bet · G601UU20 · 1982-12-31 00:00:00 — av anslag /83 och 74.2 milj. kr. ointecknadereservationsmedel efter /82. * Av denna summa utgörs 1 807 milj.kr. av det föreslagna anslaget /84 och 67.6 milj. kr,av ointecknade reservationsmedel enligt not 1 ovan. UU1982/83:20 31 Regeringen har därför reserverat 20 milj. kr. för dettaändamål under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag. UNDP spelar också en viktig roll i uppföljningen av om de minst utvecklade länderna. Genom sin särskilda verksamhet idessa länder kan UNDP bidra till att få till stånd och samordna nyabiståndsflöden till de minst utvecklade länderna. Verksamheten finansierarockså biståndsinsatser utöver ordinarie anslag inom UNDP för dessa länder.Sverige har utfäst att under de tre budgetåren 1982/83-1984/85 öka sitt bidragtill UNDP:s särskilda verksamhet i dessa länder med 15 milj. kr. till 50 milj.kr. För /86 har-med förbehåll för riksdagensgodkännande-utfästs ett bidrag om 35 milj. kr. () ger finansiellt ochtekniskt bistånd till de minst utvecklade länderna. har, med förbehållför godkännande, utfäst ett bidrag på 32 milj. kr. för vart och ettav de tre budgetåren 1983/84-1985/86. har traditionellt spelat en pådrivande roll föratt fa till stånd internationella insatser på befolkningsområdet. Det är angelägetatt fortsatta stöd kan bygga på en välgrundad bedömning aveffektiviteten hos de olika multilaterala kanalerna. kommer därfördet totala svenska biståndet på befolkningsområdet att ses över, inkl. enutvärdering av effektiviteten hos de internationella organisationer som fårsvenskt stöd. Denna åtgärd är också en del av förberedelsearbetet inför densärskilda om befolkningsfrågan som kommer att äga rum ,efter befolkningskonferensen i . har, med förbehåll för godkännande,utfäst ett bidrag till () om 48 milj. kr. Med samma förbehåll har utfästs bidrag om sammanlagt 96milj. för budgetåren 1984/85 och 1985/86. har, med förbehåll förriksdagens godkännande, utfäst ett bidrag till om 140 milj. kr. Med samma förbehåll har utfästs bidrag om sammanlagt 280milj. för budgetåren 1984/85 och 1985/86. Dessutom har 10 milj. kr. reserverats under anslagspostenÖvriga multilaterala bidrag för ett extra bidrag till under budgetåret1983/84. Internationella utvecklingsfonden () stod det klart attUSA skulle utsträcka inbetalningarna av sina bidrag från överenskomna tre tillåtminstone och att en sjunde påfyllnad av IDA:s resurser skulle kunnabörja gälla tidigast från UU 1982/83:20 32 Utan motåtgärder skulle därmed drabbas av enmycket drastisk nedskärning av utlåningskapaciteten under /84. I samband med uppnåddes enöverenskommelse om extrabidrag till under /84 för atlupprätthålla IDA:s verksamhet på en rimlig nivå mellan den sjätte och denförsenade sjunde påfyllnaden. Samtliga givarländer utom utfäste sig atttillskjuta extrabidrag på sammanlagt . Varjegivarlands extrabidrag skall uppgå till minst en tredjedel av det totalabidraget under den sjätte påfyllnaden. För svensk del innebär överenskommelsenett extrabidrag till om . under /84. Överenskommelsen anger två alternativa möjligheter för attkanalisera extrabidragen. Det ena alternativet är en särskild fond kopplad tillIDA och med upphandlingen begränsad till bidragsgivarna och IDA:su-landsmed-lemmar. Det andra alternativet är ett konto inom IDA:s ram, därIDA:s normala upphandlingsregler tillämpas. Till skillnad från vad som ärfallet med IDA-kontot ger bidrag till den särskilda fonden inte någraytterligare röster i . På svenskt initiativ har också en mellanform skapats.Den ger möjlighet för dem som ger bidrag till IDA-kontot att delta iupphandlingen inom den särskilda fonden mot att man avstår från rätten tillytterligare röster. Sverigeliksom ytterligare fem länder - , , , Italienoch - har deklarerat sin avsikt att kanalisera extrabidragen genom densärskilda fonden. skäl är den vikt vi tillmäter efterlevnaden avinternationella överenskommelser. Det multilaterala biståndssamarbetetsfortbestånd och principen om flerårsutfästelser skulle