bet · G601KU30 · 1982-12-31 00:00:00 — Detfinns också beskrivet i materialet att om eleverna vet med sig att de fått t.ex. betygen 4, 3, 3, 3 blir sammanfattningsbetyget en trea. Då fattade vi i regeringen det beslutet i början avseptember att man förutom sammanfattningsbetygen, som vi var bundna av genomläroplanen, också skulle ha möjlighet ute på skolorna att efterskolstyrelsebeslut sätta betyg i de enskilda oä-ämnena och tillgodoräkna elevernadet betyg som var mest förmånligt för dem. Det blev ingen millimeterrättvisa,men å andra sidan var det så nära ett riktigt bra beslut vi över huvud tagetkunde komma. var ju inte samlad. Hade den varit det, hade vi gåtttill . Vi gjorde också klart i ett pressmeddelande att när riksdagenåterigen samlades skulle vi på det sätt vi då hade möjlighet till ta upp fråganoch se till att den återigen behandlades. En sak som vi diskuterade då och som inte kunde genomföraseftersom det skulle ha varit att bryta möt läroplanen var att besluta om attskjuta på genomförandet för att man sedan i lugn och ro i skullekunna diskutera frågan. Det gick inte, och därav det provisoriska beslut som vifattade. Den före påsk fattade vi i ettbeslut om att göra ett undantag från lgr 80 och i stället ge möjlighet för deskolor som så vill att läsa efter lgr 69, men det innebär att de 17 eller 15timmar som tillfaller samhällsorienterande resp. naturorienterande ämnen måstefördelas på de olika orienteringsämnena. Det får man alltså göra ute påskolorna. Sammanfattningsbetyg var ingalunda någonting nytt. Redangenom det beslut som fattades om lgr 69 gick det att ha en ämnesövergripande KU1982/83:30 309 Om man undervisade på det sättet hade manmöjlighet att ute i skolorna fatta beslut om att också sättasammanfattningsbetyg. Det har man gjort i av landets skolor utan attdet över huvud taget har diskuterats. Alla känner också till att man på lågstadiet har lästhembygdskunskap, och det är ingenting annat än en sammanfattande undervisning iorienteringsämnen. På mellanstadiet läste man naturkunskap och inte deenskilda ämnena biologi, fysik och kemi. Naturkunskapen samlades så småningomtillsammans med historia, religionskunskap och samhällskunskap till OÄ, och ide flesta skolorna har eleverna fått ett OÅ-betyg. : Som jag har uppfattat det medgavläroplanen en frihet att välja blockundervisning eller ämnesundervisning isamhällsorienterande ämnen på gymnasiet. Enligt vad jag vet har man också inomskolledningarna och bland lärarna uppfattat att det fanns en sådan valfrihet.Var det då inte väl tidigt att förordna om sammanfattningsbetygi ämnesgrupperna, när blockundervisningen inte var genomförd i realiteten? : Ja, det kan man tycka att det egentligenvar, men det var så konsekvent genomfört i läroplanen att det inte fanns någotutrymme i läroplanens formulering för en sådan tolkning utan att man gick tillriksdagen och begärde en ändring. Enligt lgr 69 fanns det en klar gränsdragning mellanenskilda ämnen, men man kunde ha en ämnesövergripande undervisning om man såville och sätta sammanfattningsbetyg. Det förändrades genom den nya läroplanen.Där har man inte längre de enskilda ämnena rubricerade och mål och riktlinjeroch kursplaner och timplaner angivna för enskilda ämnen, utan man har samlatdem i block. I den nya läroplanen står som rubrik samhällsorienterande ämnen resp.naturorienterande ämnen, och enskilda ämnen ingår som moment därunder. Det ärkonsekvent genomfört. Egentligen borde man naturligtvis när läroplanen antogsha gjort samma undantag som man gjorde när beslutet fattades om lgr 69 menomvänt. Eftersom man inte ville tvinga igenom en ämnesövergripande undervisningborde man också ha givit utrymme för att sätta betyg efter undervisningsform,men det fanns inte utrymme för det enligt lgr 80. Det var nödvändigt med ettriksdagsbeslut. Det riksdagsbeslutet fattades nu när var samlad. I det beslut som fattades av före påsk görs ettundantag från gällande läroplan. Man får dispens för att läsa enligt lgr 69,men tanken med lgr 