bet · G601UbU20 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt direktiven (Dir. 1982:71)skaU kommittén bl.a. föreslå insatser för att bevara och utveckla det samiskaspråkets ställning. Enligt vad utskottet inhämtat kommer kommittén sedannumera tiUäggsdirektiv (Dir. 1983; 10) utformats - att tUlkallas under dennärmaste framtiden. - Utskottet delar motionärens uppfattning att det ärangeläget med åtgärder över nationsgränserna för att stärka samiskt kulturlivoch det samiska språkets stäUning. Flera initiativ i detta syfte har ocksåtagits vUket närmare framgår av den utredning om samisktkulturliv (NU 1981:6) som på Nordiska ministerrådets uppdrag har utförts av enkommitté. Utredningen lämnar uppgifter om det nuvarande samnordiskt finansieradestödet och lägger fram förslag om insatser inom en rad olika områden, bl. a. ifråga om litteratur, biblioteksverksamhet samt tidnings- ochtidskriftsutgivning. Medhänvisning tUl det anförda anser utskottet det inte erforderligt att riksdagenmed anledning av motion 1982/83:760 tar några ytterligare initiativ i syfteatt stärka det samiska språkets ställning. Utskottet avstyrker därför motionen. Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag tiU medelsanvisning tiUsameskoloma för nästa budgetår och hemställer 1. att godkänner attsamisk högstadieundervisning anordnas i Åre kommun fr. o. m. /84, 2. att beträffande detsamiska språkets ställning i skolundervisningen avslår motion 1982/83:760, 3. att till Sameskolorför /84 anvisar ett förslagsanslag av . UbU 1982/83:20 21 6.Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader. Regeringen har under punkt D 15 (s.283-287) föreslagit att 1. godkänna vad som ipropositionen hai förordats om beräkning av lärarresurser, 2. godkänna att anslagspostenLönekostnader m. m. för skoUedare och lärarpersonal betecknas förslagsvis, 3. godkänna vad som ipropositionen har förordats om upphävande av bestämmelsema om fickpengar åtelever och om stipendier åt vissa skolpliktiga hörselskadade m. 4. fiU Specialskolan m. m.:Utbildningskostnader för /84 anvisa ett förslagsanslag av156854000 kr. 1982/83:241 av () och KersfinGöthberg (c) vari yrkas att beslutar att nuvarande bestämmelser omspecialskolans ansvar för elevemas klädinköp upphävs och att bambidragen istället utbetalas på vanligt sätt till föräldrarna (eller vårdnadshavaren). 1982/83:460 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om en överflyttning av reselärama tUllänsskolnämnden med beaktande av Tomtebodaskolans resurscenters ansvar. 1982/83:1375 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär förslag som syftar tUl att det ekonomiska ansvaret för eleveraas kostnader vid specialskolor skaU åvUa hemkom mun. ) 1982/83:1869 av Kersfin () och TyraJohansson (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tiU kännavad i motionen anförts rörande fortbildningsresurser för samtlig personal inOmspecialskolan. 1982/83:1870 av m.fl. (c, s, m,fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs rörande försöksverksamhet med integration av specialskolan ienlighet med de riktlinjer som presenterats för det s. k. . Medan besluten om resursanvändning, undervisningensorganisation och personalutbildning har decentraliserats i fråga om detkommunala skolväsendet ankommer det fortfarande på riksdag och regering eUerskolöverstyrelsen (SÖ) och länsskolnämnderna att besluta i flertalet av dessafrågor när det gäller de statliga skolformeraa specialskolan och sameskolan. Fråganom rikfiinjer för utformning av ett nytt system för tilldelning avlärarresurser vid specialskolan behandlades vid /82 (prop. UbU 1982/83:20 22 1981/82:100,UbU 1981/82:17, rskr 1981/82:232). SÖ har på regeringens uppdrag redovisat ettförslag till lärarresurstilldelning som utformats enligt de riktlinjerriksdagen godkände . Vid utarbetandet av sitt förslag har SÖ beaktatatt läroplan för gmndskolan (Lgr 80) med erforderligajämkningar skaUtUlämpas fr.o.m. /84. Vidare har SÖ utgått från den totalaresursnivån