bet · G601NU30 · 1982-12-31 00:00:00 — Lagen (1974:191) ombevakningsföretag ersatte en tidigare kungörelse (1951:640) om auktorisation avenskilda bevakningsföretag, vilken innehöll regler om frivillig auktorisation.Förslag till denna lag framlades i proposition 1974:39, vilken inte föranleddenågra motioner eller andra kommentarer vid riksdagsbehandlingen. Ipropositionen anförde föredragande statsrådet bl. (s. 36 f.): Enligt min mening bör därförauktorisation krävas för varje fysisk eller juridisk person som yrkesmässigtutför viss bevakningsuppgift åt annan. Vad särskilt gäller enskilda personers verksamhet på dettaområde så kan det naturligtvis inte komma i fråga att kräva auktorisation isamtliga fall då någon åtar sig att mot ersättning utföra en bevakningsuppgiftför annans räkning. Jag tänker här bl. a. på sådana bevaknings- ellertillsynsuppdrag som någon utför under t. ex. en fastighetsägares ellerrörelseidkares tillfälliga bortovaro. Det avgörande kriteriet förgränsdragningen blir här om verksamheten kan betecknas som"yrkesmässig". I den mån det därvid är fråga om någon som utför bevakningsuppgiftervid sidan av annat arbete eller annan sysselsättning torde denna förutsättningendast kunna anses infriad i fall då det rör sig om verksamhet av en ickeobetydlig omfattning. I specialmotiveringen till 1 § tillades bl. (s. 48): Den i lagtexten intagnaförutsättningen "för annans räkning" innebär att sådanbevakningsverksamhet som organiseras inom ett företag och som endast avser egetskydd inte omfattas av lagen. Däremot blir lagen tillämplig i fall dåbevakningsverksamheten ombesörjs av ett av uppdragsgivaren helägt företag.Detta gäller oavsett om ägaren är den enda kunden eller ej. Den ursprungliga definitionen avbevakningsföretag ändrades med giltighet (prop. 1979/80:122, JuU 1979/80:44). Det hade tidigare talats om åtagande att"utföra viss bevakningsuppgift". Genom ändringen infördes i ställetden uppräkning av funktioner som framgår av referatet i föregående avsnitt.Ändringen hängde samman med införandet av den nya lagen om ordningsvakter. Antalet auktoriseradebevakningsföretag uppgick till 96. Under år 1982auktoriserades 9 nya företag, medan 14 företag fick sin auktorisationåterkallad. Antalet anställda hos de auktoriserade företagen var mellan 11000och 12 000, vilket beräknas motsvara 7 700 ä 7 800 årsanställda. Av företagenhade 9 mer än 50 anställda. NU1982/83:30 21 Motion 1982/83:252 I motion 1982/83:252 (s) framhållsatt det utöver den verksamhet som omfattas av lagen (1974:191) ombevakningsföretag finns en avsevärd sådan bevakningsverksamhet som organiserasinom ett företag och endast avser företagets eget skydd. Motionären betecknardet som djupt otillfredsställande att bevakningsverksamhet av det senareslaget inte omfattas av lagen. Många av föreskrifterna i lagen har, menar han,tillkommit för att reglera förhållandena inte bara mellan beställaren ochentreprenören- bevakningsföretaget - utan även gentemot tredje man. Motionärenhävdar att all bevakningsverksamhet där syftet är "att bevakaallmänhet" bör omfattas av bestämmelserna i bevakningsföretagslagen. behandling av motion i ämnet En motion med sammainnehåll avstyrktes av näringsutskottet (NU 1981/82:25) och avslogs avriksdagen. Utskottet fann det inte realistiskt att staten skulle på det sättsom motionärerna tänkte sig reglera företags bevakningsverksamhet för egenräkning. Några mera allmänt förekommande missförhållanden som skulle motiveraen sådan reglering är inte kända, sade utskottet, och det skulle ocksåotvivelaktigt visa sig svårt att avgränsa den tillståndskrävande verksamhetenfrån sådana bevakningsinsatser som envar måste ha