80 var inte att man skulle läsa efter lgr 69. : I realiteten var blockundervisningen integenomförd och kunde inte genomföras. Fanns det läromedel tillgängliga så attdet i praktiken var möjligt att genomföra den? KU1982/83:30 310 : Det var det problemet vi arbetade med, försådan var faktiskt situationen. Men när beslutet om ny läroplan fattades 1979beslöts det att den skulle genomföras i alla landets skolor från hösten 1982och i alla årskurser. läroplaner hade införts i årskurserna 1, 4 och 7så att de successivt genomfördes. Det här var någonfing nytt. Dessutom varförutsättningarna ute i skolorna inte sä goda trots att hadebeslutat om att tillföra skolväsendet 200 miljoner för information om den nyaläroplanen så att den kunde genomföras fr. o. m. Tanken var inte att detinte skulle vara klart , utan tanken var att läroplanen skulle kunnagenomföras. Ser man på högstadiets timplaner och kursplaner finner man att detär konsekvent genomfört från början fill slut. Det är en mycket stor förändringjämfört med . : Fanns det över huvud taget läromedeltillgängliga så att man kunde genomföra blockundervisning? : Nej, det gjorde det naturligtvis inte. Detfanns inte heller då den förra läroplanen beslutades, men då hade avlandets skolor en ämnesövergripande undervisning, och de hade i konsekvensdärmed satt sammanfattningsbetyg. På andra håll hade man integreradundervisning. Det var ingenfing nytt. Det som upplevdes som problem var attbetygssättningen skulle genomföras tvångsvis. Att integrerad undervisning iolika grader förekom vet alla som arbetat i en skola. : Också mina frågor gäller förordningenav . Anser du inte att läroplanen 1980 medger att lärare ochelever kan välja mellan olika sätt att disponera stoffet? : Jo, det tycker jag absolut att det finnsutrymme för. Däremot finns i timplanen inget utrymme för att sätta betyg i deenskilda ämnena, utan där måste man fatta ett nytt beslut, vilket ocksåriksdagen har gjort. Om man jämför högstadiets timplan med lgr 69 finns inte deenskilda ämnena med. Det är egentligen märkligt att en så konsekventuppföljning av tanken bakom läroplansbeslutet inte uppmärksammades och intevållade någon debatt. Man sade att samhällsorienterande ämnen skulle omfatta 17timmar men utan någon uppdelning på religionskunskap, historia, geografi ochsamhällskunskap. Samma sak med de naturorienterande ämnena. : En timplan består av flera delar. Däringår en timtablå med uppdelning i 17 resp. . Men till timplanen hörockså föreskrifterna på s. 159, där det sägs att i samhällsorienterande ämneningår -så nämns de fyra delämnena - och i naturorienterande ämnen ingår, och sånämns ytterligare fyra. Vår uppfattning är att de enskilda ämnena fortfarandekvarstår. Det är om detta som diskussionen har rört sig mellan de 7ämnesföreningarna och skolmyndigheterna. Ämnena har inte försvunnit, KU1982/83:30 311 men den nya lgr 80 lägger större vikt vid samverkan.Samverkan har förekommit också i lgr 69. Samverkan mellan ämnena är ennödvändighet och har alltid funnits. Vi är tydligen eniga om rätten för lärarna att lägga uppundervisningen. Det står på s. 41. Jag skall inte citera det om inte någonönskar att jag gör det. Däremot vill jag föra till protokollet att man på s. 41finner uttalanden som stöder detta. tog utbildningsutskottet ställning och sadeatt betyg skall sättas efter undervisningens uppläggning. Det verkar julogiskt. Har man läst i block kan man sätta betyg i block. Inom parentes sagttror jag inte att en så övergripande blockundervisning är effektiv. Men har manläst de enskilda ämnena bör man också ha rätt att sätta enskilda betyg. Tycker duatt utbildningsutskottets ställningstagande var riktigt? : Jag tycker inte att utbildningsutskottetsställningstagande före påsk var riktigt. Vi hade ett särskilt yrkande där vikrävde att begränsningen i fiden skulle tas bort. : Du ville utsträcka tiden? : Den frihet i undrvisningen som man gerskolorna fram till /86 tycker vi skall finnas också därefter. Detbehöver inte finnas någon yttersta