för lärartimmar /82. EnligtSÖ:s förslag beräknas lärarresursen till de fem regionala special-skolomaenligt en schablon per elev, varav medel motsvarandeen lärarveckotimme per elev innehålls av SÖ och fördelas behovsinriktat efterredovisade särskilda behov. För de fyra riks-rekryterande skolorna beräknas påmotsvarande sätt en schablon om 13,7. lärarveckofimmar per elev, varav medelavseende per elev innehålls av SÖ och fördelas behovsinriktat.Därfill beräknar SÖ medel för lokal skolutveckling med 2,avlärarlönebidraget till specialskolan (. Iproposifion 1982/83:100 tUlstyrks SÖ;s förslag vad gäller principen förfiUdelning av lärarresurser fr.o.m. /84. Föredragande statsrådetföreslår emellertid att ett högre antal lärarveckotimmar per elev beräknas änvad SÖ förordat. Således bör enligt propositionen vid de regionalaspecialskolorna beräknas en schablon per elev och vidde riksrekryterande skolorna . Vad beträffar resurser attinnehållas av SÖ för behovsinriktad fördelning förordas i propositionen 1resp. per elev för de olika skoltyperna. Underanslaget har inga särskUda medel tagits upp för lokal skolutveckling. Istället bör, anför föredragande statsrådet, inom ramen för det antallärarveckofimmar som skolorna tilldelas även inrymmas kostnader förerforderliga vikarier och tjänstledighetslöner vid lokal skolutveckling ochlärares fortbildning. Imofion 1982/83:1869 hävdas att det regelsystem som förordas i propositioneninte utgör någon garanti för att undervisningen vid specialskolan blirtUlgodosedd på ett fördelaktigt sätt. Om fortbildning och lokal skolutvecklingskall kunna erbjudas i en omfattning som motsvarar vad som gäller i gmndskolan,så kommer enligt motionärerna följden att bli att undervisningen avspecialskoleleveraa får lägre resurser än vad SÖ angett som skäligt. De sätterockså i fråga om den stora personalgrupp vid specialskoloma som utgörs av ickelärarpersonal kommer att få sitt fortbildningsbehov tiUgodosett. Enligtmotionen bör uttala sig för att en särskild anslagspost tilldelasspecialskolan för fortbildning av samtlig personal och besluten om fördelningav dessa medel fattas av styrelserna för resp. skola. Något ytterligaremedelstiUskott för ändamålet förordas inte i mofionen. Utskottettillstyrker den princip för tilldelning av lärarresurser som förordas ipropositionen, dvs. att ett system med schablonberäknade lärar- UbU 1982/83:20 23 Lönekostnader m. m. för skolledare och lärarpersonalär innevarande budgetår maximerad och får inte överskridas med mer än vad sombetingas av under budgetåret ingångna löneavtal eller av mera extraordinäraomständigheter. I enlighet med regeringens förslag bör anslagsposten ilikhet med vad som tillämpas för övriga skolformer fortsättningsvis varaförslagsvis betecknad. Vaddärefter gäller frågan om särskilda medel för lokal skolutveckling fårutskottet anföra följande. Dentotala lönekostnaden för skolledare och lärarpersonal för /84har i propositionen beräknats tiU , vilket innebär en ökning med5356000 kr. i förhåUande tUl det belopp som upptagits för ändamålet iregleringsbrev för innevarande budgetår. .Utskottet anser för sin del att denmedelsförstärkning som beräknats i propositionen i rådande statsfinansiellaläge måste betraktas som relativt betydande. Från denna utgångspunkt anserutskottet det rimligt att resurstilldelningen skaU kunna rymma även medel förlokal skolutveckling och lärarfortbUdning. De resurser som den enskildaspecialskolan tUldelas kommer att utgöra en total resursram som står tillskolans förfogande. Enligt det i propositionen förordade systemet ankommer detpå den enskUda specialskolans styrelse att besluta om användningen av dentilldelade resursen. Detbör vidare uppmärksammas att SÖ, liksom f. n., inom ramen för de medel somanvisas under anslaget D 8 FortbUdning m. m. skaU anordna viss fortbildning förspecialskolans personal. För nästa budgetår har ytterligare medel beräknatsför detta ändamål. Somframgår av budgetpropositionen avses det nya systemet för fiUdelning avlärarresurser tillämpas med början läsåret1983/84. kommer erfarenheter att vinnas av hur systemetfungerar och i vilken mån behovet av fortbildning och lokalt utvecklingsarbetekan tillgodoses. Enligt vad utskottet inhämtat avses SÖ få i uppdrag attutvärdera resursfilldelningssystemet, inkl. dess effekter för fortbildningen.Utskottet anser sig med hänsyn härtiU kunna utgå från att SÖ noga kommer attfölja utvecklingen och hos regeringen aktualisera de förslag tiU ändringar somSÖ finner påkallade. Medhänvisning till det anförda viU utskottet inte förorda att gör någotuttalande om anvisande av särskilda medel för fortbildning under anslaget.Utskottet avstyrker alltså mofion 1982/83:1869. Utskottetföreslår att godkänner vad föredragande statsrådet förordat omberäkning av lärarresurser och för /84 anvisar det av regeringenbegärda anslagsbeloppet. I proposition 1982/83:100 föreslås att vissa,numera föråldrade bestämmelser skall upphöra att gälla. Utskottet haringenfing att erinra mot att dessa bestämmelser - vilka avser dels fickpengaråt elever vid specialskolan, dels stipendier åt vissa skolpliktigahörselskadade m. fl. UbU 1982/83:20 24 Enligt 6§ i lagen (1947:529) om aUmänna barnbidragutgår inte aUmänt barabidrag för kvartal vid vars ingång kostnaderna för barnsvård på anstalt eller för kost och bostad åt barnet helt bestrids avstatsmedel. Med stöd av denna bestämmelse innehålls två barabidrag förde elever som specialskolan anordnar boende för. I stället betalar resp.specialskola efter överenskommelse med SÖ antingen ett klädbidrag till föräldrarnaeUer gör klädinköp åt eleverna med belopp motsvarande de två innehållnabidragen. Medel härför anvisas under anslagsposten Förvaltningskostnader. Isin anslagsframställning för /84 föreslår SÖ att specialskolansansvar för klädinköp åt eleverna upphör och att barnbidragen i ställetutbetalas på vanligt sätt till föräldrama eller vårdnadshavaren. har inte varit beredd att föreslå en sådan ändring. I motion1982/83:241 hemställs att beslutar i enlighet med SÖ:s förslag. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det förfaringssätt som tiUämpas förklädinköp till internatelever i specialskolor är otidsenligt. Specialskolan harunder senare år utvecklats från en tämligen sluten verksamhet med hemresor föreleverna ett fåtal gånger varje läsår till en mer öppen verksamhet. Hemresoröver veckosluten förekommer också i betydligt högre omfattning nu än tidigare.Enligt utskottets mening finns det starka skäl att ändra den ordning som nugäller beträffande skoloraas ansvar för klädinköp åt elever. Det bör ankomma påregeringen att närmare pröva hur en lösning i linje med SÖ:s och mofionärernasförslag kan åstadkommas. Utskottet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion 1982/83:241. Tomtebodaskolans regionala stöd för synskadadeomfattar innevarande budgetår 28 speciallärare/reselärare och 27förskolekonsulenter. I motion 1982/83:460 hemstäUs att hos regeringenbegär förslag om en överflyttning av reselärartjänsterna tilllänsskolnämnderna. Det förändrade huvudmannaskapet får dock enligt mofioneninte leda till att kontak-teraa med Tomtebodaskolans resurscenter gårföriorade. Somnämns i mofionen har integrafionskommittén (U 1978:07) i sitt slutbetänkande(SOU 1982:19) Handikappade elever i det allmänna skolväsendet fört frammotsvarande förslag. Betänkandet har remissbehandlats, och beredning av frågormed anledning av utredningsförslagen pågår f. n. inom . Enligtvad utskottet inhämtat avser regeringen att förelägga en propositioni berörda frågor . Utskottetfinner inte anledning att föregripa regeringens ställningstagande i den frågamotionären aktualiserat och avstyrker därför motion 1982/ 83:460. I motion 1982/83:1375 yrkas att hosregeringen begär förslag som syftar till att det ekonomiska ansvaret förelevernas kostnader vid specialskolor skall åvila hemkommun. UbU 1982/83:20 25 Enligt gällande ordning har hemkommunerna i daginga kostnader för elever som är inskrivna i specialskola och får sinundervisning i specialskolenhet. I förra årets budgetproposition föreslogs attkommun i vilken en elev i specialskolan är kyrkobokförd skulle betala vissersättning till staten för undervisningskostnaden. Av skäl som närmareutvecklades i betänkandet UbU 1981/82:17 (s. 22-23) ansåg utskottet attförslaget inte borde genomföras. På utskottets hemställan avslogs förslaget avriksdagen (rskr 1981/82:232). Med hänvisning härtill och dåintegrationskommittén behandlat frågan om det ekonomiska ansvaret för elevernavid specialskoloma avstyrker utskottet yrkandet i motion 1982/83:1375. I motion 1982/83:1870 görs gällande attspecialskolans isolerade situation och institutionsmiljön som sådan intebefrämjar döva elevers sociala utveckling och personlighetsdaning. Mofionäremaanser också att många specialskolor har lokaler som inte uppfyller de krav mani dag bör ställa på en god skolmiljö. I motionen förespråkas att enförsöksverksamhet kommer till stånd enligt de idéer som presenterats i ettförslag som lagts fram av om ett samordnat skolprojekt förVänerskolan i . Projektet aktualiserades vid en utredning som gjortspå uppdrag av SÖ om möjligheteraa att samordna lokalbehoven för specialskolanoch gmndskolan i de kommuner där specialskolor är belägna. Till den förordadeförsöksverksamheten bör enligt motionärerna knytas forskning med sociologiskhuvudinriktning i syfte att dels belysa integrationsprocessen som sådan, delsklarlägga för- och nackdelar hos den nuvarande dövskolan jämfört med denanordning som föreslås i försöksverksamheten. Utskottet har beträffande det skolprojekt somförordas i motionen noterat att SÖ sänt ut förslaget på remiss och attremissopinionen därvid visade sig spHttrad. Med hänvisning härtill och dåprincipfrågor rörande lokalintegrering kan väntas bli uppmärksammade i sambandmed behandlingen av integrafionskommitténs slutbetänkande avstyrker utskottetmofion / 83:1870. Utskottet har inte något att erinra mot vad som iövrigt förordats under anslaget och hemställer 1. att med avslag på motion 1982/83:1869godkänner vad som förordats i proposition 1982/83:100 om beräkning av lärarre surser vid specialskoloraa, 2. att godkänner attanslagsposten Lönekostnader m. m. för skolledare och lärarpersonal betecknasförslagsvis, 3. att tiU Specialskolanm.m. : Utbildningskostnader för /84 anvisar e« förslagsanslag av156854000 kr., 4. att godkänner vad somi proposifion 1982/83:100 förordats om upphävande av bestämmelserna omfickpengar åt elever och om stipendier åt vissa skolpliktiga hörselskadadem.fl.. UbU 1982/83:20 26 5. att beträffandespecialskolans ansvar för klädinköp åt elever med anledning av motion1982/83:241 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 6. att beträffande ändrathuvudmannaskap för tjänster som speciallärare/reselärare avslår mofion1982/83:460, 7. att beträffandehemkommuns ekonomiska ansvar för elever vid specialskola avslår motion1982/83:1375, 8. att beträffande ettuttalande om försöksverksamhet med integration av specialskolan avslår motion1982/83:1870. 7.Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslagunder punkt D 16 (s. 287) och hemställer att till Specialskolan m. m.: Utrustningm. m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av . 8.Specialskolan m. m.: Resor för elever jämte ledsagare. Utskottet tiUstyrkerregeringens förslag under punkt D 17 (s. 288) och hemställer att till Specialskolan m. m.: Resor förelever ledsagare för budgetåret ' 1983/84 anvisar ett förslagsanslag av10765000 kr. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), PerUnckel (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), i (s)och NUs (vpk). 1.Nytt statsbidragssystem för (punkt 1, mom. 1) KerstinGöthberg (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar "Utskottet erinrar" och slutar "denna del" bort ha följandelydelse: Merpartenav nuvarande statsbidrag fill gmndskolan fördelas av länsskolnämnderna i formav basresurser. Dessa resurser är kopplade till de UbU 1982/83:20 27 olikadelningstal som gäller inom gmndskolan. Systemet för basresursbidrag börsnarast göras elevrelaterat och utgå med visst antal lärarveckotimmar per elevoch årskurs. Vid beräkning av antalet lärarveckotimmar per elev och årskurs börhänsyn tas till exempelvis kommunens tätortsgrad eller annat jämförbartunderlag för att därigenom kompensera de kommuner som på gmnd av glesbygdeller andra orsaker får en dyrare skolorganisation. Basresursen kan på dettasätt enkelt beräknas av kommunen och skolenheten utan något särskiltorganisationsbeslut. Utöverbasresursen bör staten via länsskolnämnderna fördela en utjämningsresurs tiUkommunerna. Utjämningsresursen skall fördelas behovsinriktat framför aUt medutgångspunkt i kommunernas olika sociala situation för att därigenom medverkatill en så likvärdig utbildningsstandard som möjligt mellan kommuneraa. Skolstyrelsensfördelning av erhåUna utjämningsresurser bör samordnas med fördelningen av dekommunala medlen på skolområdet. Den slutliga användningen av pengarna bör skegenom en demokratisk process först inom rektorsområdet och därefter inomskolenheter, arbetsenheter och klasser där skolledning, personal, elever ochföräldrar tar aktiv del. Motdenna bakgmnd föreslår utskottet att en parlamentarisk utredning tillsätts meduppgift att framlägga förslag till nytt statsbidragssystem för ienlighet med de grundläggande riktlinjer som redovisats. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 1982/83:948 yrkande 1 i denna del som sin mening geregeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under I bort ha följande lydelse: 1. att beträffande ett nyttstatsbidragssystem för gmndskolan med bifall till motion 1982/83:948 yrkande 1i denna del som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 2.Statsbidrag till lärarlönekostnader för (punkt 1, mom. 2) NilsBerndtson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 sombörjar "Enligt utskottets" och på s. 6 slutar "förevarandedel" bort ha följande lydelse: Dendåvarande socialdemokratiska opposifionen klandrade skarpt före valet dentidigare regeringens minskningar av statsbidraget till skolan ,avveckling av statsbidragen till nya skollokaler, avveckling av statsbidragtill särskilda handikappinsatser och den uteblivna verkstäUig-heten avriksdagens enhälliga beslut om extra resurser för förstärktbasfärdighetsträning på högstadiet m.m. Utskottet nödgas konstatera att dennuvarande regeringen i sin budget och i sina övriga proposifioner ännu inte ensaviserat åtgärder som innebär ett fuUständigt återställande av de resurser somfanns på skolområdet innan den fidigare regeringens sparat- UbU 1982/83:20 28 Utskottet anser därför att nu bör besluta att det stafiigabidraget tUl driften av gmndskolor m.m. bör höjas från till avlärarlönekostnaderna för gmndskolan. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att beträffande statsbidrag med 100%tiU lärarlönekostnader för med bifaU till motion 1982/83:1917yrkandena 7 samt 8 i denna del som sin mening ger regeringen tUl känna vadutskottet anfört. 3.Tillämpningsföreskrifter för resursanvändningen (punkt 1, mom. 3) NilsBemdtson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar "Utskottet tar" och på s. 7 slutar "yrkande 1" bortha följande lydelse: Utskottethyser ingen övertro på det nya statsbidragssystemets möjligheter när detgäller omfördelning av resurser till socialt och ekonomiskt utsatta gmpper.Utskottet är av den uppfattningen att förbättringar kan uppnås genom enskärpning av bestämmelserna, vilken skulle medverka fill att resursema meramålmedvetet styrdes fill socialt och ekonomiskt utsatta gmpper och individenDetta bör med bifall till motionerna 1982/83:1886 och 1982/83:1917yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. delsätt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. att beträffande tillämpningsföreskrifterför resursanvändningen med bifall fiU motionerna 1982/83:1886 och 1982/83:1917 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tiU känna vad utskottet anfört, 4.Principerna för den fria resursanvändningen i ett decentraliserat beslutssystem(punkt 1, mom. 4) (), Per (), (), (), (), () och LarzJohansson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar "Det är" och slutar "av " bort ha följandelydelse: Utskottetser allvarligt på det hot om omprövning av den fria resursanvändningen somföredragande statsrådet uttalar i proposition 1982/83; 100 (s. 207). Det ärviktigt att centrala myndigheter förmår acceptera att ett decentraliserat beslutssysteminnebär att lokala och regionala organ kan lösa föreliggande uppgifter på olikasätt. Det är på den lokala nivån behoven bäst konstateras. Det är ocksåviktigt att de centrala organen uppfattar UbU 1982/83:20 29 lokalabeslutsfattare som vägledda av goda ambitioner i minst samma utsträckning somde själva anser sig vara bärare av sådana. bör mot denna bakgmndupprepa sitt tidigare uttalande till regeringen , enligt vUketriksdagen finner det angeläget att de regionala och lokala skolmyndigheterna,skoUedama, lärama och andra med arbetsuppgifter på skolans onu'åde tilläggsbåde friheten och ansvaret att i den praktiska tillämpningen ute på fältet utanbundenhet vid anvisningar i alla detaljer handla med utrymme för sunt förauftoch fritt val (UbU 1975/76:30 s, 47). delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. att beträffande principerna för denfria resursanvändningen i ett decentraliserat beslutssystem med anledning avmotion 1982/83:948 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tUl känna vadutskottet anfört, 5.Praktisk arbetslivsorientering (punkt 1, mom. 6) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar "SÖ har" och slutar "av förstärkningsresursen" bortha följande lydelse: Regeringenhar föreslagit att statsbidraget till lärartimmarna i högstadiets basresurserskall minskas för tid motsvarande fyra veckors praktisk arbetsHvsorientering(prao) och att kommunerna skall kompensera sig i motsvarande mån genom att drain lärartimmar under högstadiets för prao. Utskottet vill medanledning härav anföra följande. Encentral utgångspunkt för all statlig och verksamhet måste underöverskådlig tid vara att nedbringa utgifterna. Inget område kan härvidundantas. Skolanspelar en betydelsefull roll i strävan att återge vårt jand nödvändigekonomisk, industriell och kulturell styrka. För att skolan skall lyckas måsteundervisningen anpassas efter varje elevs personliga anlag och intressen.Endast på så sätt kan elevernas kapacitet utvecklas fullt ut. Vid övervägandenom besparingar måste hänsyn tas tiU detta. mening är det angeläget att hindren för den nödvändiga anpassningenav skolan tUl de önskemål eleverna faktiskt har med det snaraste undanröjs.SärskUt de praktiskt inriktade eleverna har på högstadiumotillräckliga möjligheter att få en utbildning som upplevs som stimulerandeoch utvecklande. Dethar häydats att praon är ett viktigt instrument för att motverka skolleda sornegentligen har sin grund i en otiUräcklig överensstämmelse meUan eleyeraasönskemål och den utbildning skolan kan erbjuda. Den entusiasm många eleverkänner för praon är ett viktigt argument för UbU 1982/83:20 30 Frågor av detta slag behandlar utskottet i annat sammanhang. Regeringensförslag till förändringar av praon är i vissa delar diskutabelt. mening kan det inte - såsom regeringen föreslår - bli fråga om attgöra besparingar motsvarande lärarlöner för av fyra prao-veckor, vilketskulle drabba de skolor särskilt hårt som i enlighet med vad läroplanen medgerarrangerar praon under endast på högstadiet. Enligt utskottetsmening bör medelsberäkningen utgå från tre veckors prao i stället för fyra. Enmedelsberäkning med denna utgångspunkt är angelägen av flera skäl. Skolornatilldelas därigenom minst de resurser som motsvarar den faktiskaundervisningsuppläggningen. De skolor som väljer att arrangera prao under fyraveckor på högstadiet kan utnyttja de frigjorda resurserna för ytterligarelärarbesök vid arbetsplatserna.