rätt att göra till skydd försin egendom. Utskottet behandlar i dettabetänkande nio motioner, vari läggs fram en rad förslag som är inriktade på attmotverka uppkomsten av ekonomisk brottslighet. Yrkandena går i regel ut på attkontrollen av företagen skall skärpas i olika hänseenden. Utskottet vill till en början erinra om att under senaretid andra brott än de traditionella vålds- och egendomsbrotten har kommit attstå i centrum för den kriminalpolitiska debatten. Vid sidan av den illegalanarkotikahanteringen är det i första hand den s. k. ekonomiska brottslighetensom har medfört en förändrad kriminalpolitisk situation. Statsmakterna har, som framgår av den tidigareredogörelsen, tagit åtskilliga initiativ för att förebygga ochbekämpa ekonomisk brottslighet och skatteflykt. Regeringen tillkallade sålunda enkommission (Ju 1982:05) med uppdrag att lämna förslag om åtgärder mot ekonomiskbrottslighet. Kommissionen har fått stor frihet att själv bestämma sinaarbetsuppgifter. En del tänkbara åtgärder anges dock i direktiven. a. överväga hur man genom olika forskningsinsatser skall få NU1982/83:30 22 bättre kunskaper om den ekonomiska brottslighetens formeroch utbredning. Den skall vidare lägga fram förslag till effektivisering avmyndighetskontrollen och undersöka möjligheterna att använda åtgärder sometableringskontroll, näringsförbud och effektivare företagsrevision.Näringsförbudskommittén (Ju 1981:03) har i uppdrag att pröva frågan omutvidgade regler om näringsförbud. Enligt tilläggsdirektiv till kommittén skallden samarbeta med kommissionen i frågor som nära berör båda utredningarna. Ensärskild kommission (S 1982:09) mot narkotikamissbruk har tillsatts. a. lägga fram förslag till lagstiftning som behövs för att kampen motnarkotika skall kunna föras mer effektivt. Etableringskontroll och bransch register m. m. I motionerna 1982/83:808 (m) och1982/83:2018 (s) föreslås en utvidgad registrering av bilverkstäderna.Motionärerna motiverar sina önskemål bl. a. med att ett ökat antal företag inombranschen undandrar sig skatter och avgifter. De hänvisar bl. a. till enundersökning inom bilreparationsbranschen i (BILREP -81). vilken handen att sådant fusk tycks vara mycket utbrett. Motionärerna föreslårattett särskilt branschregister för bilverkstäder inrättas. Liknande tankegångarmöter i motiveringen för yrkandet i motion 1981/82:858 (m). Förhoppningarnaknyts här närmast till att det centrala arbetsgivarregister som f. n. byggs uppvid () - det s. k. basregistret - skall bli etteffektivt medel i kampen mot "buskhandel" och svarta verkstäder ibranschen. Yrkandet går emellertid ut på en översyn av konsumentlagstiftningeni syfte att nå en högre grad av konkurrensneutralitet mellan reguljär ochicke-reguljär bilhandel. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärbefogat att särskilda åtgärder sätts in för att bekämpa olika yttringar avekonomisk brottslighet inom bilverkstadsbranschen. Som framhålls i motionernaär skadeverkningarna av exempelvis skatte- och avgiftsundandragandet inombranschen allvarliga, inte minst för den reguljära bilhandeln. Det är motbakgrund härav rimligt att registerkontrollen ökas såvitt avser bilverkstädernasverksamhet. När det gäller utformningen av en vidgad kontrollverksamhet ärflera möjligheter tänkbara. Ett alternativ vore att ett centraltbranschregister för bilverkstäder inrättas, grundat på statistiskacentralbyråns företagsregister. En annan utväg vore att utnyttja det s. k.basregistret hos SCB, närdetta blir färdigt. Utskottet anser emellertid attstarka skäl talar för den lösning som förordas i motionerna 1982/83:808 (m) och1982/83:2018 (s), nämligen att man länsvis