bet · G601CU25 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:25 om vissa ändringar i fråga om markvillkoret m. m. isamband med statliga bostadslån (prop. 1982/83:118) Regeringen har i proposition1982/83:118 () föreslagit att 1. godkänna deändringar i fråga om markvillkoret som i regeringsprotokollet förordats, 2. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om ändrade regler förproduktionskostnadsanpassad belåning för förhandlingsentreprenader, 3. godkänna de iregeringsprotokollet förordade ändringarna av villkoren beträffande bostadslånför förhandlingsentreprenader och egenregibyg-gen, 4. godkänna denförlängning av möjligheten till produktionskostnadsanpassad belåning avegenregibyggen som i regeringsprotokollet förordats. 2 Motionerna m. m. dels deunder allmänna motionstiden väckta mofionerna 1982/83: 360 av m.fl. (m) vari såvitt nu är i frågahemställs (8) att avskaffar de s. k. mark- och konkurrensvillkoren, 1566 av m. fl. (s)vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om konkurrensvillkoret för statliga bostadslån, 1632 av m.fl. (c) vari såvitt nu är ifråga hemställs (4) att beslutar upphäva bestämmelserna omproduktionskostnadsprövning av styckebyggda småhus, 2100 av och (båda fp) vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i denna motion anförts om temporär förlängning av markvillkoret vidbostadslångivningen, dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1982183: 2246 av och (båda fp) vari hemställs attriksdagen beslutar avslå förslaget i proposition 1982/83:118 om att markvillkoretskall återinföras i saneringsområden m. m., 1 1982/83. CU1982/83:25 2 2247 av () vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utformningen av det kommunala inflytandet i bostadsrättsföreniiigar m.m., 2248 av m. fl. (c) varihemställs att beslutar avslå hemställan 1 i proposition 1982/83:118, 2249 av m.fl. (m)vari hemställs att avslår proposition 1982/83:118. TiU utskottet har inkommit fyraskrivelser med anledning av propositionen. och har hemställt att utskottet måtte avstyrkaförslaget i propositionen om att införa ett markvillkor i saneringsområden.Svenska byggnadsentreprenörföreningen har hemställt att utskottet verkar föratt rinark- och konkurrensvillkoret avskaffas. Näringslivets byggnadsdelegationhar bl. a. hemställt att utskottet måtte ombesörja erforderlig utredning av defrågor som behandlas i propositionen. Markvillkoret i samband med statligbostadslångivning innebär i princip att bostadslån endast medges om kommun harförmedlat den mark som skall bebyggas. Dispens från markvillkoret kan medges avlänsbostadsnämnd efter ansökan av kommun, om det finns starka skäl. Villkoretgäller f. n. endast i exploateringsområden, dvs. i områden utan samlad äldrebebyggelse. Markvillkoret gäller dock inte om lånesökanden ägt marken ellerinnehaft den med tomträtt om ansökan om bostadslånges in före . I propositionen föreslås att markvillkoret införs även isaneringsområden dock att mark i sådana områden som har förvärvats före den 9februari 1983 undantas om låneansökan lämnas in före den 1 juli 1985.Beträffande markvillkorets tillämpning i exploateringsområden föreslås attövergångstiden ges samma utformning som beträffande saneringsområden, dvs.låneansökan skall ha lämnats in före den 1 juh 1985. För s. k. styckebyggda småhus lämnas enligt huvudregelninte lån om markförvärvet är förenat med villkor om leverans av hus ellermateriel från viss byggintressent. Fram till gäller ettundantag från denna regel. I propositionen förordas att det nuvarandeundantaget från markvillkoret i fråga om lån för styckebyggda småhus förlängs.Undantaget föreslås gälla såväl i exploaterings- som saneringsområden och iärenden i vilka beslut meddelas senast den 30 juii 1985. Regeringens förslag avseende återinförande avmarkvillkoret i sanerings-områden motiveras med att det inflytande överbostadsbyggandet i sådana CU1982/83:25 3 områden som kommunerna nu har inte är till fyllest.Kommunernas prövning