bet · G601FiU30 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:30 om riktlinjer för den ekonomiska politiken och förbudgetregleringen m.m. (prop. 1982/83:100 bil. I proposition 1982/83:100(budgetpropositionen) har regeringen i bilaga 1 Finansplanen(budgetdepartementet) - efter föredragning av statsrådet - 1. godkänna de allmänna riktlinjernaför den ekonomiska politiken som förordats i propositionen, 2. godkänna de allmänna riktlinjernaför budgetregleringen som förordats i propositionen, 3. bemyndiga regeringen att i disponeraen frän . ökad röriig kredit för att på det sätt som regeringen bestämmer ställas till förfogande för myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet, 4. bemyndiga regeringen att besluta omdisposition av del av överskotten av ienlighet med vad som förordats i propositionen, 5. för /84, i avvaktanpå slutliga förslag i kompletteringspropositionen och i enlighet med vad somförordats i propositionen, a) beräknastatsbudgetens inkomster, b) beräkna förändringar i anslagsbehållningar, c) beräknaförändringar i dispositionen av rörliga krediter, d) beräknaberäknat tillkommande utgiftsbehov, netto, dels berett tillfälle attta del av vad som anförts i propositionen beträffande 6. den kommunala ekonomin, 7. statliga kreditgarantier. Vid bilaga 1 Finansplanen har fogats som bilaga 1,1Preliminär nationalbudget 1983 bilaga 1.2 inkomstberäkningbilaga 1.3 beräkning av budgetutfallet för budgetåret1982/83 bilaga 1.4 Vissa tabeller rörande den statsfinansiella utvecklingenm.m. bilaga 1.5 Remissyttrandena långtidsutredning. 1 1982/83. FiU1982/83:30 2 kommer att behandlahemställan under 4 i samband med anslag till och hemställanunder 5 i samband med kompletteringspropositionen. I övrigt behandlasproposition 100 bilaga 1 i detta betänkande. I detta sammanhang behandlarutskottet följande under allmänna motionstiden väckta motioner: 1982/83:217 av () och () om den offentliga sektorns betydelse för ekonomi och sysselsättning, i vadavser yrkande 1, 1982/83:278 av () om underskotten i densvenska statsbudgeten, 1982/83:426 av () och () omavgifter vid offentlig myndighets tillståndsgivning, 1982/83:703 av m. fl. (vpk) om en engångsskattpä stora förmögenheter, 1982/83:861 av m. fl. (vpk) om samhällsfonderoch lokala fackliga investeringsfonder, 1982/83:1161 av () om övergång frånarbetsgivaravgift till indirekt skatt, 1982/83:1589 (1588) av m. fl. (m) om nyakreditpoHtiska ramar, m. m., i vad avser yrkande 6, 1982/83:1647av m. fl. (fp) om den ekonomiska politiken, 1982/83:1710 av m. fl. (vpk) om den ekonomiskapolitiken, 1982/83:2107av m. fl. (m) om den ekonomiska pohtiken, 1982/83:2140 av m. fl. (c) om denekonomiska politiken, i vad avser yrkandena 1-6 och 8. slår fast att ekonomi har försämrats kraftigt under desenaste åren. Produktionen har stagnerat och framtidsbyggandet har gåtttillbaka. De allvarligaste konsekvenserna är den växande arbetslösheten ochvårt allt påtagligare beroende av utlandslån för att klara försörjningen. Det torde vara oomtvistat, framhåller föredraganden, attnyckeln till lösningen av våra ekonomiska problem ligger i att vända denindustriella utvecklingen till en ny period av tillväxt. Det är på grund avindustrins svaghet som vi kan försörja oss själva. Och av sammaskäl finns tillräckliga produktiva resurser som kan ge allamänniskor arbete. Givetvis har den utdragna internationella lågkonjunkturenspelat en stor roll för den industriella tillbakagången i genom den dåliga FiU1982/83:30 3 Men den svenska utvecklingen har, fördet första, varit klart sämre än i flertalet med oss jämförbara länder. Och,för det andra, kan vi inte passivt vänta på att en internationellkonjunkturuppgång skall lösa våra problem, öka sysselsättningen och minskabehovet av utlandslån. Den nya regeringen har därför vidtagit en radåtgärder som syftar till att skapa stimulans för industriell tillväxt ochresurser för ökad sysselsättning. Dessa åtgärder har givits en