gräns eller deadline. : Du tycker tydligen attutbildningsutskottets ställningstagande är riktigt förutom att gränsen ickeborde sättas. : Däremot tycker jag det är riktigt att geskolorna möjlighet att sätta antingen sammanfattningsbetyg eller betyg ienskilda ämnen. Jag tycker också att tolkningen av lgr 80 är riktig, att om manväljer att läsa ämnesvis måste man också ha en uppdelning i tiden, vilket intefinns i högstadiets timplan. Du var inne på det när du sade att ämnena finnskvar. Det är klart att man inte skrotade ämnena, men det viktiga i lgr 80 äratt man genomgående förordar en ämnesövergripande undervisning jämfört med lgr69, där man genomgående förordar ämnesundervisning men gör undantag. I lgr 80vänder man på det. Man kan naturligtvis om man så vill läsa ämnesvis, men detsom jag betraktar som fel i lgr 80 är att timplanen styr undervisningen när maninte delar upp tiden på de olika ämnena. Varför gör man den skillnaden mellanlgr 69 och lgr 80, om det inte finns någon mening bakom? I lgr 69 fanns entidsuppdelning på de olika ämnena, men här finns inte det. Det stårnaturligtvis att de olika ämnena skall finnas med i undervisningen, däremotingenting om tiden. På det sättet tycker jag att läroplanen gör fel, eftersomden tvingar fram ett visst undervisningssätt. Jag tror att incitament till detta redan fanns iSIA-utredningen. Den handlade ju om att man skulle förändra skolans inrearbete. KU1982/83:30 312 beslut om samlad skoldag och ändrat arbetssätt, och maneftersträvade kanske också att ha färre lärare på högstadiet. Det finns de somvarit med om hela detta händelseförlopp och känner till intentionerna. Vad man borde ha gjort var att anvisa en möjlighet attläsa ämnesvis, men det fanns inget utrymme för det i läroplanen. Det var därförsom experterna menade att om man skulle göra en ändring måste man gå tillriksdagen. : Då är jag tillbaka i min förstafråga, som du svarade ja på. Jag frågade om det fanns frihet för lärare ochelever att forma utbildningen som man ansåg riktigt. I läroplanen finnsformuleringar som anger att en utpräglad ämnesundervisning är möjlig. Det stårpositivt om detta, och det sägs att den är knuten till läroplanen. är detinte den pedagogiska frågan vi diskuterar här, så jag skall inte gå in på den,men där var vi eniga frän början att den friheten fanns att utformaundervisningen antingen i enskilda ämnen eller i block. När jag fått svar på den frågan vill jag ställa en tredjefråga. Anser du inte med hänsyn till det första svaret, att det finns en frihetatt läsa enskilt och sätta betyg i enskilda ämnen, att blockläsning medblockbetyg icke är obligatorisk? : Enligt timplanen är det obligatoriskt medsammanfattningsbetyg. På det sättet tycker jag att timplanen är felaktig,eftersom den är styrande. Man borde ha fattat ett beslut om att ändra det. Jagtycker inte att detta är fullständigt. : I beslutet säger du att detenbart finns möjlighet för blockbetyg. Är det riktigt enligt det första svaretatt det finns möjlighet enligt läroplanen att undervisa på det ena eller andrasättet? : Man tvingar inte fram en ämnesövergripandeundervisning i alla landets skolor i ett slag genom en läroplan. Däremot tycksman försöka tvinga lärarna till det genom en timplan som inte anger tiden förde olika oä-ämnena och där de olika ämnena inte finns medtagna. : Eftersom timplanen omfattar bådetimtablån och föreskrifterna som följer på nästa sida, 159, hävdar jag att detfinns en uppdelning i ämnen men att man överlåtit på elever, lärare, klassrådosv. att göra en fördelning, kanske ibland beroende på lokala förhållanden,mellan ämnena, och att den möjlighet som fanns i lgr 69 kvarstår. : Du uttrycker en önskan att man hade gjortett kompletterande tillägg i läroplanen. Det var det vi ville gå tillriksdagen med, men tiden var knapp. Det borde naturligtvis ha gjorts under detlångdragna arbete som läroplanen var föremål för. Vi hade på oss,eftersom läroplanen skulle genomföras fr. o. m. . Föratt i alla fallåstadkomma någon förbättring