bet · G601UbU18 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening ger regeringen ibudgetpropositionen de uttalanden som gjorts om integrering och betygsättningi Lgr 80 en felaktig innebörd. Den ambition i riktning mot en totalintegreringav undervisningen i samhällsorienterande resp. naturorienterande ämnen somföredragande statsrådet ger uttryck för har inte stöd i läroplanen. Tvärtomframhålls i denna: "Defördelar som finns med samlade arbetsområden måste lärare och elever tillsammans väga mot nackdelar i form av organisatoriska svårighe ter --- Ämnesbunden undervisning utesluter på intet sätt att stoffet grupperas i enheter som äromedelbart gripbara för eleverna, exempelvis historiska utvecklingslinjer,hembygdens historia, mofiv i litteraturen, djuren i vår omvärid." (Lgr 80s. Depraktiska svårigheterna med en långt driven integration är uppenbara. För attett övergripande arbetssätt skall kunna praktiseras i orienteringsämnen (desamhällsorienterande, dvs. geografi, samhällskunskap, historia ochreligionskunskap resp. de naturorienterande, dvs. biologi, fysik, kemi ochteknik) på högstadium krävs anfingen att två eller flera lärarearbetar i arbetslag eller att en och samma lärare är behörig i samtliga fyrasamhällsorienterande resp. naturorienterande ämnen. Åtskilligalärare känner tvekan inför sina förutsättningar att klara arbete i arbetslag.Ingen skall heller behöva tvingas till ett arbetssätt han eller hon inte ansersig kunna fullfölja på ett kvalitativt fullgott sätt. Föratt komma bort från en situation med mer än en lärare för undervisningen isamhällsorienterande resp. naturorienterande ämnen söker man på många hålla attorganisera tjänstgöring för lärare som omfattar fler ämnen än de som ingår ilärarens kompetens. Även om syftet är vällovligt är ett sådant förfarande ettuttryck för bristande respekt för kunskap och kompetens. Pä sikt innebär sådanaåtgärder en sänkning av utbildningens kvalitet. Det måste vara en självklarprincip att kompetenta och behöriga lärare svarar för undervisningen även iorienteringsämnena. Detstarka och ovillkoriiga kravet på integration som föredragande statsrådetger uttryck för kan utskottet således inte dela. Detta krav strider dessutommot en av de bärande idéerna i Lgr 80, nämligen att det är lärarens frihet atti samråd med eleverna välja den organisation och de metoder som bäst leder tilluppsatta mål. Densamordning av undervisningen i de enskilda orienteringsämnena som enligtutskottets mening bör komma i fråga får inte utformas så att gränserna mellande i ämnesgmpperna ingående ämnena raderas ut eller sakinnehållet i dem tunnasut. Inlärning och därmed kvaliteten i undervisningen är beroende av attämnesgränser upprätthålls. Värt samlade vetande är gmpperat i ämnesstmkturersom eleverna måste ges träning att orientera sig i. Utan att ärrinesgränsernaupphävs finns emellertid betydande vinster att göra genom samordning avlikartade moment inom flera ämnen. UbU 1982/83:18 31 Mot den här angivna bakgmnden är betygsättning ivarje enskilt ämne självklar. Några blockbetyg bör alltså inte kunna komma ifråga varken före eller efter /86. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. att beträffande undervisning ochbetygsättning i orienteringsämnen på gmndskolans högstadium med avslag påproposifion 1982/83; 100 och med bifall fill mofion 1982/83; 581 yrkande 6samt med anledning av motionema 1982/83:756 och 1982/ 83:967 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4.Betygsättning m. m. i orienteringsämnen på högstadium (punkt 1,mom. JörgenUUenhag (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar "Betygssystemet för" och slutar "yrkande 6" bort haföljande lydelse: Betygär ett viktigt inslag i kvalitetsbedömningen av elevernas kunskaper. Vid beslutetom ny läroplan för gmndskolan fastslogs nya principer för betygsättningen, sominnebär att betyg skall sättas i årskurserna 8 och 9 i gmndskolan. k. blockbetygen har rönt stort motstånd och tunga invändningar mot dessa harförts fram i debatten. Mot den bakgmnden anser utskottet att betyg ifortsättningen skall sättas i vaije enskilt ämne för sig. Ett ämnesövergripandearbetssätt bör dock bedrivas så långt det är möjligt med hänsyn tagen till defömtsättningar en betygsättning i varje enskilt ämne ger. Denutbredda kritiken mot och debatten kring de relativa betygen har visat attbetygssystemet inte motsvarar de krav man skall kunna ställa. Det är därförnödvändigt att förändra betygssystemet så att inslagen av relativi-tet kanmönstras ut. Regeringen bör initiera ett utvecklingsarbete som syftar till attersätta de relafiva betygen med ett annat system i detta avseende. Utskottetföreslår att med avslag på proposition 1982/83:100 och med bifalltill motion 1982/83:967 yrkande 3 och med anledning av motionerna 1982/83:581yrkande 6 och 1982/83:756 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om betygsättning. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. att beträffande undervisning och betygsättningi orienteringsämnen på gmndskolans högstadium med avslag pä proposition1982/83:100 och med bifall till mofion 1982/83; 967 yrkande 3 och med anledningav motionerna 1982/83:581 yrkande 6 och 1982/83:756 som sin mening gerregeringen tiU känna vad utskottet anfört, UbU1982/83:18 32 Nya regler för betygsättningen i (punkt 1,mom. Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar "Utskottet erinrar" och slutar "15avstyrks" bort ha följande lydelse: Betyg är enligt utskottets mening ett naturligt ochnödvändigt led i strävan att inge respekt för kunskap och kompetens. Betyg börges på alla stadier i gmndskolan. Betyg innebär en stimulans för eleverna och utgör vidansökan till vidare studier ett nödvändigt instmment för att söka bedöma medvilken framgång eleven kan bedriva vidare studier. Betyg understryker respekten för rättssäkerheten genom attde på ett klarare sätt än samtal och omdömen kan tas emot av mottagaren. Betyginnebär också att en viss kontroll utövas pä den verksamhet skolan bedriver. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. att beträffande nyaregler för betygsättningen i gmndskolan med bifall till motion 1982/83:581yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utvärdering av enskilda samtal (punkt 1, mom. 6) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar "Utredningen (U 1979:01)" och på s. 8slutar "yrkande 16" bort ha följande lydelse: Informationen till hemmen om elevernas studieresultat föreårskurs 8 fömtsätts ha framkommit under samtal mellan lärare, föräldrar ochelev. Hur dessa samtal utformas avgörs vid varje skola. Samtalen kan föras medvarierande underlag. Lärares och föräldrars vittnesbörd ger belägg för farhåganatt det är svårt att genom oformaliserade samtal ge elever och föräldrar enriktig bild av elevens utveckling. De enskilda samtalens innehåll ochutformning bör utvärderas. Detta bör med bifall till motion1982/83:581 yrkande 16 som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. att beträffandeutvärdering av enskilda samtal med bifall till motion 1982/83:581 yrkande 16som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. UbU 1982/83:18 33 Utvärderingav intagning till gymnasieskolan på hostterminsbetyget i årskurs 9 (punkt 1, mom. 7) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar "Självfallet skall" och slutar "motion 1982/83:1914" bort ha följande lydelse: Reguljärintagning till gymnasieskolan på gmndval av höstterminsbetyget i årskurs 9tiUämpas första gången på intagningar till /84. Utskottet delar uppfattningenatt många bevis har givits på att denna intagningsform har åtskilligasvagheter. För många elever blir i årskurs 9 arbetsmiljön under höstterminenstressig. Samfidigt har skolarbetet kommit att framstå sommindre meningsfullt . Intagningen på höstterminsbetyget börutvärderas i ett större sammanhang. Innebär det nu introducerade systemet mernackdelar än fördelar för elever och arbetet i skolan bör regeringen föreläggariksdagen förslag om återgång till tidigare intagningsförfarande. Regeringenbör uppdra åt och länsskolnämnderna att omgående göra dennautvärdering. Detta bör med bifall till motion 1982/83:1914 som sinmening ge regeringen fill känna. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. att beträffande utvärdering avintagning till gymnasieskolan på höstterminsbetyget i årskurs 9 med bifalltill motion 1982/83:1914 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Reglerbeträffande tillvalskurser (punkt 1, mom. 12) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.11 börjar "När det" och slutar "yrkande 8" bort ha följandelydelse: mening bör läroplanens föreskrift om att fiUvalskurser på högstadietinte får organiseras så att de riskerar att få en ensidig könssammansättningupphävas. F.n. fungerar denna bestämmelse så att skolorna av rädsla för attinte efterleva föreskrifterna avstår från att organisera