bet · G601AU21 · 1982-12-31 00:00:00 — 38. beträffande utbildningsbidraget till icke-arbetslöshetsförsäk- res. 27 (vpk) rade res. 28 (fp) att avslår motionerna 1982/83:1114 yrkande 6 i motsvarande del och 1982/83:1541, 39. att medbifall till propositionens förslag samt med res. 29 (m) -avslag på mofion 1982/83:1540 yrkande 9 till Bidrag till arbetslöshetsersättningoch utbildningsbidrag för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 40. beträffande förlängdaersättningstider finansierade med höjda res. 30 (c) avgifter res. 31 (m) att avslår motion 1982/83:818yrkande 1, 41. beträffande åtgärder motutförsäkring res 32 (vpk) att avslår motionerna 1982/83:214, 1982/83:218 res. 33 (m) yrkande 2,1982/83:1542 och 1982/83:2077 i motsvarande del, 42. beträffande slopande av karensdagarm. attriksdagen avslår motion 1982/83:2077 i motsvarande del, Sysselsättningsskapande åtgärder m. tn. 43. beträffande budgetering avarbetsmarknadspolitiska insatser res. 34 (m) m. m. att avslår motion 1982/83:1540 yrkande 10, AU1982/83:21 109 44. beträffande inriktningen m. m. avberedskapsarbeten res. 34 (m) att avslårmotion 1982/83:1540 yrkande 11, 45. beträffande beredskapsarbeten pådeltid att avslår motion 1982/83:1041, 46. beträffande ändrade bidragsregler för beredskapsarbeten m. m. attriksdagen avslår motionerna 1982/83:823, 1982/83:1510 och 1982/83:1537yrkandena 1 och 2 i motsvarande delar, 47. beträffande förbättrade rutinerför utbetalning av bidrag för enskilda beredskapsarbeten attriksdagen avslår mofion 1982/83:1514, 48. beträffande kollektivavtal isamband i7ied enskilda beredskaps arbeten attriksdagen avslår motion 1982/83:1544, 49. beträffande beredskapsarbeten påarbetsmiljöområdet att avslår motion 1982/83:1114 yrkande 3, 50. beträffande handikappanpassning avden offentliga miljön med beredskapsmedel attriksdagen avslår motion 1982/83:2074, 51. beträffandeberedskapsarbeten för akademiker attriksdagen avslår motion 1982/83:1114 yrkande 7, 52. beträffande beredskapsmedel till des. k. centrumbildningarna att avslår motion 1982/83:2079, 53. beträffande försöksverksamhet iJämtlands län med beredskapsarbeten inom kommuner och landsting attriksdagen avslår motion-1982/83:1537 yrkande 2 i motsvarande del, 54. beträffande utbyggnad avinfrastrukturen med beredskapsme del attriksdagen avslår motion 1982/83:1537 yrkande 2 i motsvarande del, 55. beträffande arbetsmarknadspolitiskainsatser i att avslår motion 1982/83:1537 yrkande 1 imotsvarande del, 56. beträffande samhällsinvesteringarmed beredskapsmedel i attriksdagen avslår mofion 1982/83:1532, 57. beträffandesamhällsinvesteringar i län med beredskaps medel attriksdagen avslår mofion 1982/83:1534, 58. beträffande behovet avarbetsmarknadspoHtiska insatser på attriksdagen avslår motion 1982/83:1046 yrkande 2, AU1982/83:21 110 59. beträffande åtgärder förbyggsysselsättningen i attriksdagen avslår motion 1982/83:1582 yrkande 4, 60. beträffande statligastimulanser för byggsysselsättningen i Kop- res. 35 (vpk) parbergs län attriksdagen avslår motion 1982/83:2078, 61. beträffande vägförbättringar iEslöv-Tomelilla-området att avslår motion 1982/83:304, 62. beträffande upprustning avjärnvägslinjen med beredskapsmedel attriksdagen avslår motion 1982/83:657, 63. beträffande ombyggnad av riksväg 17med beredskapsmedel att avslår motion 1982/83:666, 64. beträffande uppförande av polishusi med beredskapsmedel attriksdagen avslår motion 1982/83:1040, 65. beträffande upprustning avjärnvägslinjen med res. 36 (vpk) beredskapsmedel attriksdagen avslår motion 1982/83:1587, 66. beträffande utbyggnad avhögskolans lokaler i med beredskapsmedel attriksdagen avslår motion 1982/83:1643, 67. beträffande upprustning avteaterbyggnaden i med beredskapsmedel attriksdagen avslår motion 1982/83:2054, 68. beträffande utbyggnad av riksväg 43med beredskapsmedel att avslår motion 1982/83:2064, 69. beträffande vissa järnvägsprojekt ibl. a. med beredskapsmedel attriksdagen avslår motion 1982/83:2073, 70. att