fattade vi de två besluten om att ge skolöverstyrelseni uppdrag att utarbeta en betygsblankett som skulle göra det möjligt att sättabetyg också i KU1982/83:30 313 enskilda ämnen och att föreslå en viktning av betygen. Jagtycker det hade varit bättre om man från början givit skolorna möjlighet att geantingen sammanfattningsbetyg eller betyg i enskilda ämnen beroende på undervisningssättet.Men eriligt både juridisk och pedagogisk expertis som varit med omläroplansbeslutet redan från början fanns ingen annan möjlighet än att gåtillbaka till . : Jag hävdar således att förordningenav , där säger att enbart blockbetyg kan ges, ickehar stöd i lgr 80 och att det fanns andra möjligheter. UUa Tilländer: Jag hänvisar till att läroplanen ärkonsekvent genomförd också i timplanen. Timplanen finns upptagen på s, 157.Tidigare var det självklart att man läste orienteringsämnena med en uppdelningi tiden på de olika ämnena så att de skolor som ville kunde läsa enskildaämnen. Här är det konsekvent genomfört: för samhällsorienterande och15 timmar för naturorienterande ämnen. Att man nu har gjort undantag - för det är vad man gjortgenom budgetpropositionen - från lgr 80 och tillåter skolorna att läsa efterlgr 69 beror på att verkligheten visade sig obändigare än vad läroplansfädernahade förutsett att den skulle bli. : Själva debatten i ärendet kommer senare iutskottet. Frågestunden är till för att skapa underlag för den debatten. : Jag vill understryka vad ordföranden nysssade. Vi har dessa hearings för att fråga dem som kommit hit, inte för attdebattera. Det ur synpunkt intressanta måstevara om regeringen har överskridit sina befogenheter när den fattat olikabeslut. Jag vill ställa en rak fråga. Du menar att de beslut somregeringen har fattat efter det att läroplanen genomfördes står helt iöverensstämmelse med den av signerade läroplanen? UUa Tilländer: Ja. Det framgår klart av timplanen. Hans Nyhage: Jag vill ställa en fråga om . Du sade att läroplanen föreskriver att betyg skall ges i ämnenoch ämnesgrupper - jag tar inte tillbaka det. stär det inte så, utan detstår ämnen eller ämnesgrupper. Ser du någon skillnad mellan orden och ocheller? Jag gör det. : På s. 157 finns ämnen och ämnesgrupperupptagna. Ämnena är barnkunskap, bild, engelska, hemkunskap, idrott, matematik,musik, slöjd, svenska och tillval. Ämnesgrupperna är två, nämligensamhällsorienterande resp. naturorienterande, och man kan där icke skilja utde enskilda ämnena. KU1982/83:30 314 Hans Nyhage: Vi skall inte argumentera, men jag gör enväldig skillnad mellan och och eller. Ordet eller innebär ett val, men ordetoch innebär att det skall vara båda delarna. : Det spelar ingen roll, för betyg skallsättas i det som finns upptaget på högstadiets timplan, och där finns intelängre de enskilda orienteringsämnena medtagna. Eftersom du själv varit med i hela läroplansarbetet vet duatt det är en naturlig följd av den nya synen på arbetssättet attämnesrubrikerna i lgr 80 inte längre finns med. I lgr 69 står det kemi, fysik,historia, religionskunskap osv. Här är det en total förändring. Ämnena ärsamlade i ämnesblock, och rubrikerna är samhällsorienterande ämnen, resp.naturorienterande ämnen. Hans Nyhage: Vad ligger i begreppet samhällsorienterandeämnen? Det är flertal. : Alla de här frågorna har jag själv ställtunder den korta fid jag arbetat med skolfrågorna. Jag är förvånad över attintentionerna från läroplansbeslutet är så radikalt uppföljda i denläroplan som infördes både när det gäller beskrivningen av orienteringsämnenaoch när det gäller uppföljningen i timplanen, där det icke längre finns någonanvisning om antalet timmar för de enskilda ämnena. Jag är mycket förvånad överdet. Man kan säga att vi alla är ansvariga för utvecklingen och att ingen kanfrita sig från ansvar, men ett tillfälle då man absolut borde ha uppmärksammatdetta var när läroplanen utformades. Fråga: Svaret på den frågan ges iläroplanen på s. 7. I samhällsorienterande ämnen ingår geografi, historia,religionskunskap