bet · G601NU32 · 1982-12-31 00:00:00 — om mineralpolitik (prop. 1982/83:100 delvis) I detta betänkande behandlas dels proposition 1982/83:100 bilaga14 (industridepartementet) punkterna D 1-D 5, som gäller anslag till Sverigesgeologiska undersökning, bergsstaten och statens gruvegendom, dels - helt eller delvis - 26 motioner rörande bl, a, det år1982 beslutade programmet för utökad prospektering, åtgärdermot utländska engagemang i den svenska gruvnäringen, prospekteringoch gruvbrytning i Bergslagen, ny teknikför gruvindustrin, krom-,nickel-, vanadin- och wolframproduktion, nationaliseringav nya mineralfyndigheter, I proposition 1982/83:100 bilaga 14(tolfte huvudtiteln) har regeringen -efter föredragning av industriministerThage G. - under angivna rubriker föreslagit: geologiska undersökning: Geologisk kartering m. m.(s. att till geologiska undersökning:Geologisk kartering m. m. för /84 anvisar ett reservationsanslagav , geologiska undersökning: Utrustning (s. att till geologiska undersökning:Utrustning för /84 anvisar ett reservationsanslag av 1 277 000kr., Bergsstaten (s. 97 f.) att till Bergsstaten för /84anvisar ett förslagsanslag av ,, 1 1982/83. NU1982/83:32 2 D 4, Statens gruvegendom: Prospekterin'g m, m, (s, 99-101) 1, bemyndigar regeringen att under budgetåren1984/85-1986/87 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens förstatens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst ,för /85, . för /86 och 17 000 000kr. för /87, ' 2.till Statens gruvegendom: Prospektering m. m. för /84 anvisarett reservationsanslag av . Statens gruvegendom: m . m . (s. 101 f.) att till Statens gruvegendom:Egendomsförvaltning m. m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av11 . De motioner som behandlas här är följande: 1982/83:255 av m.fl. (s), vari hemställs att hos regeringen begär skyndsamma initiativi syfte att få i gång brytningen av malmfyndigheter i , 1982/83:256 av m. (m), vari hemställs att hos regeringen anhåller om förslag tillriktlinjer för forsknings- och utvecklingsverksamheten vid , 1982/83:336 av (vpk), vari hemställs att hemställer hos regeringen om utarbetande avett handlingsprogram, för nickelbrytning i , byggt på statligtägande, 1982/83:341 av (vpk)och (vpk), vari hemställs att utttalar sig för att enhelhetsbedömning av wolframfynden i och börkomma till stånd i enlighet med vad som anförs i motionen. 1982/83:342 av m. (vpk), vari hemställs att uttalar sig för att försök i industriellskala med metallutvinning genom lakningsteknik bör startas i enlighet med vad imotionen anförs och ger regeringen detta till känna, 1982/83:648 av m.fl. (c, m, fp), vari hemställs att antar följande förslag tilländring i minerallagen: Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheter dels att i 9 § dess andra stycke upphäves. NU1982/83:32 3 dels att i 1 § dess sista stycke skall ha följandelydelse: Fastighetsägaren får utankoncession på egen mark leta efter naturgas och får utnyttja påträffad gas ochäven olja;'därest sådan påträffas. Har fastighetsägaren påträffat naturgaseller olja, äger han därvid, såvitt avser egen mark, företräde till fyndetframför annan som har koncession inom området. Såvitt avser utnyttjande utöverhusbehov gäller sådant företräde endast om fynd av fastighetsägaren anmältstill bergmästaren och den som har koncession ej hos bergmästarenanmält fynd av naturgas eller olja i borrhål på ett avstånd understigande femkilometer från den av fastighetsägaren påvisade fyndplatsen, 1982/83:653 av (),vari hemställs att vid behandlingen av budgetproposition1982/83:100, bilaga 14, punkt D, uttalar att det särskilda anslaget för utökadprospektering Och projektering av mineralfyndigheter också skall användas föratt täcka kostnader i samband med projekt i , 1982/83:802 av m.fl. (s), vari hemställs att anhåller om att regeringen utfärdartilläggsdirektiv till utredningen om vissa frågor inom mineralområdet enligt deriktlinjer som anges i motionen, 1982/83:809 av m. (s), vari hemställs