bet · G601KU12 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:12 om ändringar i sekretesslagen (1980:100), (prop.1981/82:186 och 1982/83:64) I detta betänkande behandlasproposifion /82:186, prop. 1982/83:65, följdmotionerna till proposition 1861981/82:2486 och 2496, de under den allmänna motionstiden väcktamotionerna 1980/81:650,865,1111,1115 och 1127, de under den allmänna motionstiden1982 väckta mofionerna 1981/82:208, 377, yrkande 1, 475, 476, 479 och 1590 samtdet till utskottet från finansutskottet överflyttade yrkande 15 i motion1981/82:2405. 1 proposition 1981/82:186 hemställs att antar förslagentill 1. lag om ändringi sekretesslagen (1980:100), 2. lag om ändringi lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap, 3. lag om ändringi lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. 4. lag om ändringi utlänningslagen (1980:376), 5. lag om ändringi socialtjänstlagen (1980:620). I proposition 1982/83:64 hemställs att antarförslag fill lag om ändring i sekretesslagen. Proposition 1981/82:186 I propositionen behandlas ett flertalsekretessfrågor, särskilt sådana som rör sekretessen hos myndigheter på hälso-och sjukvårdsområdet och socialtjänstområdet i förhållande till andramyndigheter. Något mera omfattande ingrepp i sekretessregleringen föreslåsinte, men på några punkter föreslås lagändringar. När det gäller vårdmyndigheternas förhållande fill polisenkonstateras att sekretesslagen har medfört problem främst i två avseenden. Fördet första kan lagen ibland hindra att polisen får upplysningar om huruvida enperson finns på en vårdinrättning. För det andra kan polisen normalt inte frånvårdmyndigheterna få uppgifter som angår misstankar om brott, inte ens ommisstankarna gäller mycket allvarliga brott. I propositionen föreslås att sekretessregleringen ändraspå de här båda punkterna. En uppgift om huruvida någon finns på envårdinrättning inom hälso- och sjukvården eller skall få lämnastill polisen på 1 1982/83. KU1982/83:12 2 begäran i särskilt fall. Vidare skall vårdpersonalen fålämna polisen uppgifter som angår misstankar om mycket allvarliga brott, bl. a.mord, dråp, våldtäkt och grovt narkotikabrott. Propositionen innehåller också en del förslag som rör sekretesseni förhållanden till enskilda. Sålunda föreslås bl. a. att uppgifter om enenskild hos exempelvis en allmän försäkringskassa skall kunna hållas hemligaför den enskilde själv, om det är av synnerlig vikt av vård- ellerbehandhngsskäl. Vidare innehåller proposifionen förslag som gör det lättare attfå adressuppgifter från posten, bl. a. för indrivningsändamål. Ändringarnaföreslås träda i kraft . Proposition 1982/83:64 I propositionen föreslås ett parmindre ändringar i sekretesslagen. Dels föresläs att vissa uppgifter omenskildas personliga förhållanden skall kunna hållas hemliga i ärenden ombostadsförmedling. Dels föreslås en bestämmelse om sekretess fill skydd förenskilda i samband med personalkontroll. De nyareglerna är avsedda att träda i kraft . I motion 1980181:650 av HildingJohansson m. fl. (s) yrkas att antar det i bilaga upptagna förslagettill ändring i sekretesslagen (minskad sekretess för produktkontrollregister). I motion 1980/81:865 av förste vice talmannen () yrkas att beslutar om sådan ändring av sekretesslagen 7kap. 9 § att den särskilda elevvård som bedrivs av skolpsykolog och skolkuratori lagen uttryckligen skall hänföras till en självständig verksamhet iförhållande fill elevvården i övrigt. I motion 1980/81:1111 av och (båda fp) yrkas att beslutar uttala atttillämpningsföreskrifter för sekretesslagen bör utarbetas med förtur. I motion 1980/81:1115 av och Lars-ErikLövdén (båda s) yrkas att hos regeringen hemställer om förslag tillsådan ändring av 7 kap. 12 § sekretesslagen att det av paragrafen klart kommeratt framgå att sekretessen omfattar även uppgifter om vederbörandes politiskaåsikter. I mofion 1980181:1127 aM och (båda s) yrkas att hos regeringen begär en snar översyn avsekretessreglerna för sjukvård och socialtjänst i syfte att komma till rättamed i mofionen påtalade problem. I motion 1981/82:208 av och (båda m) yrkas att hos regeringen begär förslag fill ändringar isekretesslagen i KU1982/83:12 3 enlighet med vad som anförs i punkt 15 i motionenssammanfattnings I motion 79S7/S2.