och samhällskunskap. Där anges ämnena. Där är svaret på frågani vad mån ämnena påverkas av den tid som ägnas åt dem. : Man måste se på hela läroplanensuppbyggnad. Man kan fråga sig vad avsikten var med att ändra på konstruktionenav orienteringsämnena och ändra på konstruktionen av timplanen. hadedet varit en uppdelning på olika ämnen, men samlade man orienteringsämnena itvå block. Den förändring som genomfördes i jämförelse med skolöverstyrelsensförslag att orienteringsämnena skulle samlas i ett block var att man i ställetgenom riksdagsbeslutet gjorde en uppdelning i två block. Det innebär enfullständig uppföljning i läroplanen. Hade man velat ändra på det, hade manhaft goda möjligheter att göra det. Vi hade inte tillräckligt med tid på oss -annars skulle vi som sagt ha gått fill . Jag vill återigen hänvisa till det riksdagsbeslut somfattades före påsk. Det är väl ingen som ifrågasätter att det riksdagsbeslutetbehövdes för att ge skolorna möjlighet att sätta antingen sammanfattningsbetygeller betyg i enskilda ämnen. KU1982/83:30 315 Fråga: Har jag rätt eller fel när jag säger att iriksdagsbeslutet angående läroplanen sägs ingenting om att det skall sättasblockbetyg? : Det är det som är det märkliga. Det ståringenting om detta i läroplansbeslutet , men vad vi hade att taställning fill var den läroplan som utformades . Intentionerna frånläroplansbeslutet om samverkan över ämnesgränserna är så konsekvent och radikaltgenomförda att man har samlat de enskilda ämnena i två orienteringsämnesblockutan angivande av tiden för de enskilda ämnena. : Jag har satt ett stort frågetecken ikanten för regeringens uppdrag till att fastställa ettbetygsformulär. Det kan hända att jag läst igenom detta väl flykfigt, men jagförstår inte hur det skulle fungera. Det sägs att man skulle kunna lämnauppgifter om elevernas studieresultat även i de delämnen som ingår i resp.ämnesgrupp: samhällsorienterande resp. naturorienterande. Hur skulle detfungera i praktiken? Skulle det fungera som ett officiellt betyg vid sidan avblockbetygen? Skulle eleverna kunna välja det ena eller det andra? UUa Tilländer: Du menar det beslut som fattades ?Då beslöt vi att skulle utarbeta en betygsblankett som inteskulle se ut som timplanen gör. Under rubriken samhällsorienterande resp.naturorienterande ämnen skulle man ge utrymme för att sätta betyg i enskildaämnen som information till eleverna. Men vi var bundna avsammanfattningsbetygen. Enligt läroplanen fanns inget utrymme för någontingannat. Som jag sagt tidigare hade vi gärna sett att man ute i skolorna fåttbestämma, om man skulle sätta betyg i blocket eller i de enskilda ämnena, mendet gick inte. Därför skulle en betygsblankett utformas där man som informationtill eleverna kunde ge betyg i enskilda ämnen. : Skulle det fungera som officiellt betyg? : Det skulle stå på betygsblanketten sominformation, men eleverna skulle inte få tillgodoräkna sig det. : Jag har erfarenhet från skolformer därman har sammanfattningsbetyg, men där förekommer inte den typen av formulär.Det finns skolformer där man använder omdömen. : Möjlighet till sammanfattningsbetyg harfunnits , men någon diskussion om att tvångsvis genomföra det fördesaldrig. Eleverna upplevde det som en brist, när det inte växte fram på ettnaturligt sätt, att man plötsligt fick så många färre betyg. Betygen i deenskilda oä-ämnena var för elevernas egen information. : Det betygsformuläret kunde dä inte följamed ansökningar till olika skolformer? KU1982/83:30 316 UUa TUlander: Det betyg som skulle gälla för inträde tillgymnasiet var sammanfattningsbetyget. : sade att man tidigt insåg attdetta skulle vålla problem och att man utnyttjade expertis. Det vore intressantatt höra vilken roll har spelat när det gäller tolkningen. : hade väl spelat sin rollför läroplanens utformning, för där är det konsekvent genomfört, det somskolöverstyrelsen var ute efter. : Ni hade inga kontakter med skolöverstyrelsennär det gällde att tolka det som skrivits? : Jag hade kontakt med SÖ, Jag frågade hurdet kom sig att, trots att 200 miljoner anslagits för information omläroplanen, det inte hade nått ut vilka konsekvenser läroplanens formuleringarskulle få för betygsättningen. Inte heller var läroplanens formuleringar kändaute på skolorna. Då menade att en orsak kanske var attbetygsfrågan var alltför känslig att diskutera och att den därför undvikits. : Sä SÖ gav inte någon tolkning att det skullevara ett sammanfattningsbetyg? : Diskussioner fördes om det men det fannssakkunniga på departementet som varit med från tillläroplansbeslutet och läroplanens utformning. Det fanns bäde politisktsakkunniga och andra sakkunniga som varit med om hela händelseförloppet. : På grund av otillräcklig spetsfundighetfrån min sida och mera av allmän medmänsklighet vill jag fråga följande:betraktar sig som offer för en otillfredsställandekonsekvensanalys av lgr 80 med avseende på betygsättningen under utredning ochriksdagsbehandling i förening med grundlagens bestämmelser om avlämnande avpropositioner och frånvaro av , och skulle hon under gynnsammareförhållanden ha handlat annorlunda? : Om vi hade haft bättre tid på oss och omriksdagen hade varit samlad, hade vi gått till för att få ettändringsbeslut. Jag skrev i en artikel i förevalet, naturligtvis- att vi hade för avsikt att gå till för att fåfrågan prövad och ge möjlighet för de skolor som så ville att sätta betyg ienskilda ämnen. Det deklarerade vi också i pressmeddelanden. Tiden var alltförknapp. Att det skulle bli ett val utnyttjades dessutom på sitt sätt. Det är viväl alla medvetna om från TV:s reportage minte minst från de södra delarna avlandet. : Vi tackar för att du velatställa upp och ge oss denna information som underlag för vårt beslutsfattande. KU1982/83:30 317 PM angående kontroll av säkerhetspolisens verksamhet, m.m. Enligt 2 §personalkontrollkungörelsen (1969:446) får i det register som finns vidsäkerhetsavdelningen (SÅK) föras in de uppgifter som behövs för den särskildapolisverksamheten. En anteckning i registret får emellertid inte göras enbartav det skälet att någon genom tillhörighet till organisation eller på annatsätt har gett uttryck för politisk uppfattning. 2§ personalkontrollkungörelsen ändrades den 22 september1972 (1972:505). Åndringen innebar att föreskrifter angående tillämpningen av 2§ skulle meddelas av regeringen. I samband med ändringen av 2 § meddelade regeringen sammadag i en skrivelse till vissa bestämmelser angåendeinriktningen av SÅK:s arbete. I skrivelsen läggs principerna fast förregistreringen av medlemmar i politiska organisationer som har våld på sittprogram eller som kan befaras använda våld för sina politiska syften. Medlemmar i eller sympatisörer med utländskaorganisationer eller grupper som kan befaras här i riket eller i andra staterbedriva eller ha bedrivit politisk omstörtningsverksamhet, vari ingår utnyttjandeav våld, hot eller tvång som medel, skall registreras. Medlemmari ellersympatisörer med svenska politiska organisationer som enligt sina program skallverka för att omvandla samhället med våld får registreras i säkerhetspolisensregister endast om vederbörande genom sina åtgärder har gett anledning tillmisstanke att han kan vara beredd att delta i verksamhet som innebär fara förrikets säkerhet eller som syftar till och är ägnad att med våld förändra detdemokratiska statsskicket eller påverka rikets ställning som oberoende stat. Maj:t utfärdade den 27 april 1973tilläggsföreskrifter till 2§ personalkontrollkungörelsen (kvalificerathemliga). Dessa föreskrifter ersattes av en förordning medvissa bestämmelser om verksamheten vid säkerhetsavdelning.Förordningen, som trädde i kraft , är kvalificerat hemlig. Det finns ett antal kontrollfunktioner inbyggda i systemetför att garantera att givna föreskrifter följs. I styrelse ingår bl. a. sexlekmannarepresentanter. Dessa är samtliga av hävd riksdagsledamöter. De harfull insyn i SÅK:s verksamhet och ett avgörande inflytande på frågor om attlämna ut uppgifter ur SÄK:s register.