier. Utanen sådan snäv definition finns också enligt risker för attäven sådana förfaranden fångas in som är grundade på rationella affärsmässigaöverväganden. Frågan om ett bulvanförhållande har existerat eller inte ärdessutom förknippad med stora bevissvårigheter. Inte annat än i begränsadeundantagssituationer torde det kunna klarläggas om ett bulvanförhållande harförelegat eller ej. En kriminaHsering av bulvanskap i allmänhet riskerar därföratt få rent skadliga effekter i vissa fall och vara verkningslös i de falllagstiftningen ytterst syftar till att åtkomma. Mot bakgrund av vad som anförts anser Industriförbundetdet inte ändamålsenligt att genomföra en generell kriminalisering avbulvanförhållanden. I den mån empiriska analyser visar att regleruppenbarligen kringgås genom användande av bulvaner får i stället åtgärdervidtas på resp. regelområde. TCO uttalar att svårigheterna medbulvanförhållanden har blivit alltmer påtagliga när det gäller ekonomiskbrottslighet. Olika kontrollregler sätts på detta sätt ur spel. Ävenallmänhetens tilltro till myndigheternas möjligheter att komma till rätta medekonomisk brottslighet undergrävs på ett allvarligt sätt på grund av att det ärså enkelt att använda sig av bulvaner i olika sammanhang. Det är därför enligtTCO:s mening angeläget att en utredning i enlighet med kraven i motion 1239tillsätts. De specialproblem som behandlas i motion 1582 torde även komma attinrymmas i en sådan utredning. LO framhåller att det för att manskall komma till rätta med användandet av bulvaner, i syfte att vilseledamyndigheter och samhället i övrigt, krävs dels ökade utredningsresurser förfastställande av att ett bulvanförhållande föreligger, dels ändrade rättsreglersom medför ansvar för huvudmannen. Vad gäller utredningssidan bör enligt LO berördamyndigheter, skattemyndigheter, kronofogdemyndigheter och polis, få ökaderesurser för att upptäcka och avslöja bulvanförhållanden. Dessa resurser kanfrigöras genom omprioriteringar och omdispositioner av berörda myndighetersverksamheter. LO anser att de regler som i vissa fall kanförhindra användandet av bulvaner, reglerna om betalningsansvar för vissaskatter och vissa avgifter och återvinningsreglerna vid konkurs, dels kananvändas effektivare om bulvanskap upptäcks, dels förändras så att effekternaför huvudmannen blir större än . Ett bättre utnyttjande avåtervinningsreglerna vid konkurs där staten är borgenär är angeläget. a. ske genom ett bättre och effektivare informationsutbyte mellan myndigheteroch konkursförvaltare. När det gäller betalningsansvar för skatter och avgifterbör ansvaret utsträckas till bulvanens huvudman. Betalningsansvar för enbartbulvanen är LU1982/83:16 53 oftast ett ineffektivt hinder mot bulvanskap, då bulvanenoftast saknar tillgångar. Skulle däremot bulvanens huvudman riskera ettbetalningsansvar är fördelen med ett bulvanförhållande inte lika stor. LO är inte övertygad om att en generell kriminalisering avbulvanskap som föreslås i motion 1582 har några preventiva effekter i sig.Enligt LO bör i stället bulvanens huvudman solidariskt med bulvanen bäraansvaret. Detta bör medföra att intresset av att använda bulvaner bör blimindre, framför allt om risken för avslöjande ökar. LO påpekar vidare att reglerna om näringsförbud bör ändrasså att användandet av bulvaner försvåras. Näringsförbudet avser inte självaaktieägandet. En oseriös person kan genom bolagsstämman i praktiken fortsättamed näringsverksamhet så länge man inte kan visa att bolagsstämman sätterotillbörliga gränser för den verkställande ledningens verksamhet. Därför börnäringsförbudet utökas med förbud att inneha aktier som svarar mot en väsentligandel i företaget. Det krävs enligt LO såväl ökade resurser för att utredaförekomsten av bulvanförhållandena som förändrad lagstiftning, LO tillstyrkersåledes förslaget i motion 1239, /SR hänvisar till ett yttrandefrån , vari framhålls att det är angeläget att man kommer till rätta medde missförhållanden som bulvanskap kan innebära, pekar påutredningsarbetet beträffande en vidgning av möjligheterna att meddelanäringsförbud och anför att även andra bulvanproblem såsom skenöverlåtelser isyfte att förhindra verkställighet avseende fast egendom eller missbruk avkommissionärsbolagskon-struktioner kan förtjäna att utredas. äremellertid tveksam till om det är lämpligt att försöka åstadkomma en lag somgenerellt kriminaliserar användande av bulvaner. Slutligen vill framhållaatt, oavsett om bulvanförhållanden regleras i lagstiftningen eller inte, denekonomiska brottsligheten kan bekämpas effektivt endast om rättsväsendettillförs erforderliga förstärkningar. fastighetsägareförbimdfinner inte skäl tala för införandet av en lagstiftning som allmänt förhindraranvändandet av bulvaner eller en generell kriminalisering av bulvanskap. Detkan nämligen finnas skäl för att en huvudman i vissa situationer vill dölja sinidentitet. Önskemålet att förhindra ett kringgående av lagstiftningen och attkomma till rätta med missbruket att använda bulvaner nås enligt förbundetsuppfattning främst liksom genom införande av bestämmelser i varjesärskild lag där behovet av förbud kan anses vara motiverat. Med anledning av uttalandet i motion 1239 attvitesförelägganden i vissa situationer inte är meningsfulla på grund av att densom förelagts föreläggande överlåter objektet, pekar förbundet på att undersenare år lagstiftaren på olika områden inom hyres- och fastighetsrätten harinfört bestämmelser som innebär att beslut från viss myndighets sida att utföraviss LU1982/83:16 54 prestation på äganderättsobjektet skall gälla ävengentemot ny ägare av objektet. Exempel härpå finns intagna i lagen om påföljderoch ingripanden vid olovligt byggande och bostadssaneringslagen. Sammanfattningsvis delar förbundet inte motionärernasuppfattning om införande av en generell lagstiftning mot eller kriminaliseringav bulvanskap. Förbundet förespråkar i stället att särskilda förbud motbulvaner införs direkt i den lagstiftning där missbruk kan bedömas förekommas.