inrättar branschregister baserade påregistren över företag som skall erlägga mervärdeskatt. Det bör enligtutskottets mening bli lättare att få in aktuella och relevanta uppgifter tillett register på länsnivå än till ett centralt register. Som motionärernaframhåller skulle man genom ett aktivt samarbete mellan enskilda,branschorganisationer och myndigheter på en ort efter hand kunna i registret fåin uppgifter om alla personer och NU1982/83:30 23 verkstäder som sysslar med bilreparationer. De närmareförutsättningarna för inrättande av sådana register bör undersökas avregeringen. bör göra ett uttalande till regeringen av denna innebörd.Utskottet tillstyrker sålunda motionerna 1982/83:808 (m) och 1982/83:2018 (s).Även motion 1981/82:858 (m) tillgodoses i viss mån enligt utskottets förslag.En särskild översyn av konsumentlagstiftningen i det angivna syftet finnerutskottet inte motiverad. Utskottet vill emellertid erinra om att en kommitté idagarna har fått i uppdrag att göra en samlad översyn av konsumentpolitiken(dir. 1983:15). I motion 1982/83:1608 (vpk)föreslås att en generell etableringskontroll skall införas inom näringslivet.För all nyetablering eller ändring av sådan näringsverksamhet som medförbokföringsskyldighet skulle, enligt detta förslag, näringsidkaren vara skyldigatt göra en anmälan till en registermyndighet, lämpligen knuten tilllänsstyrelsen. Motionärerna anger-såsom har refererats i det föregående (s. 6)- en rad specificerade riktlinjer för den etableringskontroll som deförespråkar. Som utskottet har redovisat har kommissionen motekonomisk brottslighet i uppdrag att överväga frågor om införande avetableringskontroll. Kommissionen skall dels pröva behovet av en sådankontroll, dels lägga fram förslag om hur en eventuell etableringskontroll skallutformas. Kommissionens slutsatser bör enligt utskottets mening inte föregripasgenom något uttalande i frågan från sida. Motion 1982/83:1608 (vpk)avstyrks därför såvitt nu är i fråga. I motion 1982/83:650 (s) begärs enkartläggning av entreprenörverksamheten inom skogsbruket, varvid länföreslås bli försöksområde. Bakgrunden till motionsyrkandet är den situationsom har uppstått i främst efter konkurserna inom Vänerskogskoncernen.Dessa har medfört att antalet entreprenörer inom skogsbruket har ökatavsevärt. Många av entreprenörerna är enligt motionärerna inte att anse somseriösa - de erbjuder ackordslön i stället för den införda månadslönen, denonchalerar ofta bestämmelser om arbetarskydd och de använder inte sällanoutbildad arbetskraft. Motionärerna förespråkar att etableringskontroll införsför entreprenadverksamhet inom skogsbruket. Utskottet vill framhålla att det var naturligt att detvakuum som uppstod på skogsentreprenadsidan i efter Vänerskogs konkursi varje fall till en början skulle fyllas av enskilda entreprenörer. Det ärgivetvis otillfredsställande att en del av dessa entreprenörer har varitmindre nogräknade i sina val av metoder. Man bör emellertid kunna räkna med attutrymmet för mindre seriösa entreprenörer minskas efter hand som nyaskogsägareför eningar växer fram. En sådan utveckling pågår f. ö. redan enligtvad utskottet har erfarit. Frågan om införande av en etableringskontroll i dennabransch bör enligt utskottets mening inte nu prövas separat utan hållas öppen iavvaktan på vad kommissionens mot ekonomisk brottslighet allmänna NU1982/83:30 24 överväganden om etableringskontroll leder till. Utskottetvill också erinra om att statens industriverk på uppdrag av regeringen utredereffekterna av konkurserna inom Vänerskog. Även denna utredning kan komma att geunderlag för en bedömning av om särskilda åtgärder erfordras på det aktuellaområdet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1982/83:650(s). 