lägger tillhandlingarna vad som anförs i propositionen om medel till , 71. att med bifall tillpropositionens förslag samt med res. 37 (m) avslag på mofionerna 1982/83:818 yrkande 3, 1982/83:1540 res. 38 (c) yrkande 12 och\9Kll9>'i:2Q62ti\\ Sysselsättningsskapande åtgärder för /84anvisar ett reservationsanslag av 72. att med bifall tillpropositionens förslag till Försvars-och beredskapsplanering för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag av , 73. att med bifall tillpropositionens förslag till : Anskaffning av utrustningför /84 anvisar ett reservationsanslag av . AU1982/83:21 111 74. att tillArbetsmarknadsverket: Förvaltning av utrustning för /84 anvisarett reservationsanslag av , 75. att med bifall tillpropositionens förslag samt med res. 39 (m) avslag på motion 1982/83:1540yrkande \3 till : Inköp för arbetsmarknadsutbildning förbudgetåret 1983/84anvisar ett reservationsanslag av , 76. att bemyndigar regeringenatt besluta om byggnadsarbeten m. m. inom den kostnadsram som förordas ipropositionen, 77. att med bifall tillpropositionens förslag till Byggnadsarbeten inom arbetsmarknadsverketsverksamhetsområde för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 78. att med bifall tillpropositionens förslag till budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag av , 79. att med bifall tillpropositionens förslag samt med res. 40 (c, fp) avslag på motion1982/83:2065 till Vapenfria tjänstepHktiga för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag av . Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 80. beträffande bidrag till särskildaanordningar på arbetsplatsen res. 41 (c, m, fp) att avslårmotion 1982/83:2059, 81. beträffande bidrag tillarbetsbiträden attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1527 och 1982/ 83:2050, 82. beträffandebidrag till speciella arbetstekniska hjälpmedel attriksdagen med anledning av motion 1982/83:506 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om bidrag i särskilda fall till dyrarehjälpmedel, 83. beträffande lönebidragetsstorlek till allmännyttiga organisatio- res. 42 (c, vpk) ner dels medbifall till propositionens förslag om tillfälligt bidrag /84 avslår mofionerna 1982/83:1054, 1982/83:1517yrkande 1 och 1982/83:2066 yrkande 1, dels medanledning av motion 1982/83:1528 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet 84. beträffande antalet platser medlöneindrag hos allmännyttiga res. 43 (c, fp) organisationer dels medbifall till propositionens förslag avslår motionerna AU1982/83:21 112 1982/83:1114 yrkande 8, 1982/83:1517 yrkande 2 och 1982/ dels medanledning av motion 1982/83:1528 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet 85. beträffandelönebidragets konstruktion attriksdagen avslår motion 1982/83:1539 yrkande 1, 86. att med bifall tillpropositionens förslag fill Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /84 anvisar ett förslagsanslag av 1 . 87. beträffande driftbidrag tillStiftelsen res. 44 (m) att med bifall till propositionens förslag samt med avslagpå motion 1982/83:1540 yrkande 15, till driften av verksamheten anslår medelmotsvarande av lönesumman (inkl. lönebikostnader) för arbetstagare iskyddat arbete, 88. att med bifall tillpropositionens förslag samt med res. 44 (m) avslag på motionerna 1982/83:1539 yrkande 2 i motsvarande del och1982/83:1540 yrkandena 14 och 16, till Bidrag till Stiftelsen Samhällsföretagför /84 anvisar ett förslagsanslag av 2 , 89. beträffande översyn avverksamheten vid Samhällsföretags verkstäder attriksdagen avslår motion 1982/83:665, 90. att med bifall tillpropositionens förslag medger att regeringen vid behov får besluta om nyaplatser för skyddat arbete under /84, 91. beträffande fördelningen avSamhällsföretags platser mellan länen attriksdagen avslår motion 1982/83:1537 yrkande 1 i motsvarande del, 92. beträffande Samhällsföretagskonkurrenssituation att avslår motion 1047, 93. beträffande rekryteringen tillSamhällsföretag res. 45 (m) att avslårmotion 