bet · G601NU26 · 1982-12-31 00:00:00 — omstatens energiverk (prop. 1982/83:100 delvis) dels proposition 1982/83:100 bilaga 14(industridepartementet) i vad avser organisation av statens energiverk (inkl.oljeersättningsfonden), lokalisering av ochenergiforskningsnämnden samt anslag till . dels 18 motioner från allmänna motionstiden 1983med yrkanden i dessa ämnen eller beträffande stödet från oljeersättningsfonden. Företrädare för industridepartementet har införutskottet lämnat upplysningar i lokaliseringsfrågan. har i en skrivelse till utskottet anfört skäl för lokaliseringav till . I proposition 1982/83:100 bilaga 14(industridepartementet) har regeringen - efter föredragning av statsrådetBirgitta - framlagt följande förslag etc. under angivna rubriker: : Förvaltningskostnader (s. 141) Regeringenbereder tillfälle (1) att ta del av vad föredragande statsrådet haranfört om lokalisering av statens energiverk och energiforskningsnämnden. 2. godkänner de av föredragandestatsrådet förordade riktlinjerna för organisationen av statens energiverk, 3. bemyndigar regeringen att vidstatens energiverk inrätta en ordinarie tjänst för verkschefen med beteckningenp, 4. till Statens energiverk:Förvaltningskostnader för /84 anvisar ett förslagsanslag av , : Ut redningarm. m. och information (s. 144)Regeringen föreslår att till : Utredningar 1 1982/83. NU1982/83:26 2 m. m. och information för /84 anvisar ettreservationsanslag av . De motioner som behandlas här är följande: 1982/83:339 av m. fl. (c), vari hemställsl.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenföreslagits om sänkning av stödet från oljeersättningsfonden från 50 000 kr.till , 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt handläggningen av ärenden där stödandelen uppgår till högst . bördecentraliseras till lantbruksnämnderna och de regionala utvecklingsfonderna, 1982/83:409 av ()och i (fp), såvitt gäller hemställan-med motivering i motion 1982/83:403-(1 delvis) att -- som sin mening uttalar att lokaliseras till Lands krona, 1982/83:493 av . (s), vari hemställs att uttalar sig för att statens energiverklokaliseras till någon av kommunerna i södra delen av , 1982/83:497 av m.fl. (s, m, c, fp, vpk), vari hemställs att beslutar om enlokalisering av statens energiverk och energiforskningsnämnden till , 1982/83:498 av () och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av detstatliga till ,. 1982/83:649 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt skall placeras i , 1982/83:813 av m. (s), vari hemställs att med anledning av vad som i proposition1982/83:100 bilaga 14 anförts om lokahsering av statens energiverk som sinmening ger regeringen till känna att skall lokaliseras tillNyköping och att i övrigt samarbete bör etableras med Studsvik Energiteknik ABenligt vad som anförs i motionen, 1982/83:1019 av m.fl. (s), vari hemställs att uttalar sig för att statens energiverkförläggs till , NU1982/83:26 3 1982/83:1100 av . (c), såvitt gäller hemställan att 16. uttalar att oljeersättningsfondenbör förbli särskild myndighet och ges de föreslagna direktiven och uppgifternasom förordas i motionen samt föreslås ges ett förstärkt parlamentariskt inslag, 17. uttalar att styrelseskall vara parlamentariskt samman-saft, 18. med avslag på proposition1982/83:100 i den del som rör lokalisering av uttalar attenergiverket och oljeersättningsfonden bör lokaliseras till , 1982/83:1104 av m. (fp), såviu gäller hemställan (4) aU som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om oljeersättningsfonden, 1982/83:1476 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör placeras i , 1982/83:1482 av . (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om förutsättningarna för en förläggning av energiverkettill , 1982/83:1496 av ()och (), vari hemställs att med avslag av proposition1982/83:100 i den del som rör lokalisering av uttalar sig för attenergiverket och oljeersättningsfonden lokaliseras till , 1982/83:1499 av