-577 yrkande 1, av ochBertil (båda m) yrkas att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i vapenlagen och sekretesslagen att register över enskildasvapeninnehav sekretessbeläggs. I motion 1981/82:475 av och (båda c) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av sekretess hos tillsynsmyndigheter i konkurs. I motion 1981/82:476 av m. fl. (c) yrkasatt hos regeringen begär att frågan om behovet av undantag från dens. k. generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen övervägs. I motion 1981/82:479 av m. fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen hemställa om en översyn av gällandesekretessregler i enlighet med vad som anförts i mofionen. I motion 1981/82:1590 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen antar ändrad lydelse av 8 kap. 2 och 4 §§ sekretesslagen. I mofion1981/82:2405 av () yrkas 15 a) att antar följande tillägg isekretesslagen (1980:100) 15 kap. 1 § med placering sist i paragrafen: Ändring av registrerad uppgift fårendast ske på sådant sätt att såväl den nya som den eller de tidigareuppgifterna finns läsbara. Bestämmelsen gäller inte för skrivfel, räknefeleller annan uppenbar orikfighet. samtändring av 15 kap. 2 § punkt 3 till följande lydelse: Ny lydelse 3. i förekommande fall från vemhandlingen kommit in eller till vem den har expedierats; fysisk person skalldärvid identifieras med för- och efternamn. b) att ger regeringen till känna attdatainspektionen bör ges i uppdrag att utreda frågan om begränsning av denohämmade användningen av personnummer. I mofion 1981/82:2486 av KerstinGöthberg m. fl. (c, s, m) yrkas att beslutar att frågan om graden avden sekretess som skall utövas mellan resp. skolstyrelse och socialnämnd inomförskole- och frifidsverk-samheten blir föremål för ytterligare studium ochhänförs som tilläggsuppdrag till den pågående utredningen om samverkanförskola-skola. I motion 1981/82:2496 av m. fl. (vpk) yrkasatt avslår proposition 1981/82:186 i vad gäller sekretesslagenskapitel 7, §7, andra stycket. KU1982/83:12 4 De i motionerna upptagna frågorna A. Frågan om sekretess mellanmyndigheter tas upp i mofionerna 1980/81:865 av förste vice talmannen () och 1980/81:1127 av och (båda s) samt1981/82:208 av och (båda m), 476 av . (c) och 3486 av m. fl. (c, s, m). Motionerna 1980/81:1127 och 1981/82:208 och 476 pekar påproblem med anknytning till behovet av undantag från sekretessen mellanmyndigheter. 1 mofionerna 1980/81:1127 och 1981/82:476 ifrågasätts om inte dens. k. generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen, som möjliggör utlämnandeav uppgifter efter en intresseavvägning, skulle kunna få en vidgad tillämpning.I motion 1980/81:1127 tas särskilt upp informationsbehovet inom hälso- ochsjukvårdsområdet och inom det sociala området. I motion 1981/82:208, somhänvisar till 207, yrkas att sekretesslagen skall ändras så att ett bättresamarbete mellan polis, skola och sociala myndigheter blir möjligt. Gällande rätt och föreliggande ändringsförslag Sekretesslagen gäller inte baramellan enskilda och myndigheter utan också mellan olika myndigheter inbördes.Det finns flera undantag från denna huvudregel, varav den vikfigaste är den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen. Där stadgas, att ettuppgiftsutbyte mellan olika myndigheter är tillåtet om det är uppenbart attintresset av att uppgiften lämnas ut har företräde framför det intresse somsekretessen-skall skydda. Generalklausulen är dock inte tillämplig på allaområden. Till de viktigaste undantagen hör sjuk- och socialvårdsområdena. 