1982/83:1539 yrkande 2 i motsvarande del. 94. beträffande satnverkan mellanAmi och Samhällsföretag res. 46 (m) att avslår motion 1982/83:1539 yrkande 3, AU1982/83:21 113 95. att med bifall tillpropositionens förslag till Yrkesinriktad rehabilitering för budgetåret1983/84 anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande: (), (), KarinAndersson (c), (), (), (), BengtWittbom (m), (), (), (), (), (vpk), (), () ochChrister (). Sysselsättningsutvecklingen m. m. (mom. 1) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 24 börjar "Läget på" och på s. 26 slutar"bestämt avvisas" bort ha följande lydelse: Läget på arbetsmarknaden har successivt försämrats desenaste åren. /80 har antalet arbetslösa ökat och uppgår ifebruari 1983 till 155 000 vilket motsvarar av arbetskraften. var 185 000 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, dvs. fler än deöppet arbetslösa. Totalt var alltså 338 500 personer antingen arbetslösa elleri arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket motsvarar av arbetskraften.Det kan också noteras att antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärderökat trendmässigt oberoende avkonjunkturutvecklingen. Vissa grupper på arbetsmarknaden har drabbats särskilt avden nuvarande utvecklingen. Det finns som framhålls i moderata samlingspartietsmotion 343 anledning att särskilt peka på läget för ungdomarna. Huvuddelen avuppgången i den totala arbetslösheten beror på dentrendmässigt stigande ungdomsarbetslösheten. Av de drygt 338 000 som i februarivar arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder var 97 000 ungdomarunder dvs. Trots den tilltagande arbetslösheten ökade den totalasysselsättningen fram till mitten av . Därefter skedde en nedgång underslutet av det året vilken efter avbrott för en kort tillväxt under sommaren1982 har 8 1982/83. AU1982/83:21 114 Till betydande del sammanhänger våra problem medutvecklingen i vår omvärld med höjda oljepriser och nedgång i världshandeln.Men även om andra länder också haft stora svårigheter finns det knappast någotindustriland som haft en sämre industriutveckling än Sverige.En av orsakerna härtill är en alltför kraftig expansion av den offentligasektorn, som länge dolde våra egentliga sysselsättningsproblem. Lönekostnadsexplosionenunder , följd av fortsatta löneökningar utöver detsamhällsekonomiska utrymmet är en annan orsak. Detta har lett till försämradlönsamhet och soliditet och därmed utslagning av tusentals viktiga jobb.Ogynnsamma relativprisförändringar på världsmarknaden har också drabbat vissanyckelbranscher såsom varv, järn och stål särskilt hårt. I likhet med propositionen bedömer utskottet att eneventuell produktionsökning inom industrin inte kommer att medföra någonomedelbar sysselsättningsökning. Sysselsättningsutvecklingen inomtjänstesektorn, både den privata och den offentliga, blir sannolikt mycket svagunder . Den svaga utvecklingen inom den privata tjänstesektorn är enföljd av den kraftigt åtdragna privata konsumtionen till förmån för offentligexpansion. Mycket betydande insatser har gjorts pådet arbetsmarknadspolifiska området. Resultatet av dessa åtgärder visar attdet inte går att vare sig i tillräcklig utsträckning eller varaktigt bekämpaarbetslösheten med sådana metoder. allvarliga ekonomiska läge sätterockså gränser för de resurser som kan satsas på sysselsättning. Den slutsatssom kan dras är att vi omgående måste ta itu med grundorsakerna till den ökandearbetslösheten. Utskottet återkommer nedan till dessa frågor vid behandlingenav de förslag med sådant syfte som tas upp i motion 343. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande sysselsättningsutvecklingenm. attriksdagen med avslag på propositionen i motsvarande del godkänner vad utskottetanfört. Sysselsättningsutvecklingen m. m. (mom. 1) (), () och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 24 börjar "Läget på" och på s. 26 slutar "bestämtavvisas" bort ha följande lydelse: Situationen på arbetsmarknaden är mycket allvarlig.Arbetslösheten har nått en högre nivå än under de senastedecennierna. var 155 000 peisoner arbetslösa, vilketmotsvarar av arbetskraften. Härtill kommer att 183 500 personer undersamma månad var föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta innebär attsammantaget 338 500 personer antingen var arbetslösa eller i arbetsmark- AU1982/83:21 115 nadspolitiska åtgärder, vilket motsvarar avarbetskraften. För ungdomarna är läget särskilt besvärligt. Inte mindreän 97 000 ungdomar var antingen arbetslösaeller i beredskapsarbete. Härav var 49 000 arbetslösa. Den aktuella situationen illustrerar att det inte finnsnågra enkla lösningar när det gäller att hålla arbetslösheten nere när deninternationella konjunkturen är låg. Detta konstaterar utskottet mot bakgrundav de utfästelser och uttalanden som innan valet gjordes i dessa frågor av dendåvarande oppositionen. De föregående icke socialistiska regeringarna gjordebetydande satsningar för att hålla sysselsättningen uppe. Antalet sysselsattaökade med mer än 100 000 . Ökningen var särskilt storför antalet sysselsatta kvinnor. Även om antalet arbetslösa varrelativt högt efter svenska förhållanden var situationen emellertid väsentligtbättre än i flertalet övriga industriländer. satsades betydande belopp av denföregående regeringen i syfte att främst komma till rätta medungdomsarbetslösheten. Trots fortsatta insatser mot ungdomsarbetslösheten ärdenna - som tidigare nämnts - f. n. mycket hög. Regeringen gör i propositionen bedömningen attutvecklingen av den internationella ekonomin blir svag under större delen av år1983. Devalveringen ger enligt regeringens bedömning möjligheter till ensuccessiv expansion inom näringslivet men de svaga internationellakonjunkturutsikterna sätter en gräns för expansionen . När det gäller den inhemska efterfrågan förutserregeringen en något gynnsammare utveckling bl. a. som en följd av den stimulanstill svensk industri som investeringsprogrammet rörande energi, bostäder, kommunikationerm. m. ger. En eventuell produktionsökning inom industrin bedöms emellertidkunna ske utan att sysselsättningen ökar nämnvärt. Det anförs vidare ipropositionen att sysselsättningsutvecklingen inom tjänstesektorn, både denprivata och den offentliga, sannolikt blir mycket svag . Utvecklingen på arbetsmarknaden gjorde detnödvändigt för den dåvarande regeringen att vidta omedelbara och kraftigaförstärkningar av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Liknandeförstärkningar har satts in . 1 propositionen görarbetsmarknadsministern bedömningen att omfattande arbesmarknadspolitiskaåtgärder kommer att behövas även under /84. . . (= utskottet) . . . bestämt avvisas. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande sysselsättningsutvecklingenw. attriksdagen med avslag på propositionen i motsvarande del godkänner vad utskottetanfört. AU1982/83:21 116 Förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken (mom. 2) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 27 som börjar "Utskottet delar" och slutar"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att man bör driva enekonomisk politik som innebär att behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärderminimeras. Som framhålls i motion 343 utgör regeringens ekonomiska politik detstörsta hotet mot de verkligt svaga på arbetsmarknaden. Dessa kan skyddasendast om den negativa utvecklingen av sysselsättningen inom den enskildasektorn kan brytas. Det är, utöver ungdom utan yrkesutbildning, främst äldreoch handikappade som är i behov av stöd och hjälp för att klara sinarbetsmarknadssituation. Den långsiktiga försämringen av lönsamheten i svensktnäringsliv är den främsta orsaken till den allvarliga situationen påarbetsmarknaden. Sambandet mellan industrins lönsamhet och sysselsättningsutvecklingenär starkt. Lönekostnaderna utgör den dominerande delen av företagens totalakostnader. Om dessa utvecklas i takt med eller gynnsammare än i vårakonkurrentländer kan