sådan inriktningatt tillväxten och sysselsättningen i vårt land skall kunna förbättras jämsidesmed att underskottet i våra utrikes affärer nedbringas. För att komma tillrätta med våra balansproblem medföremellertid såväl ett expansions- som ett åtstramningsalternativ mycketallvarliga problem, framhåller föredraganden. Regeringen har därför valt att gåen tredje väg vars mål är att det skall bli möjligt att öka produktionen ochminska underskotteri de utrikes affärerna som sysselsättningen hällsuppe och grunden läggs för lägre prisstegringar. Denna strategi innebär att vibåde "sparar" och "arbetar" oss ur krisen. Omläggningen av politiken inleddes med devalveringen avkronan . Den har sedan fullföljts genom ett omfattande program förinvesteringar och sysselsättning samt en rad åtgärder för att nå en så rättvisfördelning av krispolitikens bördor som möjligt. Regeringen har därvid utgåttfrän att en rättvis fördelning är ett nödvändigt villkor för att löntagarna ochandra medborgargrupper skall kunna acceptera den sänkning av realinkomsternasom devalveringen oundgängligen leder till. Reaktionerna från de stora löntagarorganisationerna införavtalsrörelsen tyder också på att man är beredd att acceptera dessa konsekvenser.Det bör innebära att den inflationsimpuls, som följer av de höjdaimportpriserna, snabbt ebbar ut. Om dessutom det svenska näringslivet såeffektivt som möjligt utnyttjar det förbättrade konkurrensläget för att hävdasin ställning både på export- och hemmamarknaden, har en god grund lagts förden svenska ekonomins återhämtning, anför föredraganden. Budgetförslaget /84 harutformats utifrån två huvudsyften. Det ena är att - så långt det varit möjligtmed hänsyn till det katastrofalt dåliga utgångsläget - anpassa finanspolitikentill den långsiktiga strategin för den ekonomiska politiken. Det betyderframför allt att utvecklingen mot ständigt växande budgetunderskott måstebrytas. Det andra huvudsyftet är att slå vakt om sysselsättningen och om denoffentliga sektorns förmåga att bereda medborgarna social trygghet och ge demtillgäng till för välfärden viktiga tjänster. Med dessa utgångspunkter måstedet betecknas som tillfredsställande, anför föredraganden, attbudgetunderskottet kan hållas på oförändrad nivå utan att något viktigtvälfärdsmål måste eftersättas. Huvudlinjernai budgetförslaget kan sammanfattas på följande sätt. - Mycket få nya utgiftsätaganden föreslås. Sammantagetuppgår de till relativt blygsamma belopp. FiU1982/83:30 4 -1 stort sett allaverksamhetsområden i budgeten får bidra till att hålla igen utgiftsutvecklingengenom en generellt sett stram budgetering av anslagen. -1 fråga om statliga investeringar föreslås vissaökningar. Detta motiveras av att produktiva statliga investeringar bidrar tillatt bygga under näringslivets expansion. Investeringspolitiken innebär ettfullföljande av den ekonomisk-politiska proposition som lades fram . - Vissa riktadeinsatser av betydelse för den industriella expansionen redovisas. a. ökade resurser för forskning och utveckling samt branschätgärder avoffensiv art. - På någraområden som av sociala och fördelningspolitiska skäl är särskilt angelägnabegärs vissa begränsade anslagsökningar. De områden som berörs är bl, a. kampenmot den ekonomiska brottsligheten och mot narkotikamissbruket. Vidareförstärks åtgärderna för handikappade. - Genomomprioriteringar möjliggörs insatser av särskilt angelägen art. Inomskolväsendet frigörs sålunda medel för riktade insatser på grundskolanslågstadium och för att bereda 16- och 17-åringar utbildning, praktik ocharbete. - På vissaområden föreslås åtgärder av besparingskaraktär. Som exempel kan nämnasförsvaret vars ekonomiska utrymme minskar. Även ett prioriterat område somu-landsbiständet får lämna sitt bidrag, bl. a. genom att det i biståndsrameninryms visst bistånd som tidigare legat utanför ramen. -Vissa inkomstförstärkningar föresläs, bl. a. attpostverket och skall åläggas extra avskrivningar