bet · G601UbU20 · 1982-12-31 00:00:00 — delsatt utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse: 13. att beträffande träning i svenskaspråket i förskola och skola med bifall tUl motion 1982/83:581 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. UbU 1982/83:20 40 15.Lågstadieåtgärder (punkt 1, mom. 15) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.15 börjar "Utskottet anser" och slutar "reglerade tjänster"bort ha följande lydelse: Barapå lågstadiet visar svårigheter att anpassa sig till skolmiljön. Regeringenvill nu försöka bemästra dessa problem genom att tillföra lågstadietytterligare resurser. Problemen bör hanteras med större realism. Huvudfråganär inte resurser utan hur verksamheten i förskola och grundskota skallorganiseras för att barnens utveckling skall stimuleras så effektivt sommöjligt av deras liv då viljan och förmågan till medveteninlärning och imitation är som störst. Arbeteti förskolan måste efter hand som barnen blir äldre och mognare få en klartskolförberedande inriktning. Målet måste vara att verksamheten i förskolan ochgmndskolan direkt anknyter till varandra och präglas av metodisk kontinuitet.Övergången meUan skolformerna måste ske med hänsyn tiU den enskilde elevensmognad. En tidigare skolstart än innebär många fördelar.Sexåringar visar ofta tecken på att tröttna på verksamheten i förskolan vilketfår som konsekvens en utpräglad oro även . En flexibelskolstart i intervallet sex tUl är mot denna bakgrund angelägen. Utskottetvill understryka att barnens anpassningssvårigheter på lågstadiet aldrig kanbemästras utan en aktiv föräldrainsats. Familjen har en grundläggande uppgift iatt fostra barnen så att en harmonisk skolstart underlättas. Kontakter mellanhem och skola är vitala, särskilt i de lägre årskurserna. Utskottetanser inte att regeringen i proposifion 1982/83:100 anvisar realistiska vägarför att förbättra situationen på lågstadiet. Temporära personalförstärkningarkan inte förändra de grundläggande orsakerna till dagens problem. delsatt utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse: 15. att beträffande åtgärder pålågstadiet med bifall till motion 1982/83:2174 yrkandena 6 samt 8 i denna delavslår proposition 1982/83:100 och motion 1982/83:948 yrkande 8, 16.Återföring av tid för fria aktiviteter till tid för undervisning (punkt 1, mom.19) JörgenUUenhag (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.15 börjar "beslut" och slutar "yrkande 2" bortha följande lydelse: UbU 1982/83:20 41 I den nya läroplanen har den timplanebundna tidenför mellanstadiet minskats till förmån för fria aktiviteter. Avsikten var att de fria aktiviteterna skulleanknytas till ämnena i skolan. Så har normalt inte blivit fallet. Med hänsynhärtill och till att allt fler elever visar brister i grundläggande kunskaperoch färdigheter som att läsa, skriva och räkna finns det enligt utskottetsmening anledning att undersöka möjlighetenatt återföra hela eller viss del avtiden för de fria aktiviteterna till den timplanebundna verksamheten. Detta ärett led i strävan att höja kvaliteten på elevernas kunskaper. Det kan visserligensägas att det inte gått sedan den nya läroplanen infördes menerfarenheterna är så entydiga att överväganden av det slag som utskottetförordat bör göras . bör med bifall till motion 1982/ 83:967yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. delsatt utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse; 19. att beträffande återföring av tid förfria aktiviteter till fid för undervisning med bifall till motion 1982/83:967yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 17.Bidrag till samlad skoldag (punkt 1, mom. 20) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.16 börjar "Utskottet anser" och slutar "av " bortha följande lydelse: Densamlade skoldagen är en del av skolans pedagogiska verksamhet. Erfarenhetemavisar att ett särskilt statsbidrag till samlad skoldag har lett tillmissuppfattningar beträffande syftet med den samlade skoldagen. bördärför ompröva sitt tidigare beslut om ett särskilt statsbidrag till samladskoldag och avskaffa detsamma. Statsbidrag till fria aktiviteter medpedagogiskt syfte knutna till den samlade skoldagen bör utgå urförstärkningsresursen. Det bör ankomma på regeringen att med anledning av vadsom föreslagits göra erforderliga ändringar i gällande bestämmelser omutbetalning av förskott på statsbidraget till gmndskolan. delsatt utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse: 20. att beträffande bidraget till friaaktiviteter knutna till den samlade skoldagen med bifall till mofion1982/83:2174 yrkandena 4 och 5 samt 8 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. UbU1982/83:20 42 Översyn av hur skolans resurser används (punkt 1, mom.21) Per , , och (aUa m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar "Utskottet erinrar" och slutar"yrkande 20" bort ha följande lydelse: Resurserna för gmndskolan har i reala termer nästan fördubblatssedan den infördes . Staten satsar innevarande år ca 13 miljarder kronorpå gmndskolan och kommunerna ungefär lika mycket, dvs. stat och kommun satsarsammanlagt ca . Antalet elever per helfidsanställdlärare i det obligatoriska skolväsendet är i lägst i världen, nämligeni genomsnitt en heltidsanställd lärare för 14 elever. Vad gäller det frivilligaskolväsendet har såväl de stafiiga som de kommunala kostnaderna förgymnasieskolan ökat starkt . För litet resurser kan inte anföras som orsak fiUbristerna i utbildningsresultat eller tUl den utslagning ur gmndskolan somblivit ett resultat av skolleda och tristess. Vad som krävs är mer positivaattityder till utbildning och kunskapsinhämtande och att resurserna sätts inför att åstadkomma en utbildning som sätter kunskap och kvalitet främst. Det är av vikt att det lokala utveckHngsarbetet nu medkraft inriktas på att frigöra resurser i syfte att ge utrymme föromprioritering och effektivisering. Syftet härmed bör vara att förbättraarbetssituationen för elever och lärare. En av vägarna till detta kan vara attsätta samman undervis-ningsgmpperna så, att spännvidden och spänningarna inomgmppen blir så små som möjligt. Skolans bedömning av hur man bäst gagnar aUaelevers intressen bör vara vägledande. En samlad översyn av hur skolans resurser används äreniigt utskottets mening angelägen. Inom ramen för en sådan översyn bör olikavägar prövas att omprioritera tillgängliga medel tiU förmån för skolans huvuduppgiftatt tiU elevema förmedla kunskaper och färdigheter. En överföring av tiden förde fria aktiviteterna till den timplanebundna verksamheten är ett sätt attstärka skolans kunskapsförmedlande insats. Utskottet vill till slut framhålla att ett resultat av denav utskottet förordade översynen kan bli ett nytt statsbidragssystem. Strävanbör vara att ytterligare öka det lokala ansvaret för resursfördelningen. dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse: 21. att beträffande enöversyn av hur skolans resurser används med bifall fiU motion 1982/83:581yrkande 20 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. UbU1982/83:20 43 Anslagsberäkning (punkt 1, mom. 22) Under förutsättning lav bifall till reservationerna 5, 9,15 och 17 Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar "Med hänvisning" och slutar "12975000000kr." bort ha följande lydelse: Med hänvisning fill vad som anförts i det föregåendeavstyrker utskottet de förslag om ökning av anslaget som förs fram i mofionerna1982/83:1392 yrkande 2 i denna del och 1982/83; 1917 yrkande 8 i denna del.Vidare fiUstyrker utskottet de förslag om en minskning av anslaget som försfram i mofion 1982/83:2174 yrkande 8 i denna del. Enligt utskottets mening böranslaget räknas upp med 37 milj. kr. med anledning av utskottets förstag attåterföra tUl skolväsendet lärarresurser på högstadiet motsvarande kostnadernaför lärare . bör alltså till Bidrag fill driften avgmndskolor m.m. för /84 anvisa(12975000000-1-37000000-40000000-30000000-23000000=) . dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. att med anledning avproposition 1982/83:100 och med bifall fill motion 1982/83:2174 yrkande 8 idenna del och med avslag på motionerna 1982/83:1392 yrkande 2 i denna del och1982/83:1917 yrkande 8 i denna del till Bidrag till driften av grundskolor m.m.för /84 anvisar ett förslagsanslag av . Anslagsberäkning (punkt 1, mom. 22) Under förutsättning av bifall tillreservationerna 2 och 8 (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar "Med hänvisning" och slutar"." bort ha följande lydelse: Med hänvisning tiU vad som anförts i det föregåendefillstyrker utskottet de förslag om ökning av anslaget som förs fram imofionema 1982/83:1392 yrkande 2 i denna del och 1982/83:1917 yrkande 8 i dennadel samt avstyrker de förslag om en minskning av anslaget som förs fram imotion 1982/83:2174 yrkande 8 i denna del. bör alltså fill Bidragfill driften av gmndskolor m.m. för /84 