bet · G601NU1 · 1982-12-31 00:00:00 — om statligt ägande inom lälemedelsindustrin I motion 1981/82:1138 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs att hos regeringen hemställer om attfrågorna om ett förstatligande av läkemedelsindustrin inom och avutländska tillverkares representanter i blir föremål för en parlamentariskutredning och att därvid vad som anförts i motionen beaktas. I motionen noteras att det undernära två decennier från olika håll har framförts krav på förstärkt kontroll avläkemedelsindustrin, sanering av läkemedelsreklamen och ökade resurser förstatlig information om och registrering av olika läkemedelseffekter ochbiverkningar. har också, anför motionärerna, myckethänt som en följd av den debatt som förts. Nya lagar och föreskrifter hartillkommit, och läkemedelsindustrin har utsatts för ett hårttryck, som tvingat fram förändringar bl. a. när det gällt marknadsföring av nyaoch äldre läkeme-del. Men läkemedelsindustrins drivkraft är, säger motionärerna,profit och lönsamhet, inte samhällsengagemang och idealitet.Läkemedelsindustrin marknadsför och säljer det som går att sälja med vinst,oavsett om det man säljer är bra eller dåligt, viktigt eller oviktigt,hälsosamt eller skadligt. Exempel på sådant beteende finner motionärerna i förstahand hos det multinationella företaget , som bl. a. har fortsatt att säljaen motsvarighet till Enterovioform i flera trots skadliga verkningar.Som ett annat exempel anges att det svenska företaget trots enlarmrapport om licenspreparatet Neurosedyn dröjde med att dra in detta ochsedan dröjde med att lämna information om indragningen. Statens övertagande av vissa läkemedelsföretag har, hävdarmotionärerna, inte infriat förhoppningar om en omorientering inom branschenvad gäller forskningsinriktning, marknadsföring och prissättning. De statligaläkemedelsföretagen har medverkat till specialisering, bl. a. genom produktbyten.Konkurrensen har sålunda minskat. Den sanering som har skett inom läkemedelsindustrin underde har, menar motionärerna, inte ägt rum spontant genom attindustrin visat ökad ansvarskänsla eller genom att marknadsförarna avstått frånförsäljning av dåliga preparat. I stället har den drivits fram av en alltstarkare NU 1982/83:1 NU1982/83:1 2 opinion hos allmänheten, sjukvårdspersonal och statligakontrollmyndigheter. För att ytterligare förbättra situationen, ökaläkemedlens säkerhet, förhindra onödig medicinering, förebygga skador på grundav biverkningar och spara stora summor pengar till samhället krävsenligt motionen fortsatta kraftåtgärder. Motionärerna anser att ettförstatligande av den svenska läkemedelsindustrin och de utländskaläkemedelsföretagens svenska distributionsföretag skulle undanröja flera av deangivna missförhållandena genom att vinsten inte längre skulle varahuvudsyftet med verksamheten. Vissa uppgifter om läkemedelsindustrin Den svenska läkemedelsindustrinbestår i huvudsak av fem koncerner, nämligen , Fortia, KabiVitrum, ochFerrosan. ingår i Statsföretagskoncernen. De nämnda företagensvarar tillsammans för ungefär hälften av den totala läkemedelsförsäljningen iSverige. Den importerade delen säljs av ett sextiotal företag, av vilkaflertalet är dotterbolag till utländska läkemedelsföretag. Läkemedelsindustrin har haft en positivoch, jämfört med många andra branscher, problemfri utveckling. Branschensförädlingsvärde har också expanderat kraftigt . Från år 1968till har förädlingsvärdet stigit i fasta priser mot förtillverkningsindustrin totalt. En stor och växande del av denna ökning harmöjliggjorts genom export. Exporten av läkemedel har ökatsnabbare än importen. Exporten utgör av produktionen. Antaletanställda i branschen uppgick till ca 8 000. Råvarorna kommer till största delen från organisk kemiskindustri och till viss del även från oorganisk. Råvarukostnaderna utgör dock enmycket Uten del av produktkostnaderna. I stället svarar löner inklusiveforskningskostnader för den större delen av produktionskostnaderna.Produkterna säljs i enbart genom Apoteksbolaget eller direkt tillsjukhusen. Prisindex för apotekarnas inköpspris har sedan 1970-talets börjanutvecklats betydligt långsammare än konsumentprisindex. Av de fem nämnda läkemedelsföretagen svarar för ca40 % av branschens omsättning, Fortia för , KabiVitrum för , Leoför och Ferrosan för . Läkemedelsindustrin är en av mestexpansiva industribranscher. Lönsamheten i branschen har jämförelsevis ochgenomsnittligt varit mycket god . Särskilt ochFortia har haft en gynnsam utveckling. Branschen är synnerligen forskningsintensiv medforsknings- och utvecklingskostnader som uppgår till avförädlingsvärdet. NU1982/83:1 3 Läkemedelsindustridelegationen m. m. Läkemedelsindustridelegationen (I1975:09) tillkallades med uppgift att närmare utreda möjligheterna samordning av resurserna inom svensk läkemedelsindustri och ta initiativ idessa frågor. Arbetet skulle enligt direktiven bedrivas med särskild inriktningpå att samhällets krav på inflytande över läkemedelsindustrin skulletillgodoses. En övergripande målsättning angavs vara att läkemedelsindustrinsverksamhet skulle sammanföras i samhällets regi. beslöt regeringen attläkemedelsindustridelegationen skulle fortsätta sitt arbete med delvis ändradedirektiv. I tilläggsdirektiven angavs bl. a. att utgångspunkten fördelegationens arbete skulle vara dels att goda betingelser skall föreligga fören konkurrenskraftig svensk läkemedelsindustri, dels att bra och så långt sommöjligt billiga läkemedel skall stå till förfogande inom landet. Vidareanfördes att delegationen särskilt skulle belysa den svenska industrins roll iden inhemska läkemedelsförsörjningen och undersöka möjligheterna till ett merutvecklat samarbete mellan industrin och samhället. Den övergripandemålsättningen att läkemedelsindustrin skulle sammanföras i samhällets regiskulle enligt tilläggsdirektiven inte längre gälla. behandlade näringsutskottet (NU1977/78:39) ett motionsyrkande som rörde de delvis ändrade direktiven förläkemedelsindustridelegationens arbete. Motionärerna (s) kritiserade detilläggsdirektiv som hade lämnats för delegationens fortsatta arbete. Utskottetanslöt sig till tilläggsdirektiven och avstyrkte alltså motionen. Desocialdemokratiska representanterna reserverade sig till förmån för motionen.Riksdagen följde utskottet. I sin beskrivning och analys av den svenskaläkemedelsförsörjningen (Svensk läkemedelsindustri, SOU 1980:33) konstateradeläkemedelsindustridelegationen att denna i allt väsentligt hadefungerat väl. Delegationen såg det inte som motiverat att föreslå någraomedelbara åtgärder. Den ansåg dock att branschens utveckling borde följas ochanalyseras i ett fortlöpande samråd mellan samhället, företagen och deanställda och att ett särskilt branschråd borde inrättas för läkemedelsindustrin.I rådet skulle behovet av industripoHtiska eller andra samhälleliga åtgärdersom kunde främja branschens resp. läkemedelsförsörjningens effektivitet ochutveckling fortlöpande analyseras. Speciell vikt borde enligt delegationenläggas vid informationsutbytet mellan industrin och sjukvårdshuvudmännenangående industrins planering av forskning och utveckling (FoU). I proposition 1980/81:130 om industripolitikens inriktninganförde emellertid industriminister . Åsling att det inte skulle varasärskilt ändamålsenligt att inrätta ett särskilt branschråd för detta ändamål.Han sade NU1982/83:1 4 sig avse att i stället regelbundet och vid behovsammankalla representanter för i första hand sjukvårdshuvudmännen,läkemedelsföretagen och de anställda till gemensamma diskussioner och samråd.En sådan lösning borde ge en högre grad av flexibilitet än den ett branschrådkunde ge. skulle branschens problem ochutvecklingsmöjligheter samt frågor rörande industrins FoU-planering behandlas. Vad som i denna proposition anfördes om ett branschråd förläkemedelsindustrin föranledde inga kommentarer från näringsutskottets ochriksdagens sida (NU 1980/81:64). motioner om ökat statligt inflytande överläkemedelsindustrin Förslag om förstatligande avläkemedelsindustrin har tidigare väckts i motioner åren 1973, 1974, 1977 och1979-1981. Motionerna har genomgående avslagits av sedan deavstyrkts av näringsutskottet (NU 1973:19, 1974:48, 1977/78:21, 1979/80:4,1979/80:28, 1980/81:64). Vid de båda första tillfällena fanns reservationer avvänsterpartiet kommunisternas representant i utskottet. Under perioden1977-1980 hänvisade utskottet till det omfattande utredningsarbete rörandeläkemedelsindustrin som pågick. - då frågan behandlades i anslutningtill proposition 1980/81:130 om industripolitikens inriktning - uttaladeutskottets socialdemokratiska ledamöter i ett särskilt yttrande attläkemedelsindustrins verksamhet borde sammanföras i samhällets regi. (KU 1978/79:12) behandlade hösten1978 ett motionsyrkande om reglering av läkemedelsreklamen. Motionärerna (s)önskade att yttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10) skulle få i uppdrag att-inom ramen för sitt allmänna uppdrag - särskilt undersöka de tryckfrihetsrättsligaförutsättningarna för en reglering av läkemedelsreklamen. Utskottet förutsatteatt yttrandefrihetsutredningens överväganden bl. a. skulle komma att omfattaden fråga som hade tagits upp i motionen. Härmed ansåg utskottet att motionenvar besvarad. följde utskottet och avslog motionen. En parlamentarisk utredning avfrågan om ett förstatligande av läkemedelsindustrin - inklusive de företag somrepresenterar utländska läkemedelstillverkare - föreslås i motion 1981/82:1138(vpk). Som nämnts i det föregående tillkallades år 1975läkemedelsindustridelegationen (I 1975:09) med uppgift att närmare utredamöjligheterna till en samordning av resurserna inom svensk läkemedelsindustrioch ta initiativ i dessa frågor. Enligt de ursprungliga direktiven av dendåvarande socialdemokratiska regeringen skulle ett övergripande mål fördelegationens arbete vara att läkemedelsindustrins verksamhet skullesammanföras i samhällets NU 1982/83:1 5 regi.Den efterföljande trepartiregeringen uttalade 1978 attdetta övergripande mål inte längre skulle gälla. Utskottetvill understryka att läkemedelsindustridelegationen därigenom fick sinaarbetsuppgifter ändrade på ett radikalt sätt. EnHgt de tidigare riktlinjernaskulle delegationen agera aktivt och ta initiativ till oHka samarbetsprojektavseende bl. a. produktion och forskning. På grund av de ändrade direktivenbehandlades inte i delegationens slutbetänkande frågan om sammanförande avläkemedelsindustrins verksamhet i samhällets regi. Utskottethar erfarit att denna fråga kommer att prövas på nytt genom regeringensförsorg. Enligt utskottets mening bör därvid inriktningen vara att samhälletsroll inom läkemedelsindustrin skall vidgas, i första hand inom forsknings- ochutvecklingsarbetet. att avslårmotion 1981/82:1138. Närvarande:Nils (), (), (), LillyHansson (s), (), (), (),(), (), Per (), ChristerEirefelt (fp), (vpk), (), () och (). (), (),(), Per (), (), Per-RichardMolén (m) och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 5som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "forsknings- ochutveckUngsarbetet" bort ha följande lydelse: Läkemedelsindustrideiegationen avslutade sittarbete . I sin beskrivning och analys av den svenskaläkemedelsförsörjningen konstaterade delegationen att denna i alltväsentligt fungerat väl. Man såg det därför inte motiverat att föreslå någraåtgärder. Utskottetdelar uppfattningen att läkemedelsförsörjningen i fungerar väl. Det kanäven konstateras att läkemedelsindustrin har haft en positivoch, jämfört med många andra branscher, problemfri utveckling som bl. a. harinneburit framgångar på exportmarknaden. NU 1982/83:1 6 Utvecklingeninom det statsägda läkemedelsföretaget har-emellertid varit långtsvagare än utvecklingen inom läkemedelsindustrin i övrigt. Fråganom förstatligande av läkemedelsindustrin har behandlats av upprepadegånger . Senast skedde detta , då ett motionsyrkande iämnet avslogs på förslag av näringsutskottet (NU 1980/81:64). Utskottet ser motangiven bakgrund ingen anledning att ändra sitt tidigare ställningstagande ochavstyrker alltså motion 1981/82:1138 (vpk).