1 proposition 1981/82:186 föreslås i första hand sådanaändringar i sekretesslagen som rör sekretessen hos myndigheter på sjukvårds-och socialvårdsområdena i förhållande till andra myndigheter. I detta hänseendeföreslås bl. a. i propositionen att det skall bli tillåtet för personal inomhälso-och sjukvården och inom socialvården att lämna uppgift till polis elleråklagarmyndighet om misstanke för brott för vilket inte är föreskrivetlindrigare straff än fängelse . Brott med straffminimum ärovanliga i . Som exempel på sådana brott kan nämnas mord, dråp ochgrovt rån. Däremot har t. ex. grov misshandel ett straffminimum på fängelse iett år. I samma proposition föreslås också en ändring i 9 kap. 8 §sekretesslagen som avser att öka postverkets möjligheter att lämna ut enskildsadress. Vidare föreslås ändringar i vissa speciallagar, syftandetill att utvidga möjHgheten för domstol, åklagare, poHs m. fl. att erhållauppgifter från hälso- och sjukvårdsmyndigheterna. KU1982/83:12 5 Den ena (16 a §) går ut på att ensocialnämnd på begäran av statens invandrarverk eller en polismyndighet skalllämna uppgifter om en utlännings personliga förhållanden, om uppgifterna behövsi ett ärende om uppehållstillstånd. Genom den andra ändringen (91 a §) föreslåsen regel av innebörd att socialnämnden på begäran av en polismyndighet skalllämna ut uppgifter om en utlännings adress om uppgifterna behövs förverkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning. Vidare föreslåsändringar i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. och i lagen (1980:620) om ändring i socialtjänstlagen. Båda dessa ändringargår ut på att skyldighet åläggs personalen att lämna uppgifter till polis,domstol, åklagarmyndighet m.fl. om att en person vårdas på vederbörandesjukvårdsinrättning resp. hem "för vård eller boende" inomsocialtjänsten. Här är alltså inte fråga om en persons adress i allmänhet utanendast uppgift om vistelseort när en person vårdas inom sjukvården resp.socialtjänsten. Angående utskottets tidigare uttalande om sekretessenmellan myndigheter se KU 1979/80:37 s. 11 ff. Motion 1980/81:865 av förste vicetalmannen () behandlar frågan om sekretess mellan olikaverksamhetsgrenar inom samma myndighet. I motionen yrkas en sådan lagändringatt det klart framgår att den särskilda elevvård som bedrivs av skolpsykologoch skolkurator skall bedömas som självständig verksamhet i förhållande tillelevvården i övrigt. Frågan tas också upp i en skrivelse från fill utskottet. Gällande rätt m. m. Enligt 1 kap, 3 § andra stycketsekretesslagen gäller sekretessen mellan olika verksamhetsgrenar inom sammamyndighet när de är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra. I propositionen med förslag till sekretesslag (1979/80:2)föreslogs att sekretessen skulle gälla fullt ut mellan olika verksamhetsgrenarinom en myndighet. Vid riksdagsbehandlingen ändrades bestämmelsen så att sekretessenmellan verksamhetsgrenar inom samma myndighet inskränktes till de fall närverksamhetsgrenarna var att betrakta som självständiga i förhållande fillvarandra (KU 1979/80:37). I proposition 1981/82:186 föreslås inga ändringar avsekretessreglerna på skolans område. Frågan tas emellerfid upp till ingåendediskussion i propositionen (s. 36-39). Beträffande den i motionen aktualiseradefrågan om självständiga verksamhetsgrenar inom skolans område anförs följande: I övrigt är det svårt att mergenerellt uttala sig om i vilken utsträckning det förekommer olikaverksamhetsgrenar inom en och samma skolmyndighet. Det torde emellertid endastmer sällan förekomma en organisatorisk KU1982/83:12 6 uppdelning på olika verksamhetsgrenar med skilda slag avverksamheter på skolans område, om man bortser från skolhälsovården. Dennaturliga utgångspunkten är att se den elevvårdande verksamheten ochundervisningssidan som en integrerad del av skolverksamheten. Normalt kan mandärför säga att det i sekretesslagens mening finns endast en verksamhetsgreninom en skolmyndighet. Här bortses då från skolhälsovården. Innebörden härav ärexempelvis att en skolkurator, som i sin verksamhet har inhämtat vissasekretessbelagda uppgifter om en elev vilka har betydelse för elevensskolsituation, kan