svenska företag sälja mer produkter både här hemma ochutomlands. Högre produktion kräver fler anställda. Bättre lönsamhet dämparockså behovet av kostnadsrationaliseringar och friställningar. Därmed kan ocksåfler sysselsättas trots en svag internationell konjunktur. Lönebildningen måste ske, som påpekas i mofion 343, så attkostnadsnivån inte överskrider vad som är förenligt med tillräckligt höglönsamhet, investeringsnivå och sysselsättning i näringslivet. Detta kräver enklar ansvarsfördelning mellan statsmakterna och arbetsmarknadens parter. Påstatsmakterna ankommer det att ange de ekonomiska ramarna samt att hållaavgifter och skatter nere. Därmed skapas ett reellt förhandlingsutrymme. Klaranormer och spelregler måste finnas. I en sådan miljö förhandlar arbesmarknadensparter fritt. De måste också ta det fulla ansvaret för konsekvenserna av sinaavtal. Statsmakterna kan enligt utskottets mening inteupprätthålla förutsättningarna för full sysselsättning oberoende avlöneuppgörelsernas utfall. Ett skäl är att den aktiva sysselsättningspolifikenkommit att ge rakt motsatt effekt mot vad som från början eftersträvats. Ettannat vikfigt skäl är att utrymmet för arbetsmarknadspolitiken begränsas av detallvarliga statsfinansiella läget. anpassade sig löntagarorganisationernatill arbetsmarknadspolitiken genom att begära löneökningar utöver detsamhällsekonomiska utrymmet. De behövde inte vara rädda för negativa effekteri form av ökad arbetslöshet, eftersom denna doldes med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Regering och riksdag tog i praktiken över sysselsättningsansvaret AU1982/83:21 117 från arbetsmarknadens parter. har sammanlagtfem devalveringar genomförts, vilka är uttryck för att regeringen lyft avparterna ansvaret för löneuppgörelsernas för höga utfall. Även årets avtal innebär risk för fortsatta snabbakostnadsökningar för de svenska företagen i förhållande till företag iomvärlden. Så länge denna utveckling inte bryts kommer den totalaarbetslösheten att fortsätta att stiga. En stor del av de förväntadekostnadsökningarna beror på utlösandet av olika"förbehåll" i avtalen. Sådana klausuler har blivit allt vanligareunder senare år. Det anmärkningsvärda är att klausulerna inte i något fallhittills gällt produktion, lönsamhet eller sysselsättning i näringslivet utanendast prisutveckling och löneglidning. Enligt utskottets uppfattning måste arbetsmarknadensparter förmås att ta ansvaret fullt ut för sina uppgörelser. I en sund ekonomi,byggd på fillräckligt höga vinster i företagen, växande investeringar ochtrygga jobb kan arbetsmarknadspolitiken fungera som buffert vidkonjunktursvängningar och för att understödja strukturförändringar. Den klarardäremot inte att ge sysselsättning åt dem som slås ut från näringslivet tillföljd av kontinuerligt alltför höga kostnadsökningar. Regeringens ekonomiska politik innebär en kraftigåtstramning av den privata konsumtionen. Handels-, tjänste- och byggsektorernakommer att drabbas mycket hårt, vilket försämrar arbetsmarknadsläget. Det är ocksåsannolikt att den del av vår ekonomi som är utsatt för utländsk konkurrens intei någon högre grad kan tillgodogöra sig effekterna av devalveringen.Förbättringen av lönsamheten motverkas av en lång rad skattehöjningar,vinstavsättningar och andra tvingande likviditetsindragningar för företagen.Politiken hindrar därför lönsamma företag från att expandera, vilket ocksåmåste sätta sin prägel på sysselsättningsutvecklingen. Anpassningsåtgärderkommer också att vidtas inom våra viktiga exportmarknader. En ekonomisk-politisk strategi som baseras på en kraftigdevalvering, ytterligare ekonomiska och administrativa pålagor på företagen,omfattande statligt stöd till olönsamma industrier samt miljardrullning tillAMS gör att parterna på arbetsmarknaden inte har någon möjlighet att ta ansvarför vare sig företagens lönsamhet eller sysselsättningen i näringslivet. Denrollen har tagits över av regeringen. Risken är stor att effekterna av de ekonomiska