allvarligt hotas ombrott mot ingångna avtal inte fick någon påföljd-Förhandlingarna om en sjundepåfyllnad av IDA:s resurser inleddes . Målet är att nå enöverenskommelse till . Vid överväganden om nivån på vårt extrabidrag haren bedömning gjorts av IDA:s inriktning och effektivitet. I jämförelse medDAC-ländernas bilaterala bistånd går en avsevärt högre andel av IDA:s resursertill de fattigaste länderna och till jordbruk och landsbygdsutveckling. Regeringen föreslår ett bidrag på . till IDAför /84. I då lider stor brist på resurser finns det,enligt regeringens mening, anledning att för /84 överväga ettextrabidrag, som överstiger den fastställda miniminivån. Om det visar sig attden multilaterala reserven under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag ärtillräcklig efter utgången av /83 bör bidraget till /84 ökas med 20 milj. kr. UU1982/83:20 33 /83 150 585 225 /84 182 410975 varav Afrikanskautvecklingsfonden 104 855 800 Asiatiskautvecklingsbanken 14 500 000 Asiatiskautvecklingsfonden 63 055 175 Förhandlingarna om en tredje påfyllnadav Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) avslutades . De 25givarländerna överenskom att tillföra AfDF . andel av påfyllnaden är , en litenminskning jämfört med förra påfyllnaden. Den svenska utfästelsen uppgår tilltotalt . Av detta belopp har 120 000 000kr. inbetalats under /83. För den andra inbetalningen föreslås ett anslag om . för /84. Den sista inbetalningen till Asiatiska (AsDB) andra kapitalökning skedde under /81. Medelsbehovet förSveriges deltagande i kapitalökningen kan för /84 uppskattastill 7,5 milj. kr. Eftersom inte deltog i dep första kapitalökningen1971 sjönk andel av kapitalet från 0,41 till . Regeringen anserdet nu motiverat att genom en särskild kapitalökning återställa andeltill den tidigare nivån. För /84 föreslår regeringen därför ettbidrag på 14 500 000 till Asiatiska , varav 7,5 milj. kr.avser deltagandet i den tredje allmänna kapitalökningen och 7 milj. kr. densärskilda svenska kapitalökningen. Förhandlingarna om tredje påfyllnaden av Asiatiskautvecklingsfondens (AsDF) resurser avslutades . andel är1,. Med reservation för godkännande har regeringen utfäst etttotalt bidrag på . /84 föreslås ett bidragpå . Internationella jordbruksutvecklingsfonden () verksamhet är viktig för attförbättra fattiga befolkningsgruppers livsmedelsförsörjning. I propositionenföreslås ett bidrag på 50 milj. kr. under /84. Medlen kananvändas för deltagande i ett övergångsarrangemang eller som en del aven påfyllnad för . 3 1982/83. UU1982/83:20 34 /83 205 000 000 /84 232 000000 varav Världslivsmedelsprogrammet(WFP) 81 000 000 omlivsmedelshjälp (FAC) 63 000 000 (lEFR) 88 000 000 WFP:s bidragsmål för perioden1983-1984 är . har, med förbehåll för riksdagensgodkännande, utfäst 78 milj. kr. för budgetåren 1983/84 och 1984/85.Två tredjedelar av bidraget är bundet till upphandling i . Mottagarländerna skall normalt svara för de lokalakostnaderna för transportfordon, enkla jordbruksredskap, köksutrustning m. m.Detta kan inte finansieras över WFP:s reguljära resurser för den händelse attmottagarlandet inte kan svara för dessa kostnader. I sådana fall måste WFP.förlita sig på särskilda bidrag, om inte projekten skall bli lidande.Regeringen föreslår därför att ett separat kontantbidrag om 3 milj. kr. tillWFP för sådana särskilda kostnader lämnas också 1983/84. /83 användeWFP nästan hela bidraget till att köpa svenska lastbilar och specialutrustadesläpvagnar. konvention om livsmedelshjälp (FAC) Det svenska bidraget kanaliserasgenom WFP och består av vete, som levereras i form av mjöl. Förtäckande av frakt- och administrationskostnader får WFP ett särskild bidrag. Regeringenföreslår ett bidrag för /84 pä 63.milj. Internationella beredskapslagret av livsmedel förkatastrofinsatser (lEFR) har åtagit sig att årligenunder den treårsperiod som går ut /84 hålla svenskt vete samt vegetabihsk olja i beredskap för akuta nödhjälpsinsatser. Det svenskakatastroflagret utgör en del av lEFR, som enligt skalluppgå till livsmedel. bidrag ställs i huvudsak till WFP:s förfogande.Sverige lämnar även WFP ersättning för uppkomna fraktkostnader. För /84 beräknas ett medelsbehov påsammanlagt 88 milj. kr. inkl. lagring och frakt, för nödvändig påfyllnad av detsvenska lagret med vete och vegetabilisk olja. UU1982/83:20 35 /83 179 400 000 /84 191 500 000 Palestinaflykfingar (UNRWA) FN:s flyktingskommissarie () familjeplanering (IPPF) /GAlT':s internafionella handelscentrum (ITC) u-landsprodukter (IMPOD) För /84 föreslås eftanslag på 22 milj. kr. Därutöver kommer 67,6 milj. kr. av ointecknadereservationsmedel efter /82 och 1982/83 att tas i anspråk förÖvriga multilaterala bidrag /84. Övriga multilaterala bidrag används tillbidrag fill en mångfald olika organisationer. Den är också en reserv i denmulfilaterala budgeten. Under /84 finns behov av medel för attfinansiera bl. a. följande insatser. Mot bakgrund av det svenska intresset att stödja dekaribiska länderna lämnade 1981 ett bidrag om sammanlagt 26 milj. kr.till Karibiska särskilda utvecklingsfond. Bidragetfördelades på budgetåren 1981/82 och 1982/83 med 13 milj. kr. bör fortsätta stödja Karibiska ,som är en effektiv institution, väl anpassad att genomföra utvecklingsprojektunder de speciella omständigheter som de små karibiska ö-länderna befinner sigi. Detta sker lämpligast genom ett bidrag till den gemensamma specialfonden somavses kunna börja sin verksamhet . Den exakta storleken avett sådant bidrag kan inte beräknas men det torde komma att bli ca 1miljon dollar, dvs. Som redovisats tidigare genomgår f. n. en allvarlig resurskris. En räddningsoperafion kan bli aktuellunder 1983. Med hänsyn fill den vikt tillmäter UNDP bör vi ha beredskapatt ge UNDP ett extra bidrag' i samband med en sådan räddningsoperation.Regeringen har därför reserverat 20 milj. kr. för detta ändamål. Den har ocksåreserverat 10 milj. kr. för extra bidrag till och 5 milj. kr. för extraflyktingbistånd genom UNRWA eller UNHCR. UU1982/83:20 36 reserven är tillräcklig vid utgången av /83bör även bidraget fill ökas med 20 milj. kr. har under budgetåren 1980/81-1982/83 gett bidragtill FN för vetenskap och teknik för utveckling med sammanlagt 38 milj. kr.Förhandlingar pågår om ett permanent finansieringssystem. har spelaten aktiv och pådrivande roll i dessa förhandlingar. Vårt bidrag bör därförligga kvar på en hög nivå. Den exakta storleken får emellertid bestämmas medhänsyn tagen till bl. a. andra givarländers insatser. Den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) harutarbetat ett förslag till internationellt sjöfartsuniversitet, som skalldrivas i IMO:s regi. skall ge högre utbildning påsjöfartsområdet och därmed stärka de regionala utbildningscentra som finns i enrad . Man anser att den infrastruktur som krävs för en sådaninstitution endast kan sökas i ett i-land och att den nedlagda sjöbefälsskolani är väl lämpad för detta ändamål. kommun har utfäst sig att ställalokaler och utrustning till IMO:s förfogande. Enligt IMO:s planer beräknasuniversitetet påbörja sin verksamhet . har, med förbehåll för godkännande,utfäst sig att finansiera en tredjedel av driftkostnaderna för -dock högst . En förutsättning är att täckning föråterstående kostnader kan skaffas fram genom IMO:s och UNDP:s försorg. Medelsbehovetför /84 beräknas till 7,5 milj. kr. Liksom under tidigare budgetår bör också vissa andramultilaterala bidrag belasta denna anslagspost. Som exempel kan nämnasårsbidrag till Röda korsets internationella kommitté, FN:s center förtransnationella företag (CTNC), FN:s boende- och bebyggelsecenter (HABITAT),FN-universite-let och . Regeringen beräknar att ca 17,5 milj.kr. behövs för sådana bidrag. Efter de bidrag som föreslagits beräknar regeringenatt den multilaterala reserven efter /84 kommer att uppgå tillca 20 milj. kr. 1. godkänna deriktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete, som förordats ipropositionen, 2. godkänna degjorda utfästelser som angivits i propositionen, 3. bemyndigaregeringen att göra en särskild kapitalökning i Asiatiska ochdelta i bankens allmänna kapitalökning i enlighet med vad som föreslagits ipropositionen, 4. bemyndiga regeringenatt delta i Asiatiska utvecklingsfondens tredje påfyllnad med ett totalt bidragpå . för budgetåren 1983/ 84-1986/87, 5. bemyndiga regeringen att ingå avtal om ett svensktbidrag till finansieringen av ett internationellt sjöfartsuniversitet i enlighet med de UU1982/83:20 37 riktlinjer och förbehåll som tidigare angetts och attkostnaden skall belasta anslagsposten Övriga multilaterala bidrag, 6. bemyndigaregeringen att göra de utfästelser och åtaganden som härutöver har föreslagitsi propositionen, 7. till Bidragtill internationella biståndsprogram för /84 anvisa ettreservationsanslag av 1 . Utskottetbehandlar i detta sammanhang mofion1981/82:1881 av m. fl. (fp), vari hemställs att begär att regeringen verkar för att högreutbildning inom transportområdet för lokaliseras till . motion 1982/83:233 av och (), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående särskilda insatser på befolkningsområdet iutvecklingsländerna. mofion 1982/83:841 av m. fl. (fp), vari yrkas att hemställer hos regeringen att denna iFörenta nationerna framlägger förslag om ett internationellt år mot narkotikan. mofion 1982/83:897 av och (), vari hemställs 1. att beslutar uttala attFN:s kvinnofond skall fortsätta sin verksamhet också efter 1985, 2. att beslutar uttala attSverige skall ge årliga bidrag till fonden, 3. att beslutar uttala attSverige i FN skall aktivt arbeta för att UNDP och andra FN-organ i sinaländerprogram beaktar kvinnornas situation. motion 1982/83:903 av Per m. fl. (m), yrkande 8,vari hemställs 8. att till Bidrag till internationellabiståndsprogram för /84 anvisar ett reservationsanslag av 1 . motion 1982/83:1786 av m. fl. (vpk), yrkande 3, vari föreslås 3. att hos regeringen hemställer om förslaginnebärande att lämnar Världsbanksgruppen. motion 1982/83:2167 av m. fl. (fp), yrkande 6,vari hemställs 6. att begär att regeringen årsFN-konferens om befolkningsfrågan tillsätter en svensk nationalkommitté medparlamentarisk representation. UU1982/83:20 38 Stora delar av de internationellabiståndsprogrammen befinner sig i finansiell kris. Det gäller såvälFN-systemets biståndsorgan som Världsbanksgruppen. Situationen beskrivsutförligt i propositionen. För som traditionellt fäst mycket stort avseendevid de internationella organisationernas och särskilt FN:s roll i detmellanstafliga arbetet är detta självfallet en beklaglig utveckling. Det är iförsta rummet oroande att resursflödet från de internationella organisafionernatill behövande minskar, särskilt som denna minskning inte uppvägs avnågon motsvarande ökning av i-ländernas bilaterala bistånd. Situafionen innebärockså något av ett hot mot det internationella system som byggts upp påövertygelsen att många av världens stora politiska och ekonomiska problem bästlöses genom samarbete inom livskraftiga internationella organisationer. Det är därför i högsta grad angeläget att deinternationella organisationerna tillförs resurser som svarar mot behov ochförväntningar. Ansvaret härför måste i första hand åvila de störteindustriländerna i väst och öst. Utskottet delar den i propositionen uttalade åsikten attSverige som stor multilateral biståndsgivare har ett särskilt ansvar för attmedlen till de internationella programmen används effektivt och iöverensstämmelse med mål som mottagarländerna delar. Det är också, såsom anförsi propositionen, viktigt att upprätthålla strikta krav på effektivitet bådeinom organisationerna och i deras biståndsinsatser. Synpunkter av detta slag framförs också i motion 903 ianslutning till dess yrkande 8. De leder emellertid motionärerna tillslutsatsen att multilaterala bistånd bör kvarstanna på oförändrad nivånästa budgetår, vilket innebär 40 milj. kr. mindre än vad regeringen föreslår. Utskottet kan inte tillstyrka denna frysning av detmultilaterala biståndet utan förordar det anslagsbelopp regeringen begär,vilket redan det är resultatet av en noggrann budgetprövning. Yrkande 8 imotion 903 avstyrks följaktligen. I motion 1786, yrkande 3, föreslås att skall lämnaVärldsbanksgruppen. Utskottet kan inte dela denna uppfattning. Motionsyrkandetavstyrks med hänvisning till de skäl som angivits i flera tidigare betänkandenoch senast i UU 1980/81:14. I motion 897 föreslås i yrkande 1 att beslutaruttala att skall fortsätta sin verksamhet också ,i yrkande 2 att skall ge årliga bidrag till fonden samt i yrkande 3 attSverige i FN aktivt skall arbeta för att UNDP och andra FN-organ i sinaländerprogram beaktar kvinnornas situation. Den s. k. frivilliga fonden för FN:s kvinnoårtiondeupprättades i samband med kvinnokonferensen i . har sedanfonden inledde sin verksamhet givit ett flertal bidrag, senast vid fondensbidragskonferens , då . Även i årets budgetförslagfinns under UU1982/83:20 39 anslagsposten Övriga multilaterala bidrag upptaget ettbelopp för användning bl. a. till detta ändamål. Regeringen avser att ävenfortsättningsvis stödja fonden. Det föreligger ännu inget formellt beslut om att fonden isin nuvarande form skall finnas kvar även efter kvinnoårtiondets slut år 1985.FN:s generalförsamling har emellertid antagit en resolution av innebörd attfondens verksamhet bör fortsätta . har ställt sig bakomdenna resolution. Utskottet instämmer i yrkandet att UNDP och andra FN-organi sina program beaktar u-landskvinnornas situation. Detta är en traditionellsvensk uppfattning, som vi genomgående verkar för i dessa organs styrelser. Avsamma skäl är det också angeläget med ett nära samarbete mellan kvinnofondenoch bl. a. UNDP. Med detanförda torde motion 897 få anses besvarad. Två motioner behandlar befolkningsfrågan. I yrkande 6 imotion 2167 föreslås att en svensk nationalkommitté med parlamentariskrepresentation tillsätts inför . Enligt vad utskottet inhämtat avser regeringen att inomkort tillsätta en arbetsgrupp med parlamentarisk representation för attförbereda konferens. Arbetsgruppen kommer att bli en motsvarighet tillden nationalkommitté som tillsattes inför befolkningskonferensen i år1974. I motion 233 föreslås att i sittutvecklingssamarbete och särskilt i förberedelserna till 1984 årsbéfolkningskonferens uppmärksammar de alarmerande rapporterna om missbruk avfosterdiagnostik och aborter. Utskottet delar motionärernas oro inför de möjlighetertill missbruk som fosterdiagnostiken utan tvekan medför. Det är också bekantatt konkreta fall har inträffat i vissa , dock ej i något samband medsvenska familjeplaneringsinsatser. Fosterdiagnostik är därtill en metod sominte vanligen står till buds för de u-landskvinnor biståndsprogrammen på dettaområde i första hand riktar sig till. Utskottet vill understryka betydelsen avatt regeringen och de svenska biståndsmyndigheterna uppmärksamt följer dennafråga, inte minst inför . Motion 233och yrkande 6 i motion 2167 får därmed anses besvarade. I mofion 841 hemställs att i Förenta nationernaframlägger förslag om ett internationellt år mot narkotikan. Ett liknandeyrkande behandlades i UU 1981/82:20. Utskottet framhöll däri attantalet år och årtionden i FN:s regi blivit så stort att detfinns risk för att de förlorar i genomslagskraft. Detta gällde också förslagetom ett narkotikaår, även om kampen mot narkotika självfallet bör drivas medstor kraft. Utskottet gör fortfarande denna bedömning. Därtill kommeratt det internationella gensvaret för ett narkotikaår visade sig vara mycketsvagt vid det avhållna mötet med FN:s . Frågan tordedärför ha mist något av sin aktualitet. Med hänvisning till det anförda UU1982/83:20 40 avstyrker utskottet motion 841. Under denna rubrik behandlar utskottet även motion1981/82:1881 i vilken hemställs att regeringen skall verka för att en högreutbildning inom transportområdet för förläggs till . Imotionen hänvisas bl. a. till det i budgetpropositionens föreslagnainternationella sjöfartsuniversitet som skall förläggas till . Genom, ensamordning mellan utbildningen i och en transportutbildning i Göteborguppnås den helhet i utbudet som är nödvändig för att täcka det samlade behovetav utbildning för en fungerande transportplanering i utvecklingsländerna, heterdet i motionen. Enligt etablerade principer för svensk biståndspolitik börutbildningsinsatser för behov i första hand förläggas tillu-länderna om inte mycket starka och av själva framförda skäl talarför en lokalisering till ett i-land. Utskottet får med hänvisning bl. a.härtill avstyrka motion 1881. 1. att riksdagengodkänner de riktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som förordats ipropositionen, 2. att riksdagengodkänner de gjorda utfästelser som angivits i propositionen, 3. att riksdagenbemyndigar regeringen att göra en särskild kapitalökning i Asiatiskautvecklingsbanken och delta i bankens allmänna kapitalökning i enlighet medvad som föreslagits i propositionen, 4. att riksdagenbemyndigar regeringen att delta i Asiatiska utvecklingsfondens tredje påfyllnadmed ett totalt bidrag på . för budgetåren 1983/84-1986/87, 5. att riksdagenbemyndigar regeringen att ingå avtal om ett svenskt bidrag till finansieringenav ett internationellt sjöfartsuniversitet i enlighet med de riktlinjer ochförbehåll som angivits i propositionen och att kostnaden skall belasta anslagspostenÖvriga multilaterala bidrag, 6. att riksdagenavslår motion 1982/83:1786, yrkandes, angående res. 11 (vpk) utträde urVärldsbanksgruppen, 7. att bemyndigarregeringen att göra de utfästelser och åtaganden som härutöver föreslagits ipropositionen, 8. att riksdagenavslår motion 1982/83:841 angående ett interna- res. 12 (fp) tionelltnarkotikaår, 9. att riksdagenförklarar motion 1982/83:897 angående besvarad med vadutskottet anfört, 10. att avslår motion1981/82:1881 angående u-landsut-bildning i , UU1982/83:20 41 11. att förklarar motion 1982/83:2167, yrkande 6, res. 13 (fp) angående en nationalkommitté för befolkningsfrågan besvarad med vadutskottet anfört, 12. att riksdagenförklarar motion 1982/83:233 angående fosterdiagnostik besvarad med vadutskottet anfört, 13. att riksdagenmed avslag på motion 1982/83:903, yrkande 8, till res. 14 (m) Bidrag tillinternationella biståndsprogram för / 84 anvisarett reservationsanslag av 1 . 4.1 Återflöde av biståndsmedel och bundet bistånd Propositionen (s. 39-41) En stor del av bistånd -- kommer tillbaka till genom att biståndsmedel används för attköpa svenska varor och tjänster. Detta brukar kallas biståndets återflöde. Endasten tredjedel av återflödet hänför sig till det s. k. bundna biståndet, dvs.biståndsmedel som enligt avtal med mottagarlandet måste upphandlas i . Av det bilaterala biståndet beräknar SIDA att återflödetär . Av återstoden går till inköp i , varav hälften utgörlokala kostnader i mottagarländerna. av det bilaterala biståndetanvänds för inköp i andra i-länder än . För /82 motsvarardet en summa på ca 580 milj. kr., vilket är mindre än en halv procent av heladen svenska exporten. Storleken på återflödet varierar starkt från land tillland. Det finns heller inget entydigt samband med andelen bundet bistånd. Trotsatt andelen bundet bistånd är låg för länder som och är ändååterflödet mycket högt, i fall . Återflödet är lägst frånländer där det svenska biståndet är huvudsakligen inriktat på jordbruk ochlandsbygdsutveckling. Förutom det betydande återflödet från stora industri- ochanläggningsprojekt i biståndet, t. ex. Vinh (Bai ) i Vietnameller i Sri Länka, består huvuddelen av återflödet av svenskaleveranser av livsmedel, pappersmassa och papper, fordon, maskiner förverkstäder samt transporter och försäkringar. Det är mycket svårt att mäta storleken på återflödet avSveriges multilaterala bistånd. Det registrerbara återflödet motsvarar ungefären tredjedel av det multilaterala anslaget. Om leveranser till Världsbanksprojektinräknas stiger siffran till . Till detta kommer ett obekant återflödevia svenska dotterföretag utomlands. De multilaterala organisationernas inköpfrån dessa svenska dotterföretag registreras nämligen som leveranser fråndotterföretagets värdland.