avseende dispens från markvillkoret beträffande sådanafrågor som överlåtelsepriser, lägenhetsfördelning och gårdssanering beaktas f.n. inom ramen för det kommunala inflytandet i lämplighetsfrågor enligtbostadsfinansieringsförordningen. De nuvarande reglerna ger enligtbostadsministern inte kommunerna de erforderliga möjligheterna att fördelamarken på ett sätt som står i överensstämmelse med de mål som kommunen harställt upp för sin bostadsförsörjning. Genom att återinföra markvillkoret isanerings-. områden anges kommunerna få ett reellt inflytande övermarkanvändningen och angränsande frågor och kan därigenom styrabostadsförsörjningen på ett. sådant sätt att vissa av de mål samhället harställt upp främjas: I fem motioner behandlas frågan om behovet ochutformningen av ett markvillkor. I den under allmänna motionstiden väcktamotionen 360 (m) yrkande 8 föreslås att markvillkoret avskaffas. Med anledning;av den nu behandlade proposifionen har väckts tre motioner i vilka yrkas attriksdagen avslår regeringsförslaget (yrkande 1 i propositionen) om attmarkvillkoret skall återinföras i saneringsområden samt att övergångstiden förundantaget från markvillkoret i exploateringsområden skall förkortas m. m;Yrkanden med denna innebörd förs fram i motionerna 2246 (fp), 2248 (c) och 2249(m); I den under allmänna motionstiden väckta motionen 2100 (fp) yrkas att dettemporära undantaget från markvillkoret avseende styckebyggda småhus iexploateringsområden förlängs . Utskottet tar först upp förslaget i mofion 360 (m) yrkande8 om att markvillkoret skall avskaffas. Motionärerna motiverar sitt förslag bl.a. med att markvillkoret syftar till att förhindra byggande i enskild regi ochatt effekterna av villkoret också blivit att kommunerna utökat sitt engagemangi bostadsbyggandet. Enligt motionärernas uppfattning skapas förutsättningar förett bättre bostadsbyggande om enskilda företag återigen ges möjlighet attplanera sin verksamhet på . Utskottet kan inte dela motionärernas uppfattning om attmarkvillkoret skall avskaffas. Som i skilda sammanhang anförts är syftet medmarkvillkofet att förbättra kommunernas möjligheter att styraplangenomförandet, att möjliggöra en markfördelning och eliminerakonkurrensen om exploateringsmark. Denna principiella inställning om behovet avett markvillkor har tidigare stötts av en bred riksdagsmajoritet (s, c, fp,vpk). Utskottet kan inte dela motionärernas övergripande inställning sominnebär att det kommunala inflytandet över bostadsbyggandet skall minska ellerhelt träda tillbaka. Den av en bred riksdagsmajoritet tidigare hävdade uppfattningenom behovet av ett kommunalt inflytande över bostadsbyggandet äger enligtutskottets uppfattning alltjämt giltighet. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion 360 (m) yrkande 8 såvitt avseravskaffande av markvillkoret. I det följande behandlar utskottet vad ipropositionen och i motioner föreslagits om den närmare utformningen avmarkvillkoret. 1* 1982/83. CU 1982/83:25 4 Regeringsförslaget om ett återinförande avmarkviljkoret i saneringsområden samt förkortning av övergångstiden förundantaget avseende exploateringsområden har som framgått ovan möttinvändningar i motioner (m), (c) och (fp). Utgångspunkten för förslageni,motionerna är att målet bör vara att få till stånd en ökning avnyproduktionen och att denna målsättning inte främjas av reglerna om ettåterinfört markvillkor. I en av motionerna anförs att markanvändningen ikommunerna i första hand skall styras med hjälp av den fysiska planeringen. Utskottethar självfallet ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller att fåfill stånd eri ökning av bostadsbyggandet. Utskottet kan emellertid inte delamotionärernas negativa inställning till ett ökat kommunalt inflytande för attfå detta byggande till stånd. Av undersökning om effekternaav mark- och konkurrensvillkoren, redovisad , framgår attstyrelsen anser att markvillkoret är en betydelsefull grund för kommunens mark-och bostadspolifik. Utskottet