1 tre motioner aktualiseras frågorom bankernas roll som kredit- och betalningsförmedlare i vissa fall. kommunisterna lägger i motion 1982/83:1608,med motivering i motion 1982/83:1605, fram önskemål om en ökad kontroll frånbankernas sida när det gäller kreditgivning tills. k. känsliga branscher.. Somexempel på särskilt kontrollvärda företeelser nämns i motionen överiåtelser avhyreshus och restauranger. Staten bör enligt motionärerna ge bankerna"tvingande direktiv" att styra sin kreditgivning i riktning mot merasamhällsnyttiga verksamheter. I motion 1982/83:2026 (s) föreslås attbankinspektionen ges i uppdrag att utreda i vilken mån bankerna direkt ellerindirekt har förmedlat krediter vid spekulativa överlåtelser av bostadshus m.m. och att lämna förslag till åtgärder som föranleds av denna utredning. Utskottet vill erinra om att det ankommer påbankinspektionen att se till att bankerna följer de i banklagstiftningenuppställda kraven på säkerheter vid kreditgivning. Som ett led i sitt arbetehar inspektionen regelbundet utfärdat skriftliga rekommendationer("etikmeddelanden") till bankerna bl. a. om hur bestämmelserna omkreditsäkerhet bör tillämpas. Senast har inspektionen den 15 februari 1983utfärdat ett meddelande (nr 42) angående fastighetskredit i fall då fastighetköpts under pågående expropriation och spekulationssyfte kan misstänkas.Inspektionen har vidare genomgångar med revisorerna i bankerna, varvidbl. a. behandlas frågor av den natur som motionen avser. Utskottet är dock intefrämmande för tanken att ytterligare åtgärder kan behöva vidtas och vill erinraom att kommissionen mot ekonomisk brottslighet har att lägga fram förslag tillbehövliga lagstiftningsåtgärder bl. a. på det näringsrättsliga området.Kommissionen är alltså oförhindrad att pröva frågor av den art som avses imotionerna. Mot bakgrund härav finns det enligt utskottets mening inteanledning för att göra något sådant uttalande som begärs i motion1982/83:2026 (s). Denna avstyrks följaktligen. Vad angår de i motion1982/83:1608 (vpk) framförda önskemålen om statlig styrning av krediter villutskottet härutöver erinra om att genom den kreditpolitiskalagstiftningen förfogar över medel som i viss mån kan användas i kreditstyrandesyfte. Att statsmakterna innan det berörda utredningsarbetet rörande denekonomiska brottsligheten har avslutats skulle införa ytterligarestyrinstrument av det NU1982/83:30 25 skäl motionärerna anför finner utskottet inte påkallat.Motion 1982/83:1608 (vpk) avstyrks därför i denna del. I motion 1982/83:1668 (m) begärsskärpta åtgärder mot finansieringen av narkotikahandeln. Enligt motiveringen -i motion 1982/83:1666 - avser motionären med skärpta åtgärder närmast enstriktare kontroll av den valutautförsel som kommer till stånd genom användandeav elektroniska terminaler. Kravet på att man skall vara svensk medborgare föratt få äga en bank bör upprätthållas också och utsträckas till attgälla även i fråga om s, k, merchant banks, uttalar motionären vidare. Utskottet anser i likhet med motionären att det ärangeläget att man på allt sätt försvårar finansieringen av narkotikahandeln.Regeringen har uppdragit åt att lägga fram förslag medden inriktningen. Utskottet vill även nämna att en för ändamålet utseddsärskild expertgrupp inom har i uppdrag att studerafrågor om elektroniska betalningssystem. Vad angår frågan huruvida svensktmedborgarskap skall vara en förutsättning för att få äga andel i svensk bankhänvisar utskottet till banklagsutredningens arbete samt till att spörsmål avdenna natur torde komma att behandlas inom ramen för det