att hos regeringen begär att inom ramen för medelavsedda för prospektering i tillräckligt belopp ställs tillförfogande så att projektering av scheelitmalm kan komma till utförande, 1982/83:815 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. hemställer hos regeringen om förslag om att medelanvisas för att bedriva önskvärd mineralprospektering i Mellan- och utan samarbete med utländska intressen, 2. hemställer hos regeringen om förslag i syfte attförhindra och omöjliggöra förutländska intressen att engagera sig i svensk gruvnäring alltifrån prospektering till utvinning, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om att samarbetet mellan brittiska BP och bör upphöra, 1982/83:1013 av m. fl. (c), vari hemställsatt 1. beslutar attforsknings- och utvecklingsarbetet vid skall avbrytas efter dennu pågående verksamhetsperiodens utgång, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ansvaret föråterställningsarbetena vid , 3. hos regeringenanhåller om att frågan om framtida användning för annat änskifferhantering utreds, 1982/83:1017 av (vpk), vari hemställs attriksdagen 1. uttalar att Grängesbergsgruvan bör tillföras erforderliga investeringsmedelså att gruvbrytning blir möjlig även . NU1982/83:32 4 2. uttalar att en nedläggning avGrängesbergsgruvan inte får ske förrän malmen är utbruten ochersättningsarbeten anskaffats, 1982/83:1020 av Per (vpk), vari hemställs att. hemställer hos regeringen om utredning avfrågan om anläggande av ett zinksmältverk inom län i enlighet med vad imotionen anförts, 1982/83:1028 av () och (), vari hemställs att beslutar att entiondel av prospekteringsanslaget för /84 används förutforskning äv mineraltillgångar inom och , 1982/83:1031 av i m. fl. (vpk), vari hemställs att hos regeringenhemställer om nödvändiga förslag och . åtgärder för upprättande ochgenomförande av ett åtgärdsprogram för gruvnäringen i Bergslagen i enlighet medvad som anförs i motionen, 1982/83:1035 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. uttalar attutvecklingen av svensk gruvnäring bör grunda sig på de riktlinjer motionenanför och hos regeringen hemställer om nödvändiga förslag och åtgärder ienlighet därmed, 2. hemställer hosregeringen om förslag som innebär a) att beslutet omdelning av SGU upphävs enligt vad i motionen anförs, b) att SGU:sinternationella verksamhet får en inriktning enligt vad i motionen anförs, 3. hos regeringenhemställer om förslag som innebär att inmutningssystemet avskaffas och ersättsmed ett enhetligt koncessionssystem, 4. uttalar attstaten ej bör upplåta eller överlåta sin kronoandel, som regleras i 5 kap.gruvlagen, 5. hos regeringenhemställer om förslagom ändring i gruvlagen och lagar som reglerarmineralfyndighet så att nya fyndigheter helt tillfaller samhället, 6. hemställer hos regeringen om förslag innebärande attprivatägda mineralförekomster överförs i samhällets ägo, 1982/83:1100 av . (c), såvitt gäller hemställan (10) att hos regeringen begärförslag till lagstiftning om förbud mot inhemsk uranbrytning och prospekteringav uran, 1982/83:1108 av m. (vpk), såvitt gäller hemställan'(6) att hos regeringen hemställer omförslag till förbud mot uranprospektering och uranbrytning, 1982/83:1481 av Nils-ölofGustafsson m. fl. (s), såvitt gäller hemställan att 3. som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om NU1982/83:32 5 behovet av fortsatt prospekteringsverksamhet i Jämtlandslän, 4. till ökad prospekteringsverksamhet i länanvisar . ur reservationsanslaget Program för utökad prospekteringm. m. på tilläggsbudget I i statsbudgeten för /83 underfjortonde huvudtiteln, 1982/83:1504 av (),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad söm imotionen anförts angående prospekteringsverksamhet i Håkansboda, 1982/83:1585 av m.fl. (s), såvitt gäller hemställan (3 delvis) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om basföretagensråvaruförsörjning, bl. a. gruvnäringarna i [till den del hemställanicke gäller skogsindustrin], 1982/83:2007 av m.fl. (m), såvitt gäller hemställan att 13. avslår regeringens förslag om bemyndigande att underbudgetåren 1984/85-1986/87 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst . för /85, . 