finner det väsentligt att kommunerna ges ettreellt inflytande över markanvändningen m. m. De nuvarande reglerna är enligtutskottets mening inte till fyllest. Utskottet delar den i propositionen framfördauppfattningen om att markvillkoret med de temporära undantag som föreslagits ipropositionen bör införas i saneringsområden. Utskottet har heller ingeninvändning mot vad i propositionen förordats om markvillkoret i exploateringsområdensamt om utformningen av dispensreglerna. Med det anförda avstyrks motionerna2246 (fp), 2248 (c) och 2249 (m), den sistnämnda i motsvarande del. motion 2100 (fp) anförts om temporär förlängning av undantaget frånmarkvillkoret i exploateringsområden avseende styckebyggda småhus hartillgodosetts genom vad i propositionen föreslagits. Konkurrensvillkoret som gäller sedan mitten av1970-talet innebär att bostadslån för nybyggnad av annat hus än småhus somskall bebos av lånesökanden utgår endast om byggnadsarbetena upphandlas genominfordrande av anbud och genom prövning och antagande av anbud utan föregåendeförhandling med anbudsgivare. Från konkurrensvillkoret har undantag gjorts avtemporär natur. Ipropositionen om riktlinjer för bostadspolitiken (prop.1974:150) angavssammanfattningsvis att ett grundläggande syfte med konkurrensvillkoret var attsfimulera tävlingsmomentet i upphandlingen och motverka osundakonkurrensbegränsningar samt tjäna till upplysning i fråga om skähg kostnadsnivå.Byggherrens principiella frihet att välja entreprenör avsågs inte inskränkas.Byggherren skall inte vara bunden vid den som lämnar det lägsta och därmed dettillsynes mest fördelakfiga anbudet. Hans prövning skall i stället varaaffärsmässig och på ett allsidigt sätt omfatta alla faktorer CU1982/83:25 5 som påverkar slutprodukten både kostnads-, kvalitets- ochmiljömässigt. I motion360 (m) yrkande 8 föreslås att konkurrensvillkoret upphävs. Även om vissa undantag gjorts avseende tillämpningen avkonkurrensvillkoret kan utskottet inte stödja förslaget om att det skallavskaffas. Motionärerna anför att effekten bl. a. av konkurrensvillkoret blivitatt kommunerna utökat sitt engagemang i bostadsbyggandet. I skilda sammanhanghar en bred riksdagsmajoritet anslutit sig till uppfattningen om vikten av ettkommunalt engagemang avseende bostadsförsörjningen. Motionärerna delaruppenbarligen inte denna uppfattning. Utskottet finner inte anledning tillstyrka det nu behandladeyrkandet. Enligt utskottets uppfattning bör som en huvudregel alltjämt ettkonkurrensvillkor uppställas som förutsättning för bostadslån. 3.3 Produktionskostnadsanpassad belåning m. m. I propositionen behandlas ävenfrågan om den produktionskostnadsan-passade belåningen och dess koppling tillkonkurrensvillkoret. Bostadsministern anser att produktionskostnadsanpassadbelåning, som enligt huvudregeln tillämpas vid nybyggnad av hyres- ochbostadsrättshus samt gruppbyggda småhus i princip bör användas för att främjaupphandling i konkurrens. Dock anses i vissa fall upphandling efter förhandlingkunna innebära sådana fördelar att även projekt med denna upphandlingsform börkunna medges produktionskostnadsanpassad belåning. Som exempel nämns när bostadsområdenbyggs ut etappvis. I propositionen förordas därför att nuvarande temporäramöjlighet att erhålla produktionskostnadsanpassad belåning görs permanentavseende projekt i vilka byggnadsarbetena upphandlas efter förhandling, omansökan om lån lämnas in till förmedlingsorganet efter utgången av februari1983. Vad beträffar projekt som byggs i egen regi föreslås ipropositionen att sådana projekt bör få produktionskostnadsanpassad belåningunder , dvs. byggnadsarbetena skall påbörjas före den 1 juli1985. Detta innebär en förlängning av den nuvarande tidsbegränsade regeln omnär produktionskostnadsanpassad belåning skall kunna medges. I propositionen föreslås även vissa ändringar av villkorenbeträffande bostadslån för förhandlingsentreprenad och egenregibyggen. Vidareanmäls att den temporära möjlighet