och/eller extrainleveranser av överskottsmedel. Härigenom stärks statsbudgeten med sammanlagt350 milj. kr. Vad gäller den kommunala sektornframhåller föredraganden att regeringen haftöverläggningar med kommunförbunden. Avsikten är att de kommunalekonomiskafrågorna efter ytterligare överläggningar med kommunförbunden ochberedning av olika delfrågor skall behandlas i en särskild proposition våren1983. Enligt föredragandens mening måste f. n. den bedömningen göras att detytterst är möjligheterna att finansiera en expansion som sätter gränserna förökningen i den kommunala verksamheten. Barnomsorg och äldreomsorg bör därvidlagprioriteras. Däremot kan inte några nya uppgifter läggas pä kommunsektorn denärmaste åren. Minskad statlig detaljreglering är vidare nödvändig för att ökaförutsättningarna för ett rationellt resursutnyttjande. Föredraganden anför avslutningsvisatt den ekonomiska politiken sålunda lagts om från ensidig åtstramning tillstimulans av produktionen, investeringarna och sysselsättningen under hänsyntill kravet på bättre balans i både utrikeshandel och statsbudget. Framgångenmed denna politik gör sig dock gällande först pä sikt. Det finns därföranledning att varna för överdrivna FiU1982/83:30 5 förväntningar om snabba resultat, framhållerföredraganden. Den internationella ekonomins utveckling är i hög grad osäker.En fortsatt stagnation i vår omvärld skulle naturligtvis försvåra och fördröjaden svenska ekonomins återhämtning. Regeringen kommer därför att använda allade medel som står oss till förfogande för att medverka i en internationellaktion för en omläggning av den ekonomiska politiken i mera expansiv riktningockså i andra länder. Under alla förhållanden måste vi inse att det kommer attta avsevärd tid innan de djupgående skadorna i den svenska ekonomin hunnitrepareras. Till följd av den genomförda omläggningen av den ekonomiskapolitiken bör vi, genom utvecklingen , kunna läggagrunden för detta rekonstruktionsarbete. Därefter måste resultaten i form avbättre sysselsättning och ekonomisk balans uppnås genom en fast och konsekventlinje i den ekonomiska politiken. Det innebär bl. a. att rätten till arbete ochrätten till en trygg framtid sätts före i och för sig förståeliga anspråk pågenerellt sett höjd levnadsstandard och välfärd. Sådana anspråk kan tillgodosesförst när vi genom vårt arbete och vår produktion förmår att försörja osssjälva. I detta sammanhang behandlar utskottet följandemotionsyrkanden beträffande de alhnänna riktiinjerna för den ekonomiskapolitiken 1647 av m. fl. (fp) vari hemställs 1. att godkänner de riktlinjer för denekonomiska politiken som redovisas i motionen, 1710 av m. fl. (vpk) vari hemställs 1. att beslutar att med avslag på vad somförordas i proposition 1982/83:100 i motsvarande del godkänna de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2107 av m. fl. (m) vari hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som föreslås i motionen, 2140 av m.fl. (c) vari hemställs 1. att godkänner de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna att ett av huvudmålen för den ekonomiskapolitiken skall förbli att nå och upprätthålla en balans mellan och inom skildaregioner. FiU1982/83:30 6 beträffande liberalisering av kreditpolitiken 2107 av m. fl. (m) vari hemställs 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om en liberalisering av kreditpolitiken, 861 av m. fl. (vpk) vari hemställs 1. att uttalar sig för upprättande avsamhällsfonder under lönearbetarkontroll enligt i motionen anförda riktlinjer och hos regeringen hemställer om förslag i enlighet härmed, 2. att uttalar sig för en lagstiftning sommöjliggör inrättande av lokala fackliga investeringsfonder efter lokalt fackligt beslut och hos regeringen hemställer om förslag i enlighet härmed, 1589 av m. fl. (m)vari - med hänvisning till motiveringen i motion 192/83:1588 - hemställs 6. att ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om kollektiva