lämna uppgifterna vidare till elevens klassföreståndare. Medanledning av ett annat påpekande vill jag framhålla att sekretesslagen intereglerar vad som gäller för hanteringen av hemliga uppgifter inom en myndigheteller en verksamhetsgren. Helt klart är att ett fritt uppgiftsutbyte måste fåförekomma mellan de personer som deltar i handläggningen av ett ärende inom enmyndighet. Det är därutöver närmast en efisk fråga i vilken utsträckninghemliga uppgifter kan röjas inom en myndighet eller en verksamhetsgren. Motion 1981/82:2486 av KerstinGöthberg m. fl. (c, s, m) behandlar frågan om sekretess mellan å ena sidanverksamheten vid förskola och fritidshem och å andra sidan den obligatoriskaskolan. I motionen framhålls, att förskole- och fritidsverksamhet numera fallerin under begreppet socialtjänst enligt socialtjänstlagen (1980:620). Häravföljer enligt motionen att de stränga sekretessregler som gäller för verksamhetinom blir gällande också för förskolorna och fritidshemmen. Gällande rätt m. m. Förskoleverksamhet ochfritidsverksamhet tillhör enligt socialtjänstlagen (1980:620) socialtjänstensuppgifter. Verksamheten är således hänförlig till 7 kap. 4 § sekretesslagen.Enligt denna får uppgifter inte lämnas ut om det inte står klart att uppgiftenkan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men (omväntskaderekvisit). Undantagsreglerna från huvudregeln i 14 kap. sekretesslagen attsekretessen fullt ut gäller även mellan myndigheter inbördes är med någotundantag inte fillämpliga när det gäller uppgiftslämnande mellan förskola ochfritidshem ä ena sidan och den obligatoriska skolan å andra sidan. Enligt äldre lagsfiftning var barnomsorgen inte hänförligtill socialvården. Normalt förelåg inte sekretess för den vanliga barnomsorgen. observerade frågan vid remissbehandlingenav den promemoria som låg fill grund för sekretesspropositionen (1979/80:2). Förbundetsyttrande har i detta hänseende följande innehåll. tillämpas integällande sekretesslag så, att handling inom barnomsorgsverksamheten normaltsekretesskyddas. I prakfiken torde sådan handling åtnjuta sekretesskydd endasti sådana fall där förtur inom barnomsorgen prövas utifrån särskilda skäl.Ärendet betraktas då som ett barnavårdsärende och åtnjuter som sådantsekretesskydd. Enligt socialutredningens uppfattning bör även ensådan ordning gälla i sekretesshänseende. Förbundet delar härvidlagsocialutredningens uppfatt- KU1982/83:12 7 Ärenden som faller inom ramen för socialnämndensallmänna serviceverksamhet, såsom barnomsorgen, bör inte i sekretesshänseendejämställas med ärenden av värd- och behandlingskaraktär. - När det gällerförturer i barnomsorg bör man enligt förbundet skilja på förturer, som grundarsig på 6 § barnomsorgslagen och som avser barn med särskilda behov. Härföreligger en absolut förtur, där just de personliga förhållandena kan vara avså känslig natur, att behov föreligger av sekretesskydd. Annorlunda förhållerdet sig med förturer av generell art, t. ex. för ensamstående föräldrar ellerför låginkomsttagare eller för vissa yrkeskategorier. Sådana förturer grundasinte direkt på barnomsorgslagen och handlar inte primärt om det enskildabarnets speciella behov. I dessa avseenden finns behov av insyn frånallmänhetens sida. Liknande problem kan också uppkomma vid fördelning avpensionärslägenheter eller motsvarande inom äldreomsorgen. Förbundet anser attsekretessen på dessa områden inte bör gå längre än vad som kan krävas ufifrånden enskildes behov. Sekretessen i ärenden rörande barnomsorgslagen bör därförbegränsas till att avse de förturssituationer, som reglerats i 6 §barnomsorgslagen (barn med särskilda behov). En liknande gränsdragning böreftersträvas inom äldreomsorgen. Frågan om förskole- ochfritidsverksamhetens inordning i blev föremål för diskussion vidutskottsbehandlingen av socialtjänstpropositionen (prop. 1979/80:1, SoU1979/80:44 s. 31 f.). I en motion av m. fl. (s) framhölls bl. a. attdet förhållandet att socialnämnden i stället för kommunen