1985/86och . för /87, 14. bemyndigar regeringen att /85 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndensför statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst 10 000 000kr., 15. till Statens gruvegendom:Prospektering m. m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 16. till Statens gruvegendom: m. m.för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 1982/83:2023 av (c)och i (c), såvitt gäller hemställan (1) att hosregeringen begär förslag till lag om förbud mot uranbrytning ochuranprospektering, 1982/83:2028 av BerdI Måbrink (vpk) vari hemställs attrik.sdagen 1. hos regeringen hemställer om att brytning och utvinningav vanadin påbörjas i , 2, hos regeringen hemställer om att förutsättningarna förett titansvamp- verk i anslutning till titanjärnmalmen i utreds. 1982/83:2031 av m,fl, (s), vari hemställs att hos regeringen begär en utredning ommöjligheten av lokalisering av ett ferrokromverk i anslutning tillkromfyndigheten i Kukkola, 1982/83:2044 av (),vari hemställs att begär att förutsättningarna för att startagruvdrift i liten skala utreds med sikte på att försöksverksamhet medsmågruvor kan startas i Norriands inland. NU1982/83:32 6 Uppgifter i anslutning till motionerna Allmänt omgruvindustrin Gruvindustrin omfattar tvånäringsområden: malmgruvor samt andra gruvor och mineralbrott. Näringsområdetmalmgruvor består i sin tur av två delar. Den sysselsättningsmässigt största ärjärngruvor, som hade av gruvindustrins totalt 15 500 sysselsatta.Den andra är ickejärngruvor, av antalet sysselsatta. Näringsområdetandra gruvor och mineralbrott svarade för resterande . uppgickgruvindustrins andel av industrins totala produktion till drygt en och en halvprocent och dess andel av exporten till . Antal arbetsställen(med minst fem sysselsatta) och anställda samt produktion(förädlingsvärde) . milj, kr. Järngruvornas produkter ärstyckemalm, mull, slig och pellets, vilka utgör råvaror vid framställning avråjärn. Produktionens fördelning framgår av tabell 2. Produktion (resp.produktionsbudget för ). Milj. lon järnmalmsprodukter. 5,6 (5,.3) 1,9 (0,6) 2,3 (2,1) 1,0(1.1) 1,2(0) 1,7(1,5) 8.5 (7) 1,2(0) 4,0 (3,6) 5,6 (5,3) 4,2 (2.7) 0,4 (0,4) 1,6 (1,6) , 3,9 (2,6) 13,7(10,6) 0,4 (0,4) 1,6(1,6) 2.0 (2.0) 2,0 (2,0) NU1982/83:32 7 Efterfrågan på stål i världen är f.n. mycket låg. Världsproduktionen beräknas ha blivit den lägstaunder den senaste tioårsperioden. Leveranserna från () blev de lägsta . Åven Svenskt Stål AB:s gruvor har mött svårigheter.Förluster har redovisats , och i "Handlingsprogram1982" har företaget uppställt krav för gruvornas överlevnad. För att dessakrav skall uppfyllas har beslut fattats om ett åtgärdsprogram, som skall varaverkställt . räknar med att åtgärdsprogrammets alla viktigadelmål kommer att uppnås. Icke-järngruvornas produktion består av sligerinnehållande koppar, bly, zink, guld, silver, svavel och , vilkalevereras som insatsvaror till metallverk och kemisk industri. F. n. är nitton gruvor och elva anrikningsverk i drift hosfem företag. Det dominerande företaget är med femton gruvoroch sju anrikningsverk i norra och . Dessutom sker produktionhos och samt hos Stora KopparbergAB och Vieille Montagne med var sin gruva och var sitt anrikningsverk.Icke-järngruvorna är i allmänhet väsentligt mindre än järngruvorna. koppar, bly, zink, guld, silver koppar, bly, zink, guld. bly, zink. Icke-järngruvornas produktion harpå kort sikt inte påverkats så mycket av efterfrågevariationer och har underåren 1979-1981 varit i stort sett oförändrad. Några större lager av malm harföretagen inte. NU1982/83:32 8 Marknads- och produktionsutvecklingen på kort sikt var dendominerande järnmalriisexportören i världen med en marknadsandel på avvärldsexporten . Den svenska marknadsandelen har därefter stadigtminskat och utgjorde av världsexporten. ochAustralien har blivit de största exportörerna med vartdera avvärldsexporten. Andra stora exportörer är , , och . var leveranserna från till den störstamarknaden, EG, 25 miljonerton, vilket motsvarade av EG:s järnmalmsimport.