som finns till en högre belåning förstyckebyggda småhus än som följer av normalreglerna inte förlängs. I motion 2249 (m) yrkas avslag på propositionen i desshelhet sålunda även på förslagen om produktionskostnadsanpassad belåning m. m.Motionärerna anför att denna typ av belåning kan bidra till ökade kostnaderför samhället och innebär en ökning av samhällets generella stöd fill bostadsbyggandet. Utskottet finner det motiverat att denproduktionskostnadsanpassade belåningen utvidgas till att omfatta även projektsom upphandlats efter CU1982/83:25 6 förhandling och temporärt även projekt som byggs i egenregi. Utskottet kan inte dela motionärernas allmänt negativa inställningavseende den produktionskostnadsanpassade belåningen. Tvärtom delar utskottetuppfattningen i propositionen om att reglerna för bostadslånen bör utformas såatt en stimulans av nyproduktionen av bostäder kommer till stånd. Utskottetnoterar motionärernas ovilja att rnedverka till åtgärder som bidrar till ettökat bostadsbyggande. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2249 (m)såvitt nu är i fråga. Utskottet ansliiter sig såliinda till vad ipropositionens hemställan, punkterna 2-4, föreslagits. Förslaget i motion 1566 (s) om en förlängning t. o. m. den30 av de temporära möjligheterna att erhållaproduktionskostnadsanpassad belåning har tillgodosetts genom det ipropositionen framlagda förslaget. Utskottet har ovan tillstyrkt dettaregeringsförslag. Även vad i motion 1632 (c) yrkande 4 föreslagits omupphävande av vissa regler för belåning av styckebyggda småhus har tillgodosetts i den nu framlagda propositionen. ' 3.4 Det kommunala inflytandet i bostadsrättsföreningar I motion 2247 (s) föreslåsriksdagen söm sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omutformningen av det kommunala inflytandet i bostadsrättsföreningar m. m.Mofionären föreslår en ändring i lagen (1947:523) om kommunala åtgärder fillbostadsförsörjningens främjande. Bostadsrättsföreningar kan i vissa fall få bostadslån förny- och ombyggnad av låneunderlaget. Som förutsättning för dettagäller bl. a. att föreningen arbetar utan enskilt vinstsyfte och att mer änhalva antalet ledamöter från föreningens bildande representerarbostadskooperativ riksorganisation eller förening som är ansluten till ensådan organisation eller som är fristående i förhållande till byggintressenter.Vidare gäller som förutsättning att kommunen ufséren ledamot och en revisor ochsuppleanter för dessa att ingå i föreningens styrelse frånföreningens bildande till dess förflutit från utbetalningen av lånet.Länsbostadsnämnden får medge att insyn sker på annat sätt än genomstyrelseledamot eller revisor. är kommun enligt den ovan nämndalagen skyldig att utöva insyn i bostadsrättsföreningars verksamhet. Tidigareförelåg ingen sådan skyldighet. Förslag om utformningen m.m. av de nu gällande reglerna omdet kommunala inflytandet i bostadsrättsföreningar behandlades och godtogs avriksdagen och civilutskottet (CU 1981/82:41) . Enligt utskottets uppfattning finns emellertid anledningatt effekterna av den nuvarande ordningen utvärderas. En sådan utvärdering börkunna göras av bostadskommittén eller i annat lämpligt sammanhang. CU1982/83:25 7 resultatet av denna utvärdering bör föreläggas riksdagen.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. 1. beträffandeavskaffande av markvillkoret attriksdagen avslår motion 1982/83:360 yrkande 8 såvitt nu är i fråga, 2. beträffande ändringar i frågaom markvillkoret såvitt fråganinte behandlas under 3 nedan attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1982/83:2246, 2248 och 2249 den sistnämnda motionen såvitt nu är i frågagodkänner de ändringar som i regeringsprotokollet förordats, 3. beträffande visst undantag frånmarkvillkoret i exploaterings områden såvitt frågan inte behandlats under 2 ovan bifall till regeringens förslag och med anledning av motion1982/83:2100 godkänner den ändring som i regeringsprotokollet förordats, 4. beträffandeavskaffande av konkurrensvillkoret attriksdagen avslår motion 1982/83:360 yrkande 8 såvitt nu är i fråga, 5. beträffande ändrade regler förproduktionskostnadsanpassad belåning och av villkoren för bostadslån m. m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag med anledning av motionerna1982/83:1566 och 1632 yrkande 4 och med avslag på motion 1982/83:2249 såvitt nuär i fråga, godkänner vad i regeringsprotokollet förordats, 6. beträffande det kommunalainflytandet i vissa bostadsrättsför eningar attriksdagen med anledning av motion 1982/83:2247 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. På civilutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (), (), Per (), (), ToreClaeson (vpk), (), (), (),() och (). CU1982/83:25 8 , ,och (alla m) anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 3 börjar "Utskottet kan" och på s. 4 slutar"propositionen föreslagits" bort lyda: Genom markvillkoret har byggföretag och byggherrarförlorat möjligheterna till ett rationellt planerat byggande. Som tidigarekonstaterats har kommunerna i många fall svårigheter att klara deplaneringsuppgifter som tidigare åvilat byggföretagen och byggherrarna och somi sin tur varit en av förutsättningarna för ett bostadsbyggande av denomfattning som statsmakterna ansett önskvärt. Som anförs i moderatasamlingspartiets partimotion 360 yrkande 8 är en av förutsättningarna för ettbättre bostadsbyggande att enskilda företag återigen ges möjlighet att planerasin verksamhet på och utan inslag av onödiga regleringar.Regeringens uppfattning utgår från en ideologisk grundsyn om ett samhälle därenskilda initiativ får stå tillbaka till förmån för ett ökat kommunaltinflytande. Markvillkoret motverkar sitt syfte och försvårar och fördyrarbostadsproduktionen. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det anfördamotion 360 (m) yrkande 8 om att markvillkoret skall avskaffas. Vad gäller förslagen i den nu framlagda propositionen omåterinförandet av markvillkoret i saneringsområden m. m. vill utskottet anföra följande. Utskottet har ovan givit uttryck för sin uppfattning omatt markvillkoret bör avskaffas. Sett mot denna bakgrund saknas anledning attnärmare gå in på förslaget i propositionen. Utskottet har dock noterat attvisst undantag från markvillkoret formulerats så att villkoret i princip inteskall gälla förrän fr. o. m. halvarsskiftet 1985. Utskottet har även noteratatt som motiv för undantaget avseende styckebyggda småhus anges behovet attstimulera bostadsinvesteringarna samt sysselsättningen. Dessa motiv är enligtutskot-' tet även giltiga för att förorda att markvillkoret helt avskaffas.Ytterligare vill utskottet erinra om att när markvillkoret infördes dåvarandebostadsministern föreslog att lånesökande som ägde marken eller innehade denmed tomträtt skulle vara undantagen från markvillkoretstillämpning utan någon begränsning framåt i tiden (prop. 1974:150 s. 382).Riksdagen godkände detta förslag. I skrivelse till utskottet har vidarehemställts att markvillkoret avskaffas. Vad utskottet anfört om att villkoret bör avskaffasinnebär en anslutning förutom till den ovannämnda motionen även till de medanledning av propositionen väckta motionerna 2246 (fp), 2248 (c) och 2249 (m)om att markvillkoret inte bör återinföras i saneringsområden m. m. CU1982/83:25 9 Vad i motion 2100 (fp) anförts omvillkorets utformning saknar relevans vid den ovan anförda uppfattningen varförmotionen avstyrks. dels utskottet under 1 bort hemställa beträffande avskaffande av markvillkoret attriksdagen med bifall till motion 1982/83:360 yrkande 8 såvitt nu är i fråga,och med anledning av motionerna 1982/83:2246, 2248 och2249 den sistnämnda såvitt nu är i fråga samt med avslag på regeringens förslag och motion 1982/83:2100 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Andringar i fråga om markvillkoret . (), BirgittaHambraeus (c) och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 4 som börjar "Utskottet har" och slutar"motsvarande del" bort lyda: Utskottet delar vad i motioner (m), (c), (fp) anförts omatt de regler som f. n. gäller avseende markvillkoret är bärande. Skäl saknasdärför att ändra dessa regler. Det finns enligt utskottets uppfattning inte fogför påståendet i propositionen att de möjligheter att utöva inflytande överbostadsbyggandet i saneringsområden som kommunerna f. n. har inte skulle varatill fyllest. Det förhåller sig enligt utskottets uppfattning i stället så attsamhällets inflytande över bostadssektorn är mycket starkt. Dagensregelsystem har lett till en byråkrati som är svåröverskådlig. Alla möjligheteratt förenkla regelsystemet bör tas till vara. Markanvändningen i kommunernaskall i första hand styras inom ramen för den fysiska planeringen. Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna 2246(fp), 2248 (c) och 2249 (m) och avstyrker vad i propositionens yrkande 1föreslagits om markvillkoret. dels utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande ändringar i fråga om markvillkoret attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:2246, 2248 och 2249 densistnämnda motionen såvitt nu är i fråga inte godkänner de ändringar som i regeringsprotokollet föror dats, , ,och (alla m) anser att 1 Vid bifall till denna reservation förfaller utskottetshemsällan under 2 och 3. CU 1982/83:25 10 dels den del av utskottetsbetänkande på s. 5 som börjar "Även om" och, slutar "förbostadslån" bort lyda: Utskottet har ovan anslutit sig till ett motionsförslag(m) om avskaffande av markvillkoret och därvid utförligt motiverat sinståndpunkt. Vad i det sammanhanget anförts om behovet av ett ökatbostadsbyggande och ett ökat inflytande från de i byggprocessen verksamma samtom en förenkling av regelsystemet m. m. äger giltighet även såvitt avser vad imotionen (m) anförts om avskaffande av konkurrensvillkoret. Utskottet vill försin del tillägga att även regeringen i princip tycks dela motionärernasinställning om att ett konkurrensvillkor kan undvaras. De undantag från villkorsom gjorts ger belägg för denna uppfattning. Sammanfattningsvis anser utskottet liksom motionärerna attkonkurrensvillkoret helt bör avskaffas. dels utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande avskaffande av markvillkoret attriksdagen med bifall till motion 1982/83:360 yrkande 8 såvitt nu är i fråga somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ändrade regler för produktionskostnadsanpassad belåningoch av villkoren för bostadslån m. m. , ,och (alla m) anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 5 börjar "Utskottet finner" och på s. 6 slutar"framlagda propositionen" bort lyda: har tidigare uttalat sig för ett bostadsstöd sominnebär en förskjutning från generella mot individuella subventioner (se CU1981/82:26 s. 7-8). I motion 2249 (m) förordas i avsikt att minska omfattningenav de generella subventionerna att det förslag till utvidgning av denproduktionskostnadsanpassade belåning som förordas i propositionen avslås.Motionärernas motiv bygger på uppfattningen att ökade subventioner minskar denenskilde konsumentens kostnadsmedvetande och förvärrar den statsfinansiellasituafionen. De skäl för en utvidgning av området för denproduk-fionskostnadsanpassade belåningen som anförts i propositionen och somutskottet redovisat ovan är inte bärande. Utskottet avstyrker propositionenäven i denna del. Detta ställningstagande innebär att anledning saknas att idetta.sammanhang i sak granska vad i motionerna 1566 (s) och 1630 (c) yrkande4 föreslagits om utformningen av lånesystemet m. m. Motionerna avstyrks. CU1982/83:25 11 ' dels utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande ändrade regler förproduktionskostnadsanpassad belåning och av villkoren för bostadslån m. m. attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2249 såvitt nu är i fråga och medavslag på regeringens förslag och motionerna 1982/83:1566 och 1632 yrkande 4som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. ailnah/gotab 1983 75195