pågåendeutredningsarbetet rörande utländska bankers etablering i ,Sammanfattningsvis finner utskottet att nu inte har anledning attrikta en sådan begäran till regeringen som motionären föreslår. Motion1982/83:1668 (m) avstyrks därför av utskottet. Motion 1982/83:301 (s)överensstämmer i huvudsak med två tidigare motioner-åren 1978 och 1979-som bådahar avslagits av . Den går ut på att skall anta ett förslagtill lag om låsinstallation m, m, vilket lades fram av låsutredningen.Den föreslagna lagen innehåller bestämmelser om auktorisation av låssmeder ochom krav på tillstånd för tillverkning och innehav av nyckelfräsmaskiner,dyrkverktyg och spärrade nyckelämnen. Yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg äremellertid, som motionärerna noterar, redan reglerad genom en särskild lag(1979:358), Lagförslaget i motionen skulle därför inte kunna antas i oförändratskick. Huvudfrågan gäller om ett system med statlig auktorisationav låssmeder bör införas. Utskottet har tidigare, i anslutning till bl, a, denrapport om auktorisation och konsumentskydd som publicerade år1978 (se s, 17), avstyrkt en lagstiftning av denna innebörd. harutskottet framhävt betydelsen av aktiva insatser från regeringens och olikamyndigheters sida i syfte att nedbringa inbrottsfrekvensen bl, a, genom ettförbättrat låsskydd. Utskottet upprepar detta uttalande och förutsätter att mani sammanhanget ägnar särskild uppmärksamhet åt missförhållanden som kanförekomma inom låsservicesektorn. Med vad nu sagts avstyrker utskottet motion1982/83:301 (s). NU1982/83:30 26 Enligt lagen (1974:191) ombevakningsföretag krävs auktorisation för alla som yrkesmässigt åtar sigbevakningsuppgifter av i lagen angivet slag. Det rör sig bl, a, om bevakning avfastighet, anläggning, viss verksamhet eller offentlig tillställning, Lagenanger olika förutsättningar som måste vara uppfyllda för att auktorisationskall ges. Den personal som anlitas i verksamheten skall vara godkänd avauktorisationsmyndigheten, som är i det län där bevakningsföretagetsledning har sitt säte, I motion 1982/83:252 (s) begärs, liksom i en likadanmotion , att kravet på auktorisation skall utsträckas till att gällaockså för sådan bevakningsverksamhet som organiseras inom ett företag ochendast avser företagets eget skydd. Den nuvarande avgränsningen är djuptotillfredsställande, menar motionären. Många av bevakningsföretagslagensföreskrifter har nämligen, hävdar han, tillkommit för att reglera inte baraförhållandena mellan bevakningsföretaget och beställaren av dess tjänster utanockså förhållandena gentemot tredje man. Vad som kan ge underlag för det sistnämnda påståendet är,som utskottet framhöll , vissa villkor för auktorisation som lagenställer upp. a. gäller att verksamheten skall kunna antas bli bedrivenomdömesgillt och i överensstämmelse med god sed inom branschen. Lagens primärasyfte är emellertid att skapa trygghet för bevakningsföretagens kunder. Den somanlitar ett sådant företag skall genom samhällets kontroll få en viss garantiför att företaget kan fullgöra sitt uppdrag på ett seriöst sätt och att desspersonal uppfyller vissa krav. Det har också ansetts betydelsefullt attsamhället skall kunna hindra uppkomsten av något som skulle kunnauppfattas som privata poliskårer eller bevakningskårer. Önskemål av det slagsom motionären ger uttryck åt synes - vilket utskottet också påpekade -inte ha varit aktuella när lagen om bevakningsföretag kom till. Utskottets motivering för att förra årets motion i ämnetborde avslås har återgivits i det föregående (s. 21). Motionären har inteanfört några nya synpunkter. Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrkeralltså motion 1982/83:252