m. (c), vari hemställs att måtte besluta att statens energiverk skalllokaliseras till , 1982/83:1585 av m.fl. (s), såvitt gäller hemställan - med motivering i motion 1982/83:1582 - (10)att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom lokalisering till av det statliga , 1982/83:1622 av m.fl. (c, m, fp), vari-med motivering i motion 1982/83:1621 - hemställs attriksdagen uttalar att bör lokaliseras till , 1982/83:2007 av m. fl. (m), såvift gäller hemställan att 21. avslår regeringens förslag i fråga om organisationenför statens energiverk för så vitt gäller oljeersättningsfondens ställning och deförstärkta statliga insatserna för energiplanering i enlighet med vad som framhållits i motionen, 22. beräknar till Statens energiverk:Förvaltningskostnader ett förslagsan slag av . NU1982/83:26 4 1982/83:2022 av (c),vari hemställs att hos regeringen begär en omprövning av regeringensbeslut om lokalisering av samt att lokaliseras tillHälsingland, i första hand . Vissa uttalanden om lokalisering av statlig förvaltning Regeringen har i proposition1982/83:100 bilaga 2 (gemensamma frågor) (s. 9) lämnat vissa uppgifter omarbetet med decentralisering i statsförvaltningen. När det gäller lokaliseringav statlig verksamhet är, sägs det där, de uttalanden har gjort isamband med sin behandling av vissa regionalpolitiska frågor (AU 1980/81:23,rskr 1980/81:233; prop. 1981/ 82:113, AU 1981/82:23, rskr 1981/82:388)vägledande för arbetet. I en framställning till regeringen uttaladeriksdagen bl. a. följande (AU 1980/81:23 s. 60): I började, somtidigare sagts, tillväxttakten att avta . Motbakgrund av denna utveckling och besparingssträvandena inom statsverksamhetenfinns knappast anledning att räkna med nämnvärda regionalpolitiska resultat omdecentraliseringsdelegationens befattning med lokaliseringsfrågorna begränsastill enbart ny eller expanderande verksamhet. De nya myndigheter som kommertill bildas som regel genom omorganisation av tidigare verksamheter. I de falldet befinns nödvändigt med en oförändrad lokalisering till Stockholmsregionenbör delegationen i vart fall vara oförhindrad att undersöka om delar avverksamheten kan förläggas till annan ort. I proposition 1981/82:113 omprogram för regional utveckling och resurshushållning anförde industriministerNils G. Åsling bl. a. följande (s. 81), som lämnades utan erinran vidriksdagsbehandlingen: Omlokalisering av statligförvaltning av det slag som tidigare genomförts ansågs inte vara aktuell.Däremot borde möjligheterna att lokalisera ny eller expanderande statligförvaltning målmedvetet prövas. har framhållit att det kanvara skäl att pröva om delar av verksamheter eller funktioner i den statligaförvaltningen kan flyttas från samt att lokaliseringsfrågansystematiskt bör prövas vid inrättandet av nya statliga myndigheter. Enligt vad jag har erfarit arbetardecentraliseringsdelegationen med ett förslag att finna verksamheter som kanlokaliseras utanför . godkände riksdagenriktlinjer för energipolitiken, vilka bl. innebar att en omorganisation avmyndigheter m. fl. organ inom energiområdet skulle genomföras. Riksdagenbeslöt att en särskild myndighet, statens energiverk, skulle inrättas den 1juli 1982 för energitillförselfrågor och för NU1982/83:26 5 vissa övergripande uppgifter inomenergianvändningsområdet. skulle också ett organ förlångsiktiga och övergripande uppgifter vad gäller energiforskning,energiforskningsnämnden, träda i funktion. Ett tredje organ som diskuterades idetta sammanhang var oljeersättningsfonden, som skulle handlägga ärendenenligt förordningen (1980:1085) om stöd för åtgärder för att ersätta olja, m.m. Detta organ fanns i provisorisk form, såsom delegationen (I 1980:08) föruppbyggnad av en oljeersättningsfond. Avsikten var att oljeersättningsfondenskulle få en fristående ställning. Formerna för samverkan mellan den och energiverketskulle emellertid övervägas av den organisationskommitté för m.fl. organ som hade tillsatts. Från