tillvalskurser somuppenbarligen skulle få många sökande. Utskottet föreslår att medbifall till motion 1982/83:581 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse; 12. att beträffande tillvalskurser medensidig könssammansättning med bifall till motion 1982/83:581 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. UbU 1982/83:18 34 Temastudierpå högstadium (punkt 1, mom. 13) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.11 börjar "Utskottet erinrar" och på s. 12 slutar "yrkande9" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att läroplanens bestämmelse om temastudier börutnyttjas för att ge elever med speciella intressen tillfälle till ordentligfördjupning som leder till goda kunskaper. Härigenom kan temastudier bli ettled i ett individualiserat studieprogram som förbereder elever för vidarestudier inom olika specialområden eller för inträde på arbetsmarknaden.Regeringen bör uppdra åt att vidta åtgärder som stimulerartill en sådan utveckling av arbetet i skolan. Detta bör med bifalltill motion 1982/83:581 yrkande 9 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse: 13. att beträffande temastudier pägmndskolans högstadium med bifall till motion 1982/83; 581 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, (punkt 2, mom. 1) KerstinGöthberg (c), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.15 börjar "Den post" och slutar "denna del" bort haföljande lydelse: Utskottetanser att medel för övergångsorganisationen bör beräknas på det sätt som SÖföreslagit, dvs. utan att medel tas upp för de tolv tjänster vars innehavare ärtjänstlediga t. v. Därigenom kan anslaget till minskas med745000 kr. bör med bifall fill motion 1982/83:948 yrkande 12 som sinmening ge regeringen tUl känna vad utskottet har anfört. delsatt utskottets hemstäUan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att beträffande skolöverstyrelsensövergångsorganisation med anledning av proposition 1982/83:100 och med bifallfill motion 1982/83:948 yrkande 12 som sin mening ger regeringen tUl känna vadutskottet anfört, Skolinformatörer(punkt 2, mom. 2) Kersfin (), Per (), (), (), (), () och LarzJohansson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s.15 börjar "Utskottet anser" och slutar "medskolinformatörer" bort ha följande lydelse: UbU 1982/83:18 35 Utskottet anser att stödet till skolans kontaktermed arbetslivet inte bör splittras på det sätt som sker i proposition1982/83:100. Stöd till skolinformatörer kan mycket väl rymmas inom det stödsom beräknas under anslaget Länsskolnämndema för utbildning av representanteri ptaneringsråden och det stöd som beräknas under det nya anslaget tillkommunernas uppföljningsåtgärder för utbildning av handledare. Utskottet villockså påminna om att tidigare anvisat sammanlagt 6 milj. kr. underbudgetåren 1977/78-1979/80 för utbildning av skolinformatörer och representanteri planeringsråden. Några särskilda medel under förevarande anslag förverksamheten med skolinformatörer bör mot denna bakgrund inte beräknas. Dettabör med avslag på proposition 1982/83: 100 och med bifall tillmofionerna 1982/83:948 yrkande 11, 1982/83:1388 yrkande 1 och 1982/83:2174yrkande 1 i denna del som sin mening ge regeringen fill känna. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att beträffande skolinformatörer medavslag på proposition 1982/83:100 och med bifall fill motionerna 1982/83:948yrkande 11, 1982/83:1388 yrkande 1 och 1982/83:2174 yrkande 1 i denna del somsin mening ger regeringen tUl känna vad utskottet anfört. 12.Medelsanvisningen under (punkt 2, mom. 3) Underförutsättning av bifall till reservation II Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.16 börjar "Utskottet har" och slutar "begärda medlen" bonha följande lydelse: Utskottethar i övrigt inget att erinra mot medelsberäkningarna under anslaget ochföreslår att i enlighet med vad som anförts i reservation 11 anvisar2000000 kr. mindre under anslaget än vad som föreslås iproposition 1982/83:100. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. att med bifall till motionerna1982/83; 1388 yrkande 2 och 1982/83:2174 yrkande 1 i denna del samt medanledning av proposifion 1982/83:100 och motion 1982/83:948 yrkande 43 fillSkolöverstyrelsen för /84 anvisar . UbU 1982/83:18 36 Medelsanvisningenunder (punkt 2, mom. 3) Under förutsättning av bifall till reservationerna10 och II (), () och LarzJohansson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.16 börjar "Utskottet har" och slutar "begärda medlen" bortha följande lydelse: Utskottethar i övrigt inget att erinra mot medelsberäkningarna under anslaget ochföreslår att i enlighet med vad som anförts i reservationerna 10 och11 anvisar 2745000 (745000 -t- 2000000) kr. mindre under anslagetSkolöverstyrelsen än vad som föreslås i proposition 1982/ 83; 100. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. att med anledning av proposition1982/83:100 samt motionerna 1982/83:948 yrkande 43, 1982/83:1388 yrkande 2 och1982/83:2174 yrkande 1 i denna del till för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag av , Medelsberäkningarnaavseende regionala planeringsråd (punkt 3, mom. 3) Per , , och (alla m) anser delsattden del av utskottets yttrande som på s. 19börjar "" och slutar "regionala planeringsråd" bortha följande lydelse: Utskottetinstämmer med motionärerna i att värdet av de regionala planeringsråden kanifrågasättas. Därför bör denna verksamhet upphöra. bör med bifalltill motion 1982/83:2174 yrkande 2 besluta att minska anslaget tilllänsskolnämnderna med . delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. att med anledning av proposition1982/83; 100 och med bifall till motion 1982/83:2174 yrkande 2 tillLänsskolnämnderna för /84 anvisar ett förslagsanslag av107957000 kr. SkolledarutbUdningen(punkt 8, mom. 2) KerstinGöthberg (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.23 börjar "Enligt " och slutar "motionsyrkandetavslås" bort ha följande lydelse: mening är de frågor som motionärerna aktualiserat av vital betydelseför skolledamtbildningen. De pekar bl. a. på brister dels när det gällerintroduktionsutbildningen, dels i fråga om utbildningen av skolledare somtillträtt tjänst i kommuner där den särskilda skoUedarutbildning-en redan ärslutförd. Utskottet delar också motionärernas uppfattning att UbU 1982/83:18 37 detbehövs ett fastare grepp över skolledamtbildningen i dess olika former för attalla skolledare skall få likvärdiga fortbildningsmöjligheter. DenskoUedamtbUdning som SÖ svarar för sträcker sig över , från år 1976till slutet av . Under en så måste självfalletutbildningens organisation och utformning påverkas både av de erfarenheter somsuccessivt vinns och av olika förändringar på skolområdet. Detsamma gällerandra former av utbildning för skolledare. 1 budgetpropositionen behandlasemeUertid skolledamtbildningen ytterst knapphändigt. Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet att som sin mening ger regeringen fillkänna vad som anförts om skolledamtbildningen i motion 1982/83:948. Utskottetfillstyrker alltså yrkande 9 i motionen. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att beträffande skolledamtbildningenmed bifall tiU motion 1982/83:948 yrkande 9 som sin mening ger regeringen tUlkänna vad utskottet anfört, 16.Personalutbildning i religionskunskap (punkt 8, mom. 4) Kersfin (), Per (), (), (), (), () och LarzJohansson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.26 börjar "De problem" och på s. 27 slutar "motionenavslås" bort ha följande lydelse: Utskotterfinner det oroväckande att den prioritering som givits religionskunskapsämnetgenom beslut och SÖ:s kartläggning av fortbildningsbehovet inte fåttavsedd verkan. Detta måste, som det görs gällande i motion 1982/83:763, bero påbl. a. att skolstyrelserna inte beaktat den sålunda gjorda prioriteringen. Dåså många kurser i ämnet fått inställas, som fallet blivit, finns detsjälvfallet också risk för att högskolorna i fortsättningen inte kommer atterbjuda kurser i religionskunskap i den omfattning som vore önskvärt. Dettaproblem tas upp i motion 1982/ 83:1888. Imotion 1982/83:763 hemställs om åtgärder som syftar fill att säkerstäUa attriksdagens intentioner med fortbildningsverksamheten fullföljs och attreligionskunskapsämnet därvid inte åsidosätts. Utskofiet anser att det finnsskäl att göra regeringen uppmärksam på de förhållanden som påtalas i motionen.Det får därefter ankomma på regeringen att överväga på vilket sätt en förändringi den riktning motionärerna åsyftat skall kunna åstadkommas. nu uttalat med anledning av motionema 1982/83:763 och 1982/83; 1888bör som sin mening ge regeringen tiU känna. delsatt utskottets hemstäUan under 4 bort ha följande lydelse: 4. att med anledning av motionema1982/83:763 och 1982/83:1888 som sin mening ger regeringen tUl känna vad utskottetanfört om personalutbildning i religionskunskap.