åtgärdernatillsammans med försöken att hålla sysselsättningen uppe genom AMS-arbete ledertill ett totalt sammanbrott för regeringens sysselsättningspolitik. Vad utskottet har anfört med anledning av motionerna 343och 1540 i aktuella delar bör regeringen underrättas om. dels att hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken attriksdagen med avslag på propositionen i motsvarande del samt med bifall tillmotionerna 1982/83:343 yrkande 1 och AU1982/83:21 118 1982/83:1540 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken (mom. 2 -motiveringen) (), () och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 27 börjar "Utskottet delar" och slutar "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att man bör bedriva enekonomisk politik som innebär att behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärderminimeras. bör utforma en sådan politik som ger bättre möjligheter försysselsättningsutvecklingen har redovisats i och folkpartietsmotioner 2140 resp. 1647 och i den av de två partierna gemensamt avgivnareservationen 2 om riktlinjer för den ekonomiska politiken till finansutskottetsbetänkande FiU 1982/83:30. Som framhålls i den nyssnämnda reservationen väntas dentotala produktionstillväxten tyvärr bli svag . Mot den bakgrundenkan arbetsmarknadsläget totalt sett bli synnerligen ansträngt. Det behövsdärför en hög beredskap för att genom ytterligare arbetsmarknadspolitiskaåtgärder motverka en eventuell ökning av arbetslösheten. Från de nu återgivnautgångspunkterna kan utskottet inte ställa sig bakom de förslag tillnedskärningar av anslagen till arbetsmarknadspolitiken som förs fram imotionerna 343 och 1540. Förändring av medbestämmande-, trygjghets- ochledighetslagarna (mom. , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 27 börjar "När det" och på s. 28 slutar"denna del" bort ha följande lydelse: När det gäller förslaget i mofion 343 om förändringar avmedbestämmande-, trygghets- och ledighetslagarna vill utskottet erinra om vadsom sägs ovan om betydelsen av att förbättra förutsättningarna förnäringslivets utveckling. har staten reglerat, beskattat ochsubventionerat sönder marknaderna. är ett genomregleratsamhälle, där förnyelse, idérikedom och skaparkraft har svårt att komma tillsin rätt. Nyss nämnda lagstiftning bidrar till detta. 1970-talets omfattande arbetsmarknadslagstiftning i formav MBL, trygghets- och ledighetslagar har förändrat förutsättningarna församarbetet mellan parterna på arbesmarknaden. Utvecklingen har visat attlagstiftningen på väsentliga punkter motverkar den samarbetsanda som tidigarevar rådande. Trots åtskilliga framstötar om förändringar i lagstiftningen hartill AU1982/83:21 119 dags dato mycket litet skett. Inom den offentliga sektorn har följden blivit ökatkrångel, ökad byråkrati och ökade kostnader. Väsentliga principiella frågor harställts på sin spets i takt med att de fackliga organisationerna också krävt inflytandeoch förhandlingsrätt över rent politiska beslut. Det är, som framhålls imotionen, nu nödvändigt att förändra lagstiftningen. Även de regler som gäller turordning vid uppsägning ilagen om anställningsskydd och lagen om anställningsfrämjande åtgärder behöverförändras. Möjligheterna för företagen att vid neddragning och omplacering avpersonal bevara förutsättningarna för en effektiv och väl fungerande produktionmåste i allas intresse värnas. Händelser på arbetsmarknaden under senare årvisar också att reglerna om rätten att utlysa blockad behöver ses över. Vad utskottet här har anfört med anledning av motion 343bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande förändring avmedbestämmande-, trygghets- och ledighetslagarna attriksdagen med bifall till motion 343 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Kommunalt huvudansvar för arbetsmarknadspolitiken (mom.5 - motiveringen) , ,och (alla m) anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 28 börjar "Det är" och på s. 29 slutar "någonåtgärd" bort ha följande lydelse: