bet · G601SfU25 · 1982-12-31 00:00:00 — omvissa studiesociala frågor (hälsovård för högskolestuderande, gymnasieeleversresor och återbetalning av studiemedel) (prop. 1982/ 83:129) samt Bidrag tillhälso- och sjukvård för studerande (prop. 1982/83:100) I proposition 1982/83:129 har regeringen(utbUdningsdepartementet) föreslagit 1. anta förslag tiU lag om,ändring i studiestödslagen (1973:349), 2. besluta att tiU Bidrag tillhälso- och sjukvård för studerande för /84 anvisa ettförslagsanslag av , dels att godkänna vad somföreslagits 3. beträffandestuderandehälsovårdens inriktning och organisation, 4. om resetiUägg förgymnasieelever, 5. om tUlfäUig premie vid förtidaåterbetalning av studiemedel. Propositionen innehåller förslag om den framtidautformningen av hälsovård för högskolestuderande. Tyngdpunkteninom studerandehälsovården föreslås ligga på förebyggande, sociala ochkurativa insatser. Motionsidrotten ingår som en del av den förebyggandehälsovården. De studerandes behov av somatisk och psykiatrisk sjukvård fårdäremot huvudsakligen tiUgodoses inom ramen för den offentiiga hälso- ochsjukvården. Destuderande föreslås behålla ansvar och huvudmannaskap för hälsovården förhögskolestuderande vid statliga högskoleenheter. Högskoleenheterna ges ettstörre inflytande över verksamheten. Dessa skaU sluta avtal medstuderandesammanslutningar som genom avtalen blir berättigade tiU statsbidragpå vissa vUlkor. Medlentill studerandehälsovården samlas under ett anslag under utbildningsdepartementetshuvudtitel. Skolhälsovårdeninom den kommunala delen av högskolan föreslås bibehållas i oförändrat skick. Universitets-och högskoleämbetet blir central myndighet för aU studerandehälsovård fr. o.m. Den nya statsbidragsförordningen föreslås träda i kraft fr.o. m. /86. 1 1982/83. SfU 1982/83:25 2 I propositionen läggs vidare fram förslag som rörresetilläggen inom studiehjälpen. De medel som budgetpropositionberäknats för sådana resetillägg omvandlas till ett riktat statsbidrag tilllänshuvudmännen. Länshuvudmännen skall, för att få tiUgång tiU statsbidraget,ansvara för de dagliga resorna till och från skolan för de studiehjälpsberättigadeelevema inom resp. ansvarsområde. skall även i fortsättningen svara för ersättningen tiUsvenska elever som är bosatta och studerar utomlands. Det nya statsbidragetföreslås utgå fr. o. m. den . Slutligeninnehåller propositionen förslag om att studiestödslagen skall förses med etttillägg, vari regeringen bemyndigas att för viss angiven tidsperiod bevilja enhögre premie än nu vid förtida friviUig återbetalning av studiemedel. De i propositionenframlagda lagförslagen finns intagna i bilaga. Regeringen har i proposition 1982/83:100, bU. 10() under litt G. Studiestöd m. m., anslaget G 8föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tiUBidrag tUl hälso- och sjukvård för studerande för /84 beräknaett förslagsanslag av . Motioner väckta med anledning av proposition1982/83:129 I motion 1982/83:2354 av m. fl. (c) hemställs 1. attriksdagen avslår regeringens förslag om riktat statsbidrag tUl länshuvudmännen, samt 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om förändring av resetilläggen för gymnasieelever tiU ett riktat bidrag till primärkommunerna. I motion 1982/83:2360 av ()hemställs att hos regeringen anhåUer om att i motionen anfördasynpunkter beaktas vid fastställande av reglema för resetillägg förgymnasieelever. I motion 1982/83:2368 av () ochKenth Skårvik (fp) hemställs 1. att fastställer attdet nya statsbidragssystemet skall gälla från /85, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om stiidiebidragsberättigadeelever som bor och studerar utomlands. SfU 1982/83:25 I förevarande proposition 1982/83:129 läggs förslagfram rörande den framtida utformningen av hälsovården för högskolestuderande.Propositionen innehåller vidare förslag till ändrade bestämmelser förersättning för gymnasieelevernas resor, förslag om tillfälligt förhöjd premievid förtida återbetalning av studiemedel samt vissa anslagsfrågor / 84. Utskottet,som nedan under skUda mbriker behandlar de olika förslagen i propositionen ochde motioner som föranletts av denna, behandlar i samband med anslagsfrågornaäven proposition 1982/83:100, bilaga 10, G 8. beslutade om inriktningen av dennuvarande studerandehälsovården inom den statliga delen av högskolan (prop.1967:48, SU 1967:96 och rskr 220). Den principiella utgångspunkten förriksdagsbeslutet var att de studerande skulle tiUförsäkras samma möjlighetertill hälso- och sjukvård som övriga medborgare, men att de inom studerandehälsovårdenskulle ges specieUa möjligheter tiU vård av psykiska och psykosomatiskasjukdomar som kunde ha samband med studiemiljön. Vidare betraktadesmotionsidrotten som en väsentlig del av den förebyggande hälsovården. Departementschefenanför i propositionen att den nuvarande studerandehälsovården i alltför storutsträckning har inriktats mot somatisk och psykiatrisk sjukvård. Behovet avatt ha sådan vård specieUt för studeran-degmppema har minskat p.g. a.den offentiiga hälso- och sjukvårdens utveckling och det förbättradeutomlänsavtalet. 1 propositionen föreslås därför att den offentiiga sjukvårdeni huvudsak skall tUlgodose de studerandes behov av somatisk och psykiatrisksjukvård medan studerandehälsovården i första hand skall inriktas påförebyggande hälsovård och sociala och kurativa insatser. Studerandehälsovårdenskall således vara ett komplement tUl den offentliga vården i syfte att främjade studerandes hälsa i den specieUa miljö som högskolan utgör. Utskottetfinner ingen anledning till erinran mot propositionens förslag i denna del. Vadgäller organisationen av studerandehälsovården inom statlig hög-skoleutbUdningbedrivs denna verksamhet i de studerandes egen regi. Vid flertalethögskoleenheter finns en mer eller mindre välutbyggd studerandehälsovård ochpå de större högskoleorterna finns också en organiserad motionsidrott förstuderande. Kostnaderna för denna verksamhet täcks tUl ca hälften medstatsbidrag och i övrigt med bidrag från studeran-deorganisationema och medavgifter. Inom den kommunala delen av hög- SfU 1982/83:25 4 skolanomfattas praktiskt taget alla studerande av skolhälsovården. Huvudmannaskapetför skolhälsovården är knutet till huvudmannaskapet för utbUdningen och denfinansieras i sin helhet av huvudmannen. Ipropositionen föreslås att de studerande genom sina sammanslutningar skallbehålla ansvaret och huvudmannaskapet för studerandehälsovården ochmotionsidrotten. För att tUlse att verksamheten får den inriktning somredovisats ovan skaU de statliga högskoleenheterna på resp. ort få beslutanderätti fråga om statsbidrag. En fömtsättning för att statsbidrag skall utgå är atten studerandekår eller en sammanslutning av studerandekårer sluter avtal medberörd högskoleenhet om hälsovårdens närmare inriktning och omfattning. Idessa avtal bestäms också vilka studerande som skall ha tUlgång tUlhälsovården. För den kommunala delen av högskolan skall skolhälsovårdenbibehållas oförändrad. Det centrala myndighetsansvaret för den hälsovårdandeverksamheten, som är splittrat på () ochsocialstyrelsen, föreslås överfört tiU universitets-och högskoleämbetet (UHÄ). Utskottet biträderpropositionen även i nu behandlad del. Finansieringen av studerandehälsovården ochmotionsidrotten sker som ovan nämnts med dels statsbidrag, dels de studerandesegna bidrag, dels ock bidrag från kommuner och landstingskommuner. / 81 fördelade sig bidragen på följande sätt. Statsbidrag utgickmed ca 8,5 mUj. kr., de studerande bidrog med ca 6 milj. kr. och bidragen frånkommuner och landstingskommuner uppgick tiU ca 1,1 milj. kr. Statsbidragen äri dag splittrade på flera anslag och huvudtitiar. Ersättning för läkarvård utgårur anslaget Bidrag till sjukförsäkringen under socialdepartementetshuvudtitel. Vidare utgår medel ur anslaget Bidrag tiU hälso- och sjukvård förstuderande och ur vissa högskoleanslag under utbildningsdepartementetshuvudtitel. Slutligen utgår medel tUl motionsidrotten ur anslaget Stöd tiUidrotten under jordbmksdepartementets huvudtitel. EnHgtpropositionen skall ett nytt reservationsanslag för studerandehälsovårdinrättas under huvudtitel. Anslaget skall ersätta detnuvarande anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård för studerande. Tillanslaget skaU även föras medel från anslaget Bidrag tUl sjukförsäkringen undersocialdepartementets huvudtitel. Från det nya anslaget skall medel utgå förstuderandehälsovård på samtliga berörda orter. Medlen fördelas på berördahögskoleenheter i huvudsak med hänsyn tiU antalet studerande på resp. ort.Beträffande medel tUl motionsidrotten föreslås ingen anslagsförändring. Deföreslagna anslagsförändringarna skall enligt departementschefen bidra tiU attutveckla studerandehälsovården i överensstämmelse med de uppställda målen. Ipropositionen fömtsätts att såväl de studerande som landstingskommunerna ochkommunerna även i fortsättningen skall bidra till verksamheten. Utskottethar ingen erinran mot propositionen i nu behandlad del. SfU 1982/83:25 5 Departementschefen anför i propositionen att detnya anslaget för studerandehälsovård inte bör inrättas förrän de föreslagnaförändringarna beträffande inriktning och organisation är genomförda. Ipropositionen föreslås mot denna bakgmnd att förslaget om nyttstatsbidragssystem skall genomföras fr. o. m. /86. UHÄ föreslåsbli central myndighet för studerandehälsovården fr. o. m. . Imotion 2368 av och begärs i yrkande beslutar att det nya statsbidragssystemet för studerandehälsovårdenskall träda i kraft fr.o.m. /85. Motionärerna anför att denföreslagna förändringen av verksamhetens inriktning är angelägen och medhänsyn till att det förändrade statsbidragssystemet är en fömtsättning härförbör man inte som föreslås i propositionen dröja med ikraftträdandet /86. Motionärerna framhåller att det på vissa orter redan i en välutvecklad studerandehälsovård och enligt motionärerna borde man pådessa orter redan från / 85 ges möjlighet att verka i enlighetmed den föreslagna inriktningen. Utskottetdelar departementschefens uppfattning om att de föreslagna förändringarnabeträffande inriktning och organisation bör genomföras innan det nya anslagetinrättas. beslutade aft alla studerande vidsamtliga högskoleenheter skall ha obligatoriskt medlemskap istuderandesammanslutning (prop. 1982/83:27, UbU 1982/83:9 och rskr 62). Medhänsyn till att detta beslut, som är en viktig fömtsättning för den föreslagnaorganisationen av studerandehälsovården, fattats så är det enligtutskottets bedömning inte rimligt att anta att organisationsförändringarna kangenomföras i sådan tid aft det nya statsbidragssystemet kan träda i kraftredan budgetåret 1984/85. Utskottet anser sig inte heller kunna förorda etttidigare ikraftträdande för vissa högskoleorter med hänsyn tiH de svårigheter,som därvid skulle uppkomma såväl administrativt som anslagsmässigt. Med detanförda biträder utskottet propositionens förslag och avstyrker följaktiigenbifall tiU motionen 2368, yrkande 1. Inom ramen för studiehjälpssystemet utgår bl. a.resekostnadsersättning till elever i gymnasial utbildning som gör dagliga resormellan hemmet och skolan. Ersättningen har formen av ett tUlägg tiUstudiebidraget och utgår enligt särskUda regler som bl. innehåller krav påresväg av viss längd. Resetilläggen är maximerade och administreras avskotförvaltningarna, som rekvirerar ersättning för utgivna belopp från centralastudiestödsnämnden (CSN). CSN utfärdar också föreskrifter om hur bestämmelsemaom resetillägg i studiestödslagen (1973:349) och studiestödsförordningen(1973:418) bör tillämpas. ResetiUägget betalas ut tiU eleven (eUer målsman).Eleven planerar själv sitt resande. Ipropositionen föreslås att de medel som i budgetpropositionen beräknats förresetillägget omvandlas till ett riktat statsbidrag tiU länshuvudmän- SfU 1982/83:25 6 nensom skall ansvara för de dagliga resorna till och från skolan för destudiehjälpsberättigade elevema. CSN skall fördela dessa medel tUl länshuvudmännen,som lämnar nämnden nödvändigt underlag för denna fördelning. Framställning ommedel för kommande budgetårs statsbidrag görs av CSN. En årlig kostnadsprövningbör liksom hittiUs ske. Bakgmnden till förslaget är att fömtsättningarna förplanering av elevemas resor till och från skolan har förändrats genomtillkomsten av länshuvudmän enligt lagen (1978:438) om huvudmannaskap för visskollektivtrafik. De bestämmelser som reglerar resetilläggen äremellertid inte anpassade till ett sådant system. I de län där huvudmän ochskolförvaltningar har tagit på sig ett ansvar för att planera och anordnareseservice har därför ett byråkratiskt system byggts upp bl. a. för att viafullmakt från bidragsmottagarna föra över resetiUäggen till länshuvudmännen.Fr.o.m. kommer länshuvudmän för den lokala och regionalakollektivtrafiken att finnas i samtiiga län. Kommunerna och landstingskommuneni resp. län svarar för länshuvudmännens verksamhet som kan drivas som kommunalförbundeller i form av aktiebolag där samtliga aktier ägs av landstingskommunen ochkommunerna. Departementschefen anför i propositionen att de föreslagnaförändringarna av resetUläggen kommer att medföra betydande administrativavinster för såväl CSN som länsbolagen. Vidare kommer elevemas resebehov att blibättre tUlgodosett och de slipper också göra kontantutlägg vid biljettköp.Fördelningen av det riktade statsbidraget bör enligt propositionen göras medutgångspunkt i vad som utgått i resetillägg inom resp. huvudmans område /82. Departementschefen förutsätter därvid att fördelningen /84 görs på ett sådant sätt, att det inte inom någon huvudmansområde utgår mindre statligt stöd till gymnasieelevemas resor än vad som skulleha varit fallet vid ett bibehållande av det nuvarande systemet. CSN kan vidfördelningen ta hänsyn till exempelvis de senaste årens taxe- ochelevutveckling och efter inhämtande av synpunkter från landstings- ochkommunförbunden göra önskvärda justeringar. Fördelningen av medel för kommandebudgetår kan göras på gmndval av erfarenheter från /84. Imotion 2354 av m.fl. yrkas avslag på propositionens förslag omriktat statsbidrag till länshuvudmännen och motionärema begär i stället attresetilläggen omvandlas till ett riktat statsbidrag till primärkommunerna.Enligt motionärerna är det angeläget att få till stånd en samordning mellangymnasieelevemas resor och skolskjutsar för gmndskoleele-vema och en sådansamordning skuUe enligt deras mening främjas om statsbidraget utgick tillprimärkommunema. Den samordning som då skulle kunna skapas skulle också enligtmotionärema vara till fördel för de elever som inte kan utnyttjalänshuvudmännens kollektivtrafikservice. Vidare framhåller motionärerna attderas förslag skulle medföra att sedvanliga kommunala likställighetsprinciperblir tillämpliga vilket skulle innebära hel kostnadstäckning för de elever sombor vid sidan av kollektivtrafiksystemet. SfU 1982/83:25 7 Enligt vad utskottet erfarit har i samband medberedningen av ärendet om riktat statsbidrag till länshuvudmännen förgymnasieelevernas resor även beaktats möjligheten aft ge statsbidrag som ettriktat bidrag till primärkommunema. Det visade sig emellertid innebära ettbetydligt mer komplicerat system än det i propositionen föreslagna. Med hänsyntill det stora antalet kommuner i landet är det mycket svårare att fördelatillgängliga medel på ett något så när rättvist sätt mellan kommunerna. Förändringarnaår kan också förutsättas bli betydande. Detta skulle innebära eftstort administrativt merarbete för CSN och förmodligen skulle denadministrativa besparingen på central nivå därigenom minska avsevärt. Hämtöverskulle det, under fömtsättning att länsbolagen kommer att ha hand om de flestagymnasieelevers resor genom kollektivtrafiken, bli betydande administrativaproblem på lokal nivå, när kommunernas statsbidrag skall komma länsbolagen tUldel. Utskottet viU utöver de synpunkter som anförts ovan också framhålla attmed det system som föreslagits i propositionen finns inget som hindrarkommunerna från att i samråd med länsbolaget göra en samordning av exempelvisgymnasie- och gmndskoleelevers resor. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion 2354. Utskottet, som i likhet med departementschefenförutsätter att fördelningen av det riktade statsbidraget för budgetåret1983/84 görs på ett sådant sätt att det inte inom någon huvudmans område utgårmindre statligt stöd till gymnasieelevernas resor än vad som skulle ha varitfallet vid ett bibehållande av det nuvarande systemet, tillstyrkerpropositionens iförslag i nu behandlad del. Medhänsyn till aft det inte kommer att vara möjligt för länshuvudmännen atterbjuda samtliga elever kollektivtrafikservice har i propositionen föreslagitsatt huvudmannen får avgöra om en elevs resor skall göras med kollektivtrafiksom huvudmannen svarar för, med annan kollektivtrafik eller, om möjligheter attresa kollektivt saknas, på annat sätt. Elever som åsamkas kostnader för sinaresor till och från skolan skall ersättas för detta av huvudmannen. IngridSundberg anför i motion 2360 att koUektivt resande i vissa fall ur tidsaspektkan vara mycket oförmånligt för eleven. Hon anser därför att huvudmannen vidavgörande av resesätt bör beakta också den enskilde elevens önskemål med hänsyntill bostadsorten och uppkommen tidsvinst. Motionären begär ett uttalande avriksdagen om att regeringen vid fastställande av reglerna för resetilläggbeaktar dessa synpunkter. Genomatt omvandla de individuella resetiUäggen för gymnasieelever tUl ett riktatstatsbidrag till länshuvdmännen har staten flyttat över ansvaret förgymnasieelevernas resor till kommuner och landsting. Någon detaljreglering avbestämmelsema från regeringens sida är därför inte avsedd. Utskottet vill dockerinra om att en fömtsättning för propositionens förslag om ett förändratsystem för ekonomisk ersättning för gymnasieskolelevernas resor var attelevernas resemöjligheter inte skuUe få försämras. SfU 1982/83:25 8 bakgmndav det anförda anser utskottet att någon åtgärd med anledning avmotion 2360 inte är påkallad. Ersättningför resekostnader tUl gymnasieelever som är svenska medborgare och studerarutomlands skall enligt propositionen även fortsättningsvis kunna utgå enligtsärskilda regler som fastställs av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Dessa ärenden bör även fortsättningsvis handläggas hosCSN. Imotionen 2368 av och begärs i yrkande 2 ettuttalande från om att CSN i fortsättningen speciellt bör uppmärksammasituationen för studiehjälpsberättigade elever som bor och studerar utomlandsmed hänsyn tiU att devalveringen påverkat deras studiehjälp. Utskottet,som fömtsätter att CSN vid prövningen av ersättning för resekostnader påstudieorten för denna gmpp av elever liksom utgår från de faktiskaresekostnadema,' anser inte att någon särskild åtgärd från sida ärpåkallad med anledning av motion 2368 yrkande 2. Tillfälligtförhöjd premie vid förtida återbetalning av studiemedel Enligt gäUande bestämmelser, 8 kap. 57 §studiestödslagen, utgår viss premie om man gör frivUliga återbetalningar avstudiemedel . Premien innebär i korthet, att det inbetaldabeloppet förhöjs med en tiondels procent för vart och ett av de år som återstårtiU och med det år då den återbetalningsskyldige fyller , dock högst medtre och en halv procent. Ipropositionen föreslås att studiestödslagen förses med ett tillägg, variregeringen bemyndigas att för viss angiven tidsperiod tillämpa förmånligareregler vid förtida återbetalning av studiemedel än vad som gäller. Deförmånligare reglema skall gälla endast den för vilken studiemedelsavgift harfaststäUts och som har kvar pååterbetalningstiden. Den förhöjda premien kommer att utgå med mellan och 20%beroende på antalet kvarvarande återbetalningsår. Bakgmnden tiU förslaget ärett intresse av att i rådande statsfinansiella läge ytterligare stimuleraförtida återbetalningar av studiemedel. För den återbetalningsskyldige innebärförslaget - mot bakgmnd av att reglerna för återbetalning av studiemedel ärmycket fördelaktiga - endast ett erbjudande om att tillgodogöra sig denframtida vinsten . Propositioneni nu berörd del har inte föranlett något motionsyrkande och utskottet biträderförslaget. Regeringen har i proposition 1982/83:100 bil. 10(utbUdningsdepartementet) under litt. G punkt G 8 Bidrag till hälso- ochsjukvård för studerande föreslagit att i avvaktan på särskildproposition i ämnet för /84 anvisa ett förslagsanslag av 5720000kr. SfU 1982/83:25 9 anslagingår 25OOO0() kr. som här förts över från anslaget Bidrag tillsjukförsäkringen. Iproposition 1982/83:129 här regeringen mot bakgmnd av att propositionensövriga förslag inte fömtsätter någon ansJagsomläggning förrän budgetåret1985/86 föreslagit att till Bidrag till hälso- och sjukvård förstuderande för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Utskoftettillstyrker regeringens i proposition 1982/83:129 framlagda förslag ommedelsanvisnihg till Bidrag till hälso- och sjukvård för studerande. 1. beträffande studerandehälsovårdens inriktningoch organisation att riksdageit godkänner vad som i proposition 1982/83:129 före slagits beträffande studerandehälsovårdens inriktning och orga nisation, 2. beträffande tidpunkten för införande av ett nyttstatsbidragssy stem att med bifalltill proposition 1982/83:129 och med avslag på motioii 1982/83:2368 yrkande 1godkänner vad som i propositionen föreslagits om tidpunkten för införande avett nytt statsbidragssystem, 3. beträffanderesetillägg för gymnasieelever att med bifaUtUl proposition 1982/83:129 och med avslag på motion 1982/83:2354 godkänner vadsom i propositionen föreslagits om resetillägg för gymnasieelever, 4. beträffande hänsynstagande till elevs önskemålvid avgörande av resesätt att avslårmotion 1982/83:2360, 5. beträffande studiehjälpsberättigade elever sombor och studerar utomlands att avslårmotion 1982/83:2368 yrkande 2, 6. beträffande tillfälligt förhöjd premie vidförtida återbetalning av studiemedel att godkännervad som i proposition 1982/83:129 föreslagits om tilUalligt förhöjd premie vidförtida återbetalning av studiemedel, 7. att med bifall till proposition1982/83:129 antar i pro positionen framlagt förslag tiU lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), SfU 1982/83:25 10 att med bifalltill proposition 1982/83:129 och med anledning av proposition 1982/83:100, bil.10, lift. G, punkt G 8 till Bidrag till hälso- och sjukvård för studerande /84 anvisar eft förslagsanslag av . Närvarande:Nils Carlshamre (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), BarbroNUsson i ,(m), (), () och Margö (vpk). ResetiUäggför gymnasieelever (mom. 3) NilsCarlshamre (m), (), (), (),(), i (m) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar med "Enligt vad" och slutar med "behandlad del. "bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den i propositionen framförda uppfattningen att det är angeläget med enförändring av reglerna för resetillägg eftersom nuvarande system i många fallleder till en onödig byråkrati. Enligt utskottets mening förehgger det dock risk för att det i propositionen föreslagna systemet med ett riktatstatsbidrag till länshuvudmännen medför nya administrativa kostnader ochmissgynnar kommuner med dåligt utbyggd kollektivtrafik och således elever iglesbygd. Utskottet anser därför att det i motion 2354 föreslagna systemet medett riktat statsbidrag till primärkommunerna innebär en bättre lösning.Härigenom kan man lättare åstadkomma en samordning mellan gymnasieelevernasresor och skolskjutsar för grundskoleeleverna, vilket skulle vara till gagn förelever i glesbygd. Vidare kan, enligt utskottets mening, förslaget i motionenmedge alternativa lösningar och större hänsynstagande till den enskilde elevensbehov. Såsom framhållits i motionen bUr också sedvanliga kommunalaUkställighets-principer härigenom tillämpliga vilket torde innebära helkostnadstäckning för de elever som bor vid sidan av kollektivtrafiksystemet.Med det anförda avstyrker utskottet propositionens förslag om ett riktatstatsbidrag till länshuvudmännen och tillstyrker förslaget i motion 2354 om ettrUctat SfU 1982/83:25 11