År 1981 var motsvarande siffror 14 miljonerton och . Av övrigamarknader för järnmalm kan nämnas , och . Det mycket låga kapacitetsutnyttjandet inom EG:sstålindustri, , medförde att exporten av svensk järnmalm under år 1982var den lägsta . Stor osäkerhet råder om utsikternaför stålproduktionen . Gapet mellan möjligt och faktisktkapacitetsutnyttjande i de svenska järnmalmsgruvorna är f. n. stort men kommeratt minska avsevärt genom aviserade personalminskningar, Kapacitetsutnyttjandet hos de svenska icke-järngruvornahar varit tämligen högt, och några större problem att avsättasina produkter har man inte haft. De sjunkande metallpriserna har givetvispåverkat företagens ekonomiska resultat. har gruvan i iVästerbotten, vilken skall svara för i det närmaste två tredjedelar av BolidenAB:s produktion av gruvkoppar, löst sina tidigare produktionsproblem vad gälleranrikningen av malmen. skall koppargruva nått full kapacitet. kommer produktionen i branschen sannoliktatt öka. En ökning av den industriella efterfrågan på metaller i världen böräven medföra högre priser. Detta tillsammans med den svenska devalveringentorde innebära väsentliga resultatförbättringar för branschens företag under år1983. Antalet sysselsatta vidjärngruvorna uppgick till 7 200,1 sin strävan att åter nå lönsamhetgenomför järnmalmsföretagen omfattande strukturprogram, innebärande bl, a, ettminskat antal sysselsatta även , Icke-järngruvorna hade 4 300 sysselsatta , Det ärden enda delbransch inom gruvindustrin som ökade antaletsysselsatta. har gruvorna i Stollberg ochVassbo-Guttusjö, båda belägna i , lagts ned, I slutet av år 1981togs ' Bedömningen av den framtida utvecklingen inomgruvindustrin baseras pä uppgifter från den löpande branschbevakning somgemensamt utförs av statens industriverk och geologiska undersökning. NU1982/83:32 9 Hornträskgruva i i drift, ochintrimningen av Aitikgruvan efter den senaste utbyggnaden avslutades år 1982.Den senaste tidens högre guldpriser och den svenska devalveringen gör detmöjligt för att öppna en gruva i i Hälsingland.Anläggningsarbetena för startade , och fullproduktion av slig skall ha uppnåtts vid halvårsskiftet 1983.Sammanfattningsvis kan man förutse en viss mindre ökning av antalet sysselsattainom icke-järngruvorna . De årliga investeringarna inom gruvindustrin har åren1978-1981 legat betydligt under motsvarande nivå . Gruvindustrinsinvesteringar var lägre än . Den rådande lågkonjunkturen.medför att flera gruvföretag minskar investeringarna av bl. fortsätter troligen denna minskning. Utvecklingen i ett tioårsperspektiv Den minskning av antalet anställdainom gruvindustrin som har pågått kommer att fortsätta. Nedgångenkommer i första hand att gälla för järngruvorna, och anledningen är väntadstagnation eller endast svag tillväxt inom stålindustrin. Icke-järngruvornakommer i bästa fall att uppvisa en begränsad ökning av antalet anställda. En ökning av produktionen parallellt med enkapacitetsanpassning i form av fortsatta nedläggningar av arbetsställen samtminskat antal sysselsatta vid kvarvarande anläggningar bör möjliggöra en högproduktivitetstillväxt . Exporten från gruvindustrin bedöms komma att tillväxasvagt . uppgick denna export endast till avmotsvarande export under högkonjunkturen . En viss begränsadtillväxt av exporten från den låga nivå som har kännetecknat ärsannolik. har investeringarnavarit lägre än tidigare beroende på den stagnation som har präglat Sverigeshuvudmarknader. Åven med en svag produktionstillväxt sker inom branschenomstruktureringar som kräver investeringar. Investeringarna bedöms komma attligga på ungefär oförändrad nivå jämfört med . Utvecklingen inom gruvindustrin var under 1970-taletväsentligt svagare än utvecklingen inom industrin som helhet. Åven om en vissökning av gruvindustrins produktion och.export kan komma att äga rum kommersysselsättningen att fortsätta att minska och detta i en snabbare takt än förhela industrin. Den allmänna bedömningen är att gruvindustrins relativabetydelse inom den svenska industrin sannolikt kommer att fortsätta att minska. 