bet · G601FiU14 · 1982-12-31 00:00:00 — om åtgärder mot kapitalflykt och ekonomisk brottslighet(motion 1981/82:1580 yrk. I motion 1981/82:1580 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs - med hänvisning fill motiveringen i motion1981/82:1578 - såvitt nu är i fråga 1. att riksdagensom sin-mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att detstatliga stödet till företag kontrolleras långt hårdare än beträffandemöjligheterna till ekonomisk brottslighet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att ivarje sammanhang där statliga närings- eller kreditpolitiska åtgärder föreslåsbeakta dess effekter på den ekonomiska brottsligheten, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i mofionen anförs om attbankerna skall tvingas till långt bättre kontroll av kreditgivningen än vad somf. n. är fallet. Inom ramen för regional- ochnäringspolitiken har en rad stödformer skapats, bl. a. direkt ekonomiskt stödfill företag som bedriver viss verksamhet eller har sin verksamhet lokaliseradtill vissa delar av landet. Åtgärderna har i kombination med otillräckligkontroll enligt motionärerna medfört att allmänna medel "vandrat ned ifickorna" på företagare som genom olika skenmanövrer uppgett sig fyllakraven för att få bidrag. Samhällets åtgärder mot ekonomiska brott har, sägermotionärerna, präglats av en för låg och felaktig ambitionsnivå.Insatserna måste därför få en större och kraftfullare inriktning påförebyggande åtgärder. En särskild inriktning bör enligt mofionärernas meninggöras på förebyggande åtgärder. Som exempel på mer förebyggande åtgärder avenkelt slag -dvs. sådana som inte i sig ger sig på den befintliga ekonomiskagrundstrukturen - nämns i motionen bl. a. följande: a) Att man i varjesammanhang där man föreslår statliga närings- eller kreditpolitiska åtgärderbeaktar dess effekter på den ekonomiska brottsligheten. b) Att statligtstöd till företag kontrolleras långt hårdare än vad som är fallet. c) Att bankernatvingas kontrollera sin kreditgivning långt bättre än vad som är fallet i dag.Det är genomgående erfarenhet att svarta verksamheter visar sigha finansierats med vita pengar, dvs. i normalfallet vanligt banklån. Dessapengar har lånats ut på i många fall synnerligen lösa 1 1982/83. FiU1982/83:14 2 grunder till suspekta bolag och personer. En hårdarebanklagstiftning som ålägger bankerna en mycket noggrann kreditprövningspeciellt vid krediter till kritiska branscher som fastighetshandel,entreprenörföretag etc. vore ytterst välkommen. Det stafiiga stödet i form av låneller bidrag till företag har ökat kraftigt . Ett stort antalstödformer har tillkommit som stödbeloppen har blivit större.Statligt stöd kan utgå som ett led i regional-eller arbetsmarknadspolitiken.Även av industripolitiska och andra skäl kan stöd utgå. Regler om stadigt stöd fill företag finns i flera olikaförfattningar. Här kan nämnas förordningen (1979:632) om regionalpolifisktstöd, vari ges regler om lokaliseringsstöd, och förordningen (1978:507) omindustrigaranfilån m. m. I de olika bidrags- och låneförfattningarna finnsföreskrifter om uppföljning och kontroll. Samhällskontrollen över bankernas kreditgivning sker på såsätt att dessa övervakas av , bankinspekfionen, valutastyrelsen,, konsumentombudsmannen och datainspekfionen. Bankinspektionenkontrollerar att sund bankverksamhet iakttas och utövar priskontroll påbanktjänster. Det förtjänar att erinras om att beträffande den del avkreditgivningen som sker utanför kreditinsfituten är samhälletskontrollmöjligheter av rent praktiska skäl starkt begränsade. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget med en förstärkt kontroll över användningen av samhällets stöd tillföretagen. Som framgått finns föreskrifter om uppföljning och kontroll i olikabidrags- och låneförfattningar. Det kan dock ha funnits vissa brister i denhittillsvarande kontrollen. När det gäller det i motionen framförda kravet på enbättre kontroll av bankernas kreditgivning vill utskottet erinra om attbanklagstiftningen ställer höga krav på bankernas kreditprövning liksom påderas verksamhet i övrigt. Det ankommer på bankinspektionen att kontrollera attdessa krav uppfylls. Vid regeringens tillträde efter valet deklareradestatsministern att en rättvis fördelning kräver att samhället ser fill att intenågon skall kunna dra sig undan från sin del av ansvaret. Regeringen kommerdärför att intensifiera kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Statsministern anmälde att en särskild kommission skall tillkallas för att ledadetta arbete. Enligt vad utskottet erfarit kommer bl. a. frågor rörandeen bättre kontroll av det statliga stödet till företagen och frågor medanknytning till kontrollen av bankernas kreditgivning att behandlas av dennakommission. Det kan i detta sammanhang nämnas att kommissionen löpande kommeratt kunna ge förslag till åtgärder. Mot denna bakgrund finner utskottet att deyrkanden i FiU 1982/83:14 . motion1580 som behandlas i detta betänkande i stort kommer att fillgodoses inom ramenför kommissionens arbete. Med det anförda hemställer utskottet att avslårmofion 1981/82:1580 yrkandena 1-3. Närvarande:Mats (), (), (), (),(), (), (c), (), (), (), (), HugoHegeland (m), i (s), () och HansPetersson i (vpk). , , ochHugo Hegeland (alla m) anför: Det betydande inslaget av selektiva åtgärder inomregional- och arbetsmarknadspolitiken leder automafiskt fill krav på enomfattande kontrollapparat. Enligt vår mening finns skäl framhålla att en mergenerell inriktning av stödet till företagsamheten skulle minska utrymmet förskilda former av ekonomisk brottslighet och därmed begränsa behovet av statligakontrollåtgärder.