anges som ansvarigför barnomsorgen inte får motverka helhetssyn och samlad planering. Utskottetavstyrkte motionen med följande motivering. Beträffande kommunens ansvar förförskole- och fritidshemsverksamheten vill utskottet framhålla attsocialnämnden i detta hänseende endast fullgör de uppgifter som åvilarkommunen. Att socialtjänstlagen anger socialnämnden som ansvarig för förskole-och frifidshemsverksamheten får som motionärerna framhåller givetvis inte ledatill minskad samverkan med andra kommunala verksamheter, t. ex. skolan. mening innebär det inte heller att andra berörda nämnders ansvarinskränks. Den valda lösningen motverkar alltså inte helhetssyn ochsammanhållen planering. Frågan om sekretess i ärendenenligt lagstiftningen om arbetsmiljö och för produktregister tas upp i motion1980/81:650 av m. fl. (s) och 1981/82:1590 av m.fl. (s). I motionerna förordas en lägre grad av sekretess för dessa ärenden. Frågans tidigare behandling m. m. Vid riksdagsbehandlingen avsekretesslagsproposition 1979/80:2 togs frågan om sekretessens styrka iifrågavarande typer av ärenden upp. Utskottsmajoriteten godtog propositionensförslag och anförde därvid följande (KU 1979/80:37, s. 30-31). KU1982/83:12 8 handlingarär enligt gällande rätt sekretesskyd-dade jämlikt 21 § sekretesslagoch.2§ 31. i civilförvaltningens sekretesskungörelse. Någon ändring av gällanderätt på området torde inte vara avsedd. Samma sekretess kommer således attgälla med stöd av en enligt 8 kap. 6 § utfärdad regeringsförordning.Sekretessen skall emellertid inte hindra insyn för arbetstagarorganisationeller skyddsombud i frågor på den egna arbetsplatsen som har anknytning tillarbetsmiljölagstiftningen. Detta följer av 14 kap. 7 § jämfört med 8 kap. 2 §.Härmed kan det bli möjligt för skyddsombud och facklig representant vid ettföretag att få fillgång till information angående sammansättningen av iarbetsmiljön förekommande material. Däremot torde motsvarande insynsmöjlighetinte föreligga i vidsträcktare mening och således inte för andra produkter ände som ingår i arbetsmiljön i det konkreta fallet. Det bör nämnas, att LO och () inkom med en framställning tillregeringen att få del av sekretesskyddade uppgifter på arbetsmiljö- ochproduktkontrollområdet. hade regeringen dels den 29 mars 1979givit produktkontroll-nämnden i uppdrag att i samband med det fortsatta arbetetmed produktregistret närmare utreda vissa frågor av betydelse för denfortsatta uppbyggnaden av registret, dels tillkallat ensärskild utredare för att lägga fram förslag om hur en väl fungerande ochkvalificerad bevakning samt en god informafionsspridning rörandearbetsmiljörisker skulle genomföras. I förstnämnda uppdrag ingår bl. a. attredovisa de erfarenheter i fråga om sekretess som görs i det aktuella skedet avuppbyggnaden av registret och att överväga den framtida utformningen avsekretessen för uppgifter som lämnas till registret. Det förutsattes attproduktkontrollnämnden under utredningsarbetet skulle samråda med berördamyndigheter och arbetsmarknadsorganisationer. Genom beslut den 13 december1979 överlämnade regeringen och framställning fill nu berördautredningar för beaktande i det fortsatta utredningsarbetet. Frågan om insynen i produktkontrollnämndens register förhälso- och miljöfarliga ämnen är som framgått av LO:s framställning tillutskottet av stor betydelse för arbetstagarorganisationerna med hänsyn tilldessas behov av en god information om riskerna i arbetsmiljön. Ävennäringslivsorgani-safionerna har i sin skrivelse till utskottet fäst stortavseende vid frågan med hänsyn till den speciellt känsliga natur som materialeti registret har. Mot bakgrund av det anförda är det enligt utskottetsmening värdefullt att berörda frågor blir mera allsidigt belysta genom deutredningar fill vilka regeringen hänvisat LO:s och TCO:s skrivelse. I avvaktanpå utredningsresultaten godtar utskottet propositionens förslag, som juinnebär att insyn i registret kan möjliggöras för skyddsombud ocharbetstagarrepresentanter