anvisa(12975000000-1-270000000-1-128000000=) . dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. att med anledning avproposifion 1982/83:100 och med bifall till motionerna 1982/83:1392 yrkande 2 idenna del och UbU1982/83:20 44 1982/83: 1917 yrkande 8 i denna del samt med avslag påmotion 1982/83:2174 yrkande 8 i denna del till Bidrag till driften avgrundskolor m. m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av . Praktisk arbetslivsorientering (punkt 1, mom. 6) Per , , och (alla m) anför: 1 anslutning till diskussionerna om en förändring av denpraktiska arbetslivsorienteringen (praon) har värdet av den praktiskaverksamheten understrukits. Det är viktigt att framhålla att en bättreanpassning av högstadiets arbete fill elevernas önskemål är det naturUgastesättet att stimulera till en fullgod arbetsinsats. Ett effektivt utnyttjande avfillvalen och temastudierna kan bidra härtill. Genom ett borttagande avreglerna om att tillval inte får anordnas om risk för könsojämlikhet föreliggerskulle skolan kunna erbjuda också de praktiskt inriktade eleverna en mera meningsfullutbildning. Praon får med sådana föråndn"ngar av valmöjligheternaen delvis annan funktion. Den rena yrkesinformationen ställs i förgmnden. Devinster som en förändring av arbetssättet på högstadiet skulle medföra skulleenligt vår mening motverka de förluster som regeringens prao-förslag riskerarleda fill. "t stöd til! fristående skolor ("unkt1, mom. 12) Per , , och (alla m) anför: Med anledning av proposifion 1982/83:1 om skolor medenskild huvudman fiUstyrkte moderata samlingspartiet i motion 1982/83:39temporärt regeringens förslag om kriterier för statsbidrag tiU friståendeskola. begärde vi att regeringen skulle återkomma med ett nyttförslag med innebörden att varje fristående skola, som uppfyller skollagenskrav för godkännande, skall kunna erhålla stafiigt bidrag motsvarande högstkostnaderna för elever i det allmänna skolväsendet. anslöt sig tiUregeringens förslag. Den förhalning som präglat handläggningen av statsbidragtill fristående skolor bekräftar de farhågor vi gav uttryck för vidriksdagsbehandlingen av det nya statsbidragssystemet . Med denautomatik i bidragssystemet som skulle följa av det förslag vi då i förstahand ville se förverkligat hade risken för administrativa förseningar kunnatundvikas. Dessutom hade det varit möjligt att eliminera det stora mått avgodtycke som blir UbU 1982/83:20 45 konsekvensenom en regering tänker sig att ge statsbidrag enbart till vissa friståendeskolor - utan hänsyn till andra skolors kompetens och värde för eleverna. Engenerösare bidragsgivning till fristående skolor ger inte bara mångfald,vitalitet och pedagogisk förnyelse utan innebär också en effektivareresursanvändning. Utskottetkommer att behandla ett moderat motionskrav av sammainnebörd som vårt förslag . 3.Skolstart (punkt 1, mom. 14) JörgenUUenhag (fp) anför: går nästan samtliga barn i förskola . Många av dessa baraär redan då mogna att lära sig läsa och räkna, medan andra inte uppnår dennamognad förrän . Förskolans pedagogik och metodik går emellertid inte utpå att lära barnen att läsa och räkna. Man försitter i många faU viktigainlärningstillfällen. anser därför att skolplikten bör gäUa . Kraven på de enskilda eleverna måste dock anpassas till mognadsgraden. Jaghar inget att erinra mot regeringens förslag fill punktinsatser pä lågstadiet.De är emellertid tUlfälliga åtgärder. En tidigare skolstart med ett arbetssättsom tar hänsyn till barnens behov är enligt min mening en åtgärd som ifortvarighetstUlståndet skulle bidra tUl en bättre arbetssituation pålågstadiet. UbU1982/83:20 Bilaga Förstärkningsresursens uppbyggnad och innehåll (uttryckt iantal veckofimmar per elev) 1977/78:85, UbU 1977/78:21 (fr. o.m. 1978/79) Musik (friviUig) -0,0020 -0,0010 -0,003 -1-0,003 Prop.1978/79:180, UbU 1978/79:45 och prop. 1979/80:100, UbU 1979/80:26 (fr. o.m.1980/81) Delad klass på högstadiet -1-0,0095 Prop.1978/79:180, VbU 1978/79:45 och prop. 1981/82:100, UbU 1981/82:17 (fr. o.m.1982/83) Minskat antalfria akfiviteter på högstadiet Ökadpersonaltäthet i orienteringsämnen för hem-kunskapsmoment på lågstadiet Nya friaaktiviteter på meUanstadiet Ökadlärartäthet på högstadiet (teknik) -1-0,0048 ] Delad klass påmellan- I 0,0141stadiet -1-0,0093 J -0,0043 -1-0,0053 4-0,0087 j Prop.1981/82:100, UbU 1981/82:17 Syo -I-uppföljande syo m. m. 1982/83:100, UbU 1982/83:20 Besök under prao -1-0,0298 -fO,0223 -1-0,0058