löntagarfonder, 2140 av m. fl. (c) vari hemställs 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om kollektiva löntagarfonders oförenlighet med vår nuvarande sociala och miljömässigt reglerade marknadsekonomi, beträffande regeringsinitiativ pådet internationella planet för att främja den ekonomiska utvecklingen 217 av () och () varihemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts beträffande behovet av regeringsinitiativ på det internationella planetoch i första hand inom Europasamarbetet för att med hjälp av offentligainvesteringsprogram öka den ekonomiska aktiviteten inom industriländerna, beträffande engångsskatt på stora förmögenheter 703 av m. fl. (vpk)vari hemställs att hos regeringen begär förslag till en engångsskattpä stora förmögenheter avsedd att motverka förmögenhetsöverföringarna genominflationen, beträffande utredning om övergångfrån arbetsgivaravgift till indirekt skatt 1161 av () varihemställs att hos regeringen begär en utredning om åtgärder för att ihögre grad ersätta arbetsgivaravgifter med andra indirekta skatter. FiU1982/83:30 7 beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen 1647 av m. fl. (fp) vari hemställs 2. att godkänner de riktlinjer förbudgetregleringen som redovisas i motionen, 1710 av m. fl. (vpk) vari hemställs 2. att beslutar att med avslag på vad somförordas i proposition 1982/83:100 i motsvarande del godkänna de allmännariktlinjer för budgetregleringen som förordas i motionen, 2107 av m. fl. (m) vari hemställs 2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som föreslås i motionen, 2140 av m. fl. (c) vari hemställs 3. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som förordas i motionen, beträffande utredning ombegränsning av de automatiska kostnadsökningarna i statsbudgeten 2140 av m. fl. (c) vari hemställs 5. att beslutar att ge regeringen i uppdragatt utreda olika förslag att begränsa de automatiska kostnadsökningarna i statsbudgeten, beträffande förslag om avveckling av ett antal statligafonder 2140 av m, fl, (c) vari hemställs 6, att beslutar ge.regeringen i uppdrag attframlägga förslag om avveckling av ett antal statliga fonder, beträffande kostnadstäckandeavgifter vid offentlig myndighets tillståndsgivning 426 av () ochEwy () vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om kostnadstäckande avgifter vid offentligmyndighets tillståndsgivning, beträffande översyn av den offentliga sektorns långsiktigafinansieringsfor- 1647 av m. fl. (fp) vari hemställs 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om behovet av en översyn av den offentliga sektornslångsiktiga finansieringsformer. FiU1982/83:30 8 beträffande tillsättande av enparlamentarisk kommission för att uppnå balans mellan statens inkomster ochutgifter m. m. 278 av () varihemställs att uttalar att regeringen bör tillsätta en parlamentariskkommission med uppdrag att skyndsamt utarbeta förslag som leder till balansmellan statens inkomster och utgifter och fastställer enavbetalningsplan för statens skulder, beträffande den kommunala ekonomin 1710 av m. fl. (vpk) vari hemställs 3. att beslutar att med anledning av vad som iproposition 1982/83:100 anförs om den kommunala ekonomin uttala sig för vad som härom anförs i motionen, 2107 av m. fl. (m) vari hemställs 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om den kommunala ekonomin, 2140 av m. fl. (c) vari hemställs 8. att som sin mening uttalar att regeringen vidförhandlingar med bör verka för att denkommunala volymutvecklingen begränsas till . I motion 1647 av m. (fp) framhålls att den ekonomiska politiken syftar till att uppnå låginflationstakt, god tillväxt, full sysselsättning, rättvis inkomstfördelningoch regional balans. De olika målen har också étt inbördes samband. Fullsysselsättning torde t. ex. långsiktigt endast kunna upprätthållas vid en låginflationstakt. På motsvarande sätt utgör stabila priser, full sysselsättningoch god tillväxt den viktigaste förutsättningen när det gäller att förbättravillkoren för de sämst ställda i samhället, framhåller motionärerna. En diskussion om den politik som krävs för att återvinnaden samhällsekonomiska balansen måste ta sin startpunkt i den aktuellasituationen och i de internationella förutsättningarna. De senare innebär ikorthet att en konjunkturuppgång ännu är avlägsen. För att lösa ekonomiska problem krävs enligtmotionärernas uppfattning vissa strukturella förändringar.Bytesbalansunderskottets minskning kräver en dämpning av den inhemskaefterfrågan och stimulans av den konkurrensutsatta sektorn. Den ekonomiskapolitiken måste därför inriktas på att bevara det förbättrade konkurrenslägetunder . Dessutom måste vi hålla tillbaka de resursanspråk somfinansieras via de offentliga budgetarna. Det blir annars omöjligt, framhållermotionärerna, att komma till rätta med det problem som ställs av att deoffentliga utgifterna utgör av BNP medan skatter och avgifter uppgårtill . FiU1982/83:30 9 De förslag som framförs ifolkpartiets partimotioner leder till ett budgetunderskott som med någramiljarder understiger regeringens. En större saidominskning än så bedömermotionärerna som mindre lämplig i dagens konjunkturläge - det skulle verkaalltför efterfrågedämpande och därigenom bl. a. försämra arbetsmarknadslägetytterligare. Det är emellertid väsentligt att notera, framhållermotionärerna, att detta budgetunderskott uppkommer genom en annorlundakombination av utgifter och inkomster än regeringens. De föreslår sålundabesparingar pä ca på utgifterna (på helt budgetär räknat),och besparingarna blir pä sikt större genom de föreslagna förändringarna iregelsystemen. Denna åtstramning vill motionärerna med hänsyn tillnäringslivets efterfrå-gesituation och arbetsmarknadsläget motverka genom attsänka vissa skatter. Därigenom höjs de reala disponibla inkomsterna och såledesefterfrågan. Genom denna annorlunda kombination av utgifter ochinkomster i statens budget vill motionärerna åstadkomma en önskad vridning fräntransfereringsinkomster till arbetsinkomster. Detta är en strukturellförändring av stor betydelse för samhällsekonomin, anför motionärerna. Regeringenredovisar budgetunderskott strax för såväl innevarandesom nästa budgetår. Enligt mening bör underskottet budgetåret1983/84 reduceras genom ett antal utgiftsnedskärningar och vissa justeringar påinkomstsidan. Härtill föreslås dels vissa skattesänkningar, dels vissaomprioriteringar mellan mindre utgiftsposter. Bakgrunden till de budgetförändringar som föresläs är attden nuvarande utvecklingen av budgetunderskottet hotar grundläggandesysselsättnings-och välfärdsmål. Det är väsentligt att ta några steg irätt riktning för att undvika att problemen förvärras. Enligt motionärerna börman inte - som regeringen gör med denna budgetproposition - först ta flera stegi fel riktning och sedan tro att det blir lättare att ändra kurs. Varje stegbör leda åt samma håll. Växande budgetunderskott skapar inflation, hög ränta ochminskat utrymme för industrins investeringar. Problemet med det växande budgetunderskottet och de därmedi accelererande takt ökande räntebetalningarna har också en moralisk dimension.De offentliga utgifter som vi inte vill betala för måste betalas avkommande generationer. Deras konsumtionsutrymme minskas av vår överkonsumtion . De förändringar pä budgetens utgiftssida som motionärernaföreslär innebär en begränsning med ca på helår. /84 inskränker sig besparingarna till ca . De besparingar inom de statliga transfereringsutgifternasom beslutade om, men som rivits upp genom beslut avhöstriksdagen, FiU1982/83:30 10 bör enligt motionärernas mening återställas. Därigenomminskar statens utgifter för sjukförsäkring, pensioner, arbetslöshetsförsäkringoch barnomsorg med tillhopa ca på helår räknat.Förändringarna bör gälla , varför halva effekten kommer /84. Därtill föreslås vissa ytterligare besparingar inom ramenför livsmedelssubventionerna, bostadssubventionerna, statens bidrag tillkommunerna samt ökat avgiftsuttag på vissaområden. Totalt kan dessa utgiftsminskningar beräknas till ca 6 miljarderkronor på helår och ca hälften på /84. På utgiftssidan föreslås två större ökningsposter. Denförsta gäller u-landsbiståndet. kan inte acceptera den minskning avbiståndet som föreslås. Den andra större ökningen på utgiftssidan gällerbarnbidragen. Motionärerna föreslår där en ökning med . per barn och år.Enligt deras uppfattning är barnbidragen en bättre metod att stödjabarnfamiljerna än de generella livsmedelssubventionerna som tillfaller allamedborgare. Subventionerna på allt annat än mjölk bör därför avvecklas i tvåetapper med början . Beträffande kommunerna anger motionärerna att ytterligareindragningar av medel måste ske. Kommunernas inkomster måste reduceras med ca 3miljarder kronor. Minskningen av bostadssubventionerna kan lämpligen skegenom att de ökningar i hyresrabatter och annat som beslöt om ihöstas och som motsatte sig åter avskaffas. Beträffande den ökade avgiftsfinansieringen är den ett ledi ambitionen att få ett närmare samband mellan en viss tjänst och kostnaden fördenna. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med förslag idetta syfte. Motionärerna föreslår dessutom vissa förändringar päbudgetens inkomstsida. I samband med att de åtgärder som går under benämningen"de fyra vallöftena" återinförs menar man att mervärdeskatten ocharbetsmarknadsavgiften bör sänkas. Motionärerna föreslär dessutom vissa förändringar inominkomstbeskattningen. Man anser att den automatiska indexregleringen böråterinföras . bör skattesatsen höjasi skikten 1-4,(från ). Den införda skattereduktionen förfackföreningsavgifter bör avskaffas. Den faller helt utanför ramenför den träffade skatteuppgörelsen. Nettoeffekten för statens inkomster av förändringarna inominkomstbeskattningen, fackföreningsavgiften och aktieutdelningarna blir istort sett noll. Detta innebär att den totalaeffekten på efterfrågenivän blir ungefär densamma som regeringen anvisar.Skillnaden är att relationerna mellan privata arbetsinkomster och offentligatransfereringsinkomster förändras till förmån för de privata arbetsinkomsterna.Detta ligger helt i linje med den långsiktiga utveckling folkpartieteftersträvar. Den kommunala ekonomin. Denkommunala konsumtionen beräknas 1983 öka (överföringen av statligasjukhus till landsting oräknad). Denna ökningstakt måste enligt motionärernasbedömning reduceras till högst . service därutöver bör byggas ut endast i den måndet kan ske genom omprioriteringar eller genom avgiftsfinansiering. Effektiviteten inom den kommunala servicen bör kunna ökasgenom att kommunerna i ökad omfattning utnyttjar möjligheter till konkurrens t.ex. genom anbudsförfarande och privat entreprenad. Privata initiativ inomområden som huvudsakligen förbehållits den offentliga sektorn böruppmuntras. Debiidgelmässiga effekterna nv förslag (miljarder kronor) Besparingarinom sjukförsäkring pensionssystemet, arbetslöshetsförsäkring och bidrag tillbarnomsorg Minskadelivsmedelssubventioner Minskade bostadssubventioner Minskade bidrag tillkommuner Ökad avgiftsfinansiering Summa besparingar Höjda barnbidrag, studiemedel Ökad u-hjälp Inkomstförändringar Återinförande av indexreglering Slopadskattereduktion förfackföreningsavgif-ter Återinförandeav skattereduktion för aktieutdelningar Höjdskattesats i de lägre intervallen Sänkt mervärdeskatt Sänktarbetsmarknadsavgift Summa inkomsiförändringar FiU1982/83:30 12 I motion 1710 av m. (vpk) anförs att samhällsutveckhngen i vårt land ställer fyra rättigheter icentrum för den politiska kampen. - Rätten till ettmeningsfullt arbete - Rätten till engod försörjning, rätt till bra och billig mat, rätt till bra och billig bostad - Rätten till engod och giftfri miljö - Rätten tillutbildning och kultur. De ekonomiska problemen i den kapitalistiska världen ärenligt motionärernas uppfattning inte av enbart konjunkturell art.