i det enskilda arbetsmiljöärendet. I en reservation till betänkandetföreslog utskottets socialdemokratiska ledamöter samma ändringar av 8 kap. 2och 4 §§ sekretesslagen som yrkas i motionerna. De motiverade sitt förslagenligt följande. Som framgår av det föregåendemöjliggör lagförslaget insyn för representanter för arbetstagarorganisationeroch skyddsombud i produktkontrollnämndens register för hälso- och miljöfarligavaror när det gäller ett särskilt ärende med anknytning tillarbetsmiljölagsfiftningen. Detta är enligt utskottets mening värdefullt. Detfinns emellertid ett mera vidsträckt insynsintresse när det gäller frågor somberör arbetsmiljön. KU1982/83:12 9 med produktregistret är att det skall ge skyddsombud,arbetstagarorganisa-fioner och forskare bättre underlag i deras verksamhet medatt kartlägga och undanröja de risker som arbetsmiljön kan innebära för dem somvistas där. Detta angelägna arbete kräver enligt utskottets mening att nämndakategorier ges möjlighet till en bredare insyn i registret. Det är tillfredsställande att frågan har blivit föremålför utredning. I avvaktan härpå anser utskottet emellertid att sekretessen börmildras i förhållande till propositionens förslag. Detta kan ske genom attskaderekvi-sitet utformas annorlunda än i propositionen. Utskottet föreslårsåledes att för sekretess i ärenden angående arbetsmiljön i 8 kap. 2 § skallkrävas, att det är uppenbart att den enskilde lider avsevärd skada om uppgiftenröjs. Vidare bör sekretessen för uppgifter i produktregistret regleras direkt isekretesslagen och inte sammanföras med andra uppgifter för vilka enligt 8kap. 6 § bemyndigande lämnas till regeringen att föreskriva om sekretess. Omsekretessen för uppgifter i produktregistret i stället tas upp i sammabestämmelse som sekretessen för kartellregister, dvs. i 8 kap. 4 §, uppnår man,att sekretessen endast kommer att gälla under förutsättning att den somuppgiften rör lider avsevärd skada om uppgiften röjs. Utredningen angående information om arbetsmiljörisker, somomnämns i utskottets yttrande, har avslutat sitt arbete (SOU 1982:30-33).Utredningen har inte lämnat något förslag fill hur sekretessfrågorna skalllösas. Arbetet med produktregister pågår fortfarande (jfr KU 1981/82:35 s.401). Inom förbereds f. n, utredningsdirektiv syftandetill att uppnå lättnader i sekretessen på ifrågavarande område. Avsikten är attutredningsarbetet skall bedrivas skyndsamt så att förslag kan föreläggasriksdagen vid 1983/. C. för sekretesslagen I motion 1980/81:1111 av YlvaAnnerstedt och (båda fp) framhålls vikten av atttillämpningsföreskrifter för sekretesslagen utarbetas med förtur. Behovet häravexemplifieras med svårigheter som tillämpningen av sekretesslagen medfört påsjukvårdens, skolans och kronofogdemyndigheternas verksamhetsområden. Gällande rätt m. m. Motionen avser närmast s. k.allmänna råd, som myndigheterna utarbetar till vägledning för sina egnabefattningshavare. t. ex. har numera utgett en broschyr omsekretessen inom hälsovården, sjukvården, omsorgerna om vissa psykisktutvecklingsstörda samt . Flera andra myndigheter har förfarit påliknande sätt inom sina ämnesområden. Föreskrifter om tillämpningen avsekretesslagen (dvs. av till regeringen, och i förekommande fall, avregeringen i sin tur till underlydande myndighet) delegerad normgivning (8 kap.11 § regeringsformen) förekommer endast i begränsad omfattning isekretesslagen. Med stöd av dessa bemyndiganden har regeringen utfärdatsekretessförordningen (1980:657). KU1982/83:12 10 I motion 1980/81:1115 av och (båda s) yrkas, att det klart skall framgå av 7kap. 12 § sekretesslagen att sekretessen också omfattar uppgifter omvederbörandes politiska åsikter. Enligt motionen tolkar vapenfrinämnden 7 kap.12 § sekretesslagen så att den inte skyddar av sökanden lämnade uppgifter om t.ex. medlemskap i politisk organisation. Gällande rätt m. m. Enligt 7 kap. 12 § sekretesslagengäller sekretess i bl. a. vapenfriärenden om uppgifter om enskilds personligaförhållanden.