socialdemokraternas sida hävdades att detinte fanns några bärande motiv för att oljeersättningsfonden skulle varafristående. kom att inrättas enligtplanerna. När skulle pröva det förslag till organisationav som hade framlagts i budgetpropositionen hade regeringen intetagit ställning i fråga om den permanenta lokaliseringen avenergimyndigheterna. beslöt - med bifall till en socialdemokratiskreservation till näringsutskottets betänkande i ämnet (NU 1981/82:28) - attupphäva det beslut rörande som hade fattats . Som nytidpunkt för inrättandet av ett sådant verk nämndes . Riksdagsbeslutet innefattade attoljeersättningsfonden skulle "med det snaraste inordnas i den centralaenergimyndigheten, övergångsvis alltså i statens industriverk". Regeringenbeslöt emellertid att delegationen för uppbyggnad avoljeersättningsfonden skulle fortsätta sin verksamhet tills en ny organisationpå energiområdet hade inrättats, dock längst t. o. m. . Dettabeslut har inte ändrats efter regeringsskiftet . Inrättande och organisation av statens energiverk Regeringen föreslår ibudgetpropositionen dels riktlinjer för organisationen av ett statensenergiverk, avsett att träda i funktion , dels anslag tillverket och inrättande av en tjänst - med tidsbegränsat förordnande - förverkets chef. Dessutom behandlas frågan om ochenergiforskningsnämndens lokalisering. I den frågan finns förslag i 15motioner. I övrigt gäller de motioner som har väckts rörande delsverkets tilltänkta uppgifter inom området energiplanering och isamband därmed storleken av dess förvaltningskostnadsanslag, delssammansättningen av verkets styrelse och dels oljeersättningsfondens ställningoch uppgifter. De båda sistnämnda ämnena tar utskottet upp i särskilda avsnitti det följande. Utskottet konstaterar först att det tidigareriksdagsbeslutet om inrättande av statens energiverk formellt sett upphävdesförra året. Till skillnad från vad som tycks vara förutsatt i budgetpropositionentorde därför nu få NU1982/83:26 6 fatta ett nytt sådant beslut, med somtidpunkt för inrättandet. En organisationskommitté har som nämnts utarbetat förslagbeträffande organisation och uppgifter. Förslaget presenteras isina huvuddrag i propositionen. Det har i allt väsentligt godtagits avregeringen, som framhåller att det ankommer på den att fastställa den närmareorganisationen av verket och att meddela närmare föreskrifter om verketsuppgifter. Den föreslagna organisationen grundas på en indelning i sakområden -för olika energislag etc. - men med starka inslag av en funktionsindelningenligt vilken likartade uppgifter, t. ex. planering, utredningsverksamhet,myndighetsutövning och stödgivning, var för sig hålls ihop organisatoriskt.Till verket knyts enligt regeringens förslag en omstöd dels till forskning och utveckling, dels enligt förordningen om stöd föråtgärder för att ersätta olja, ett energihushållningsråd samt deteldistributionsråd som finns vid industriverket. Vissa funktioner som nuhandhas av fristående myndigheter eller kommittéer skall, såsom närmareredovisas i propositionen, fortsättningsvis fullgöras av energiverket.Huvuddelen av industriverkets energibyrå överförs till det nya verket. Utskottet tar i det följande upp de frågor rörandeenergiverkets organisation och uppgifter som har aktualiserats genom motioner.I övrigt finner utskottet inte anledning att kommentera regeringens förslag idenna del. För förvaltningskostnader under budgetåret1983/84 föreslås i propositionen ett förslagsanslag av . Antalettjänster vid verket beräknas till 177, vilket motsvarar de personalresurser somf. n. disponeras för den verksamhet som skall föras över till den nyaorganisationen. Omorganisationen bör också, säger föredragande statsrådet,medföra vissa rationaliserings- och effektivitetsvinster. Utrymme skall ges fören förstärkning av resurserna på vissa viktiga områden. Som ett sådant nämnsden statliga verksamheten för att följa upp och stödja den kommunalaenergiplaneringen. Denna, som regleras genom lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering, innefattar samråd mellan kommunerna och ett statligt organ -nu industriverket och i fortsättningen - och förutsättervägledande insatser från detta organs sida. I motion 1982/83:2007 (m) avvisas den föreslagnaförstärkningen av de statliga insatserna för den kommunala energiplaneringen.Denna planering skall inte ses som ett instrument i en statlig styrning av helaenergiområdet, säger motionärerna. Genom besparingar på denna punkt och genomytterligare rationaliseringar skulle förvaltningskostnader enligtmotionärernas uppfattning kunna minskas med 2 milj. kr. under det kommandebudgetåret. Utskottet anser att ett effektivt statligt stöd till denkommunala energiplaneringen är en betydelsefull förutsättning för att syftetmed NU1982/83:26 7 energipolitiken skall kunna uppnås. Liksom regeringenfinner utskottet det därför angeläget att resurserna för-den statligaverksamheten på detta område förstärks. Vad beträffar motionärernas förslag om "ytterligarerationaliseringar" inom vill utskottet framhålla att verketrimligen måste få börja fungera innan rationaliseringar kan genomföras.Regeringen anger totalt av verkets befintliga reala resurser som ram för besparingarunder , därav under budgetåret, 1983/84 och 2,5 %under vartdera av de båda följande. Strängare rationaliseringsföreskrifter änså är enligt utskottets mening inte förenliga med de krav som olikaintressenter måste kunna ställa på . Utskottet avstyrker alltsåmotion 1982/83:2007 (m) i nu berörd del och tillstyrker regeringens förslagbeträffande förvaltningskostnadsanslaget. Regeringens förslag beträffande verkschefstjänsten ochbeträffande anslag till verket för utredningar m. m. och information tillstyrksav utskottet. har uttalat att det bör varavärdefullt för om dess styrelse ges ett visst parlamentarisktinslag. I övrigt skulle styrelsen bestå av representanter för väsentliga intressegrupper,t. ex. kommuner, energiföretag och industriföretag. Föredragande statsrådetberör inte styrelsens sammansättning. "förutsätter" ipartimotionen 1982/83:1100 att får en parlamentariskt sammansattstyrelse. Med anledning av vad organisationskommittén har anfört ochmed beaktande av vad som sägs i motiori 1982/83:1100 (c) utgår utskottet frånatt regeringen avser att styrelse - i hkhet med t. ex. styrelsenför energiforskningsnämnden - skall ha ett betydande parlamentariskt inslag.Åven om energipolitiken till väsendiga delar grundar sig på eniga riksdagsbeslutfinns det i betydelsefulla frågor skilda synsätt inom vilka bör blirepresenterade i styrelsen. Att så sker bör vara fullt möjligt utan att detförhindrar att andra viktiga intressen på energiområdet blir företrädda idenna. bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet härhar anfört om styrelse. Som framgår av vad sagtsär det regeringens mening att stödet för åtgärder för att ersätta olja, m. m. ienlighet med vad som beslöts skall administreras av energiverket.Besluten skall då fattas inte av verkets styrelse utan av dessutvecklingsnämnd, i vilken skall kunna ingå ledamöter som har förordnats attdelta enbart i nämndens behandling av oljeersätt-ningsärenden. Moderatasamlingspartiet, och vidhåller - enligt yrkanden imotionerna 1982/83:2007, 1982/83:1100 och 1982/83:1104 - sin uppfattning att oljeersättningsfonden bör vara en NU 1982/83:26 8 vill också att denna skall få vidgade uppgifter.Delegationen för energiupphandling och fonden för stöd till anordningar för attminska svavelutsläppen vid koleldning behövs inte, hävdas det i modon1982/83:1100 (c). Där föreslås också att fonden skall få ett förstärktparlamentariskt inslag. Delegationenför energiupphandling hår tillkallats enligt regeringsbeslut den 2 december1982. Dess ordförande är statssekreteraren för energifrågor iindustridepartementet. Delegationens uppdrag - baserat på ett beslut avriksdagen (prop. 1982/83:50,NU 1982/83:18, rskr 1982/83:111)-börenligt direktiven (dir. 1982:91) avslutas . Senast den 20september skall delegationen lämna förslag om hur ett fortsatt statligt stödtill investeringar i distribudonsanläggningar för fjärrvärme bör utformas. Dåverksamheten har organiserats på detta sätt och då det nu förutsätts attuppdraget skall vara tidsbegränsat kan delegationens uppgifter inte lämpligenöverföras till ett annat organ som skall träda i funktion . Utskottetkan inte finna att motionärerna har angivit några hållbara skäl för attoljeersättningsfonden bör vara ett fristående organ. Det är otvivelaktigt mestrationellt att det administrativa arbete som är förenat med stödet från fondenfullgörs av den myndighet med övergripande uppgifter på energiområdet som nubyggs upp. Genom aft det anförtros åt en särskild nämnd att fatta beslut omstödet möjliggörs också att olika slags sakkunskap och intressen kan bhföreträdda på motsvarande sätt som i den delegation vilken nu hanterarstödärendena. Än mindre synes det vara motiverat att en friståendeoljeersättningsfond skulle få sinauppgifter vidgade till att också omfatta det nya stödet till anordningar föratt minska svaveliitsläppen. Detta skulle innebära en ytterligare splittring avadministrationen på energiområdet och sålunda stå i strid mot självahuvudsyftet med den omorganisation som skall genomföras. Motionerna1982/83:2007 (m), 1982/83:1100 (c) och 1982/ 83:1104 (fp) avstyrks alltså i vadavser oljeersättningsfonden. F.n. gäller att stöd från oljeersättningsfonden inte får ges till projekt somkostar . prövade (NU 1981/82:30 s. ett förslag från centerpartihåll om att denna gräns skulle sänkas till . Förslaget innebar också att handläggningen av ärenden om stöd med högst50 . skulle decentraliseras till lantbruksnämnderna när det gällde jord-och skogsbruket och trädgårdsnäringen och i övrigt till de regionalautvecklingsfonderna. En propå ävungefär samma innebörd hade avvisats ibudgetpropositionen . och ville inte hellertillmötesgå motionärerna. Frågan öm eventuella ändringar av de berörda reglernaoch av ordningen för stödärendenas handläggning kunde lämpligen aktualiserasvid den snart förestående översynen av oljeersätt- NU1982/83:26 9 ningsfondens verksamhet, sade utskottet. Motionärernasförslag fick stöd i en reservation (c). Samma önskemål återkommer i motion1982/83:339 (c). En utvärdering av stödet till åtgärder för att ersättaolja genomförs f. n. av oljeersättningsdelegationen (I 1979:01). Resultatet avutvärderingen skall föreligga . Utskottet upprepar sitt uttalande från ochavstyrker därmed den nu nämnda motionen. Regeringen föreslår attenergiverket och energiforskningsnämnden lokaliseras till Stockholmsområdet.Närmare bestämt planeras att myndigheterna skall föriäggas till ,där industriverket - vars energibyrå i huvudsak skall ingå i -har sina lokaler. Motiveringen för förslaget ärsammanfattningsvis följande. måste nära samarbeta medregeringskansliet, med ändra centrala myndigheter och medintresseorganisationer. Verket får bl. a. till uppgift att samordna verksamhetpå energiområdet som bedrivs av ett antal myndigheter belägna i . Denpersonal som finns vid de organ vilkas uppgifter skall föras tillenergiverket är dll stor del relativt ung och har byggt upp en bred ochgenerell kompetens som det är angeläget att bibehålla. På grundval av studiersom gjorts kan män beräkna att minst hälften av personalen vid de befintligaenergiorganen skulle söka sig till annan verksamhet vid en utlokalisering.Därmed skulle verkets möjligheter att fullgöra sina uppgifter försämras förlång tid. Vid förläggning till kan administrativarationaliseringsvinster uppnås. En lokalisering till en plats utanförStockholmsområdet skulle medföra väsentliga nackdelar från energipolitisksynpunkt på både kort och lång sikt. I de motioner som innehåller förslag om lokaliseringutanför nämns elva olika orter eller regioner som lämpliga. Någon avkommunerna i södra delen av förordas i motion 1982/83:493 (s). Itre motioner- 