1* 1982/83. NU1982/83:32 10 Gruvindustrins strategier vid devalvering fick i oktober1982 regeringens uppdrag att utreda effekterna av den devalvering som företogsi . 1 syfte att få fram en ingående information om devalveringenseffekter på de större exportföretagen har omfattande intervjuer gjorts med 19företag. 1 sex punkter redovisas nedan resultatet av en intervjuundersökningvad gäller gruvindustrins företag. Devalveringenledde till kraftigt negativt resultat för järngruvorna () men tillett visst positivt resultat för icke-järngruvor (). Detta sammanhängdemed att hade terminssäkrat sina exportintäkter fram till ett stycke in påår 1983 till kurser för US dollar som gällde före devalveringen somde kostnader som avräknades i utländsk valuta, såsom för olja, drift i ,järnvägsfrakter i samt räntor på utlandslånen höjdes. Härtillkom betydande förluster genom uppskrivning av långfristiga utlandslån.För blev nettoeffekten av devalveringen positiv . De svenskagruvföretagen kommer inte att sänka priserna i utländsk valuta såsom en följdav devalveringen. För som marknadsför ;och metaller är en sådanåtgärd inte aktuell då priserna på dessa produkter i huvudsak har fastställtspå internationella valutabörser. Till följd av sin ringa storlek påvärldsmarknaden är inte heller prisledande. För del finns inteutrymme för initiativ till prissänkningar. Prissänkningar för produkterskulle dessutom med stor sannolikhet leda till motsvarande prissänkningar hoskonkurrenterna utan att skulle kunna räkna med ökade marknadsandelar. För såvälBoliden som möjliggör de förbättrade relationerna mellan intäkter ochkostnader en volymökning genom ökad marknadsbearbetning. Utbudetkan även stimuleras genom att nya gruvor öppnas och nedläggningar avmarginalgruvor fördröjs (gäller inte järnmalmer). Överflyttningav inköp från utländska till svenska leverantörer är möjlig endast i begränsadutsträckning. Det kan gälla vissa verkstadsprodukter, gummivaror m. m. Däremotär man helt hänvisad till import för vissa stora inköpsposter, såsom olja, kol,råmetaller och stora truckar. Inga störreändringar i investeringsplanerna har gjorts med anledning av devalveringen.Kapacitetsinvesteringar beslutas på grundval av långfristiga överväganden. Denallmänna uppfattningen är att fördelarna med devalveringen kan bli kortvarigaoch att den därmed kommer att få ringa inverkan på eventuella utbyggnadsplaneri . Kalkylräntan har höjts med anledning av den snabbare inflationen. Under år 1983blir relationerna mellan intäkter och kostnader väsentligt förbättrade. Enförutsättning för detta är emellertid att valutaförlusterna har regleratsunder . Produktpriserna stiger - såväl på export- NU1982/83:32 11 som på hemmamarknaden - jämfört med vad somskulle ha blivit fallet utan devalvering. Efter avdrag för ökade kostnader förimport av insatsvaror m. m., räntor på utlandslån, utdelningsskatt, elskatt,höjda arbetsgivaravgifter m. m. samt devalveringsbetingade löneökningar ochinflation kvarstår i järnmalmsindustrin och i icke-järnmalmsindu-strinca av det 16-procentiga devalveringsutrymmet till förbättringar avrelationerna mellan intäkter och kostnader. kan härigenom uppnå enkraftigt förbättrad vinst i förhållande , medan kan räkna medatt minska förlusterna, dock utan att uppnå vinst. Legeringsmetaller: fyndigheter i Möjligheterna till brytning avlegeringsmetaller i tas upp i flera av de motioner som behandlas idetta betänkande. Krom, mangan, kobolt, vanadin, nickel, molybden, wolframoch titan bedöms av överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) som de frånförsörjningsberedskapssynpunkt känsligaste legeringsmetallerna vid en eventuellavspärrning. Krom