1982/83:813 (s), 1982/83:1100 (c) och 1982/83:1496 (c)- pläderasför . - utan närmare precisering - föreslås i motion1982/83:1476 (s). I motionerna 1982/83:649 (s) och 1982/83:409 (fp) förespråkasorter i , resp. . får stöd i tvåmotioner, 1982/83:1019 (s) och 1982/83:1499 (c). Ytteriigare föreslås Karlstadi motion 1982/83:1622'(c, m, fp) och-av motionärerna från alla femriksdagspartierna - i motion 1982/83:497. Tre lägen i utpekasockså - i motionerna 1982/83:1482 (s) och 1982/83:1585 (s), ,och då i första hand , i motion 1982/83:2022 (c) samt i motion1982/83:498 (s). Argumentationen för dessa orter och regioner är av växlandeart och omfattning. Behov av ytterligare sysselsättning är givetvis ett gängseskäl. Inomregional obalans anges som huvudmotiv för en förläggning i södradelen NU1982/83:26 10 1 några fall - , ,- åberopas särskilt att staten har ställt i utsikt att ge kompensationför nedläggning av flygflottiljer. Lokal energiproduktion av intresse nämns iflera fall liksom också förekomst av industriell verksamhet på energiområdet. Inågra kommuner utlovas lämpliga lokaler. Relativ närhet till och godakommunikationer nämns i förekommande fall. Ytterligare positiva faktorer kanvara bra utbildningsmöjligheter och allmänt gynnsamma miljöförhållanden. Inom utskottet har endast en ort utanför funnitförespråkare, nämligen . De erinrar bl. a. om det uttalande somriksdagen gjorde i samband med sitt beslut om indragning avSödermanlands flygflottilj. Fil (prop. 1975:75, FöU 1975:14, rskr 1975:172). Riksdagenförutsatte att regeringen med all kraft skulle ta itu med de problem som uppkomgenom att flottiljen lades ned. talesmän framhåller vidare attStudsvik har sina anläggningar inom . Studsvikär statens samlade resurs för energiteknisk forskning och utveckling. Läget iförhållande till - med täta tågförbindelser -poängteras också. Utskottet finner regeringens skäl för attenergimyndigheterna bör förläggas till vara helt övertygande. Det rörsig i detta fall inte om någon i egentlig mening "ny" statligverksamhet, och det är inte heller fråga om någon expansion av den centralaenergiförvaltningen. Det är angeläget att de knappa resurser som står till budsutnyttjas så rationellt som möjligt. En omlokalisering som ofrånkomligen medförett stort bortfall av välutbildad och erfaren personal är oförenlig med denprincipen. Även i övrigt synes en lokalisering till vara mest gynnsamför verksamheten. Utskottet vill betona att kraven på energimyndigheternasfunktionsförmåga i dagens läge är exceptionellt stora. Med vad här sagts ställer sig utskottet bakom vadföredragande departementschefen har uttalat om ochenergiforskningsnämndens lokalisering. Samtliga motionsyrkanden i detta ämneavstyrks alltså. 1. beträffande inrättande ochorganisation av samt förvaltningskostnadsanslag för statens energiverk attriksdagen dels medanledning av proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt E 1 moment 2 i ifrågavarandedel och med avslag på motion 1982/83:2007 yrkande 21 i ifrågavarande delbeslutar om inrättande av statens energiverk och godkänner ipropositionen angivna riktlinjer för organisationen av verket i NU1982/83:26 11 den mån dessa inte omfattas.av utskottets hemställan under4 och 5, dels medbifall till proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt E 1 moment 4 och med avslagpå motion 1982/83:2007 yrkande 22 till : Förvaltningskostnaderför /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av19 , 2. beträffandetjänst för chef attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt E 1 moment 3bemyndigar regeringen att vid statens energiverk inrätta en ordinarie tjänstför verkschefen med beteckningen p, 3. beträffandeanslag i övrigt till attriksdagen med bifall dll proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt E 2 tillStatens energiverk: Utredningar m. m. och information för /84under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 4. beträffandeenergiverkets styrelse