och kobolt får extra stor betydelse genom att produktion ochreserver av dessa metaller är koncentrerade till ett fåtal länder. Så finnsexempelvis av kända kromresurser i två länder, ochSovjetunionen, av vilka har en andel på . Beträffande förhållandena i kan rent allmäntkonstateras att man f. n. känner till ytterst få fyndigheter av de tidigarenämnda legeringsmetallerna som ens är i närheten av att företagsekonomisktkunna utnyttjas. Trots detta bedöms möjligheterna att finna brytvärdafyndigheter av åtminstone några av metallerna som goda från geologisk synpunkt.Den främsta orsaken till att sådana fyndigheter inte påträffats ärenligt verksamma prospektörer att det endast är fem till manbörjade en allvarligare prospektering efter legeringsmetaller. var allprospektering nästan helt inriktad på basmetaller. I det följande ges en kortfattad beskrivning avförekomsten i av de olika legeringsmetallerna. Många svenska järnmalmer innehållermangan i varierande halter. Ett flertal mindre fyndigheter är kända i ,t. ex. Ultevis utanför , Bölet norr om samt Spexeryd ochHohult sydost om . Under världskrigen har Bölet och Spexeryd varit avbetydelse för den svenska stålindustrin. En del av de mellansvenska järnmalmerna är manganförande.Vissa av dem har varit så rika att de kunnat betecknas som manganmalmer. NU1982/83:32 12 av dessa fyndigheter är Långban, belägen mellan Filipstadoch . Vidare kan nämnas fyndigheter i , Nybergsfältet i Örebrolän (Mangruvan), där brytning förekom , samt Stora Uttervik iSödermanlands län. Inga nya fyndigheter har framkommit sedan mineralpolitiskautredningen (MPU) avgav sin rapport (SOU 1979:40) och metaller. Någrafyndigheter som skulle kunna ha eller få ekonomiskt intresse finns således ej.Kända tillgångar som någorlunda snabbt kan utnyttjas i händelse av avspärrningär relativt små, och möjligheterna att påträffa nya manganmalmer inom landetanses vara ringa. Under brötsmindre mängder krommalm i Lear- och Röfjällsgruvorna i . Ingafyndigheter finns inom landet. har kromuppslag påträffatsvid gränsen till . Ånnu så länge har - enligt uppgifter frän nämnden förstatens gruvegendom - några säkrare resultat inte erhållits. De mindrekromförekomsterna i fjällkedjan är helt obetydliga och saknar ekonomiskbetydelse. I är flera fyndigheter medkobolt kända. Bland fyndigheter där brytning skett kan nämnas Los iHälsingland, Gladhammar väster om , öster om , Tunabergväster om samt Bolidengruvan. 'Kobolthalten i kismalmer är . NickelfyndighetenLainijaur håller i vissa delar av malmen kobolt. Även alunskiffrarna iNärke innehåller kobolt. I är halten obetydlig. Halten i de jämtiändskaalunskiffrarna är okänd. Även beträffande kobolt är situationen den att några nyaförekomster inte har upptäckts . Håkansbodafyndigheten harundersökts , och diskussioner förs om fortsatta undersökningar. Brytning av nickelmalm har under1800-talet ägt rum på ett flertal platser i landet, bl. a. i Kleva i Smålandsamt i Kuså och Slättberg i . Under bröts nickelmalmi Lainijaur i . Vissa tillgångar finns i anslutning till tidigare brutnafyndigheter. Dessa är av sulfidmalmstyp. I Älgliden i kommun finnsen förekomst av koppar och nickel, och har geologiskaundersökning (SGU) upptäckt några mindre förekornster i Lappvattnet-Mjövattneti NU1982/83:32 13 Några smärre fyndigheter finns iMellansverige, t. ex. Slättberg i . Stora nickelmängder finns även i fjällkedjan. Dessabergarter håller i genomsnitt endast nickel. Sedan MPU avgav sin rapport har SGU och Bolidenpåvisat en del smärre nickelförekomster i och . Dessaförekomster innehåller i allmänhet även smärre mängder koppar. Ingen avförekomsterna bedöms vara brytvärd under normala förhållanden. I enavspärrningssituation torde de emellertid kunna fylla landets behov avnickelmetall. De stora potentiella nickelmängder som finns i fjällkedjan torde,främst av miljöskäl, knappast kunna utvinnas. Enligt uppgift måste, även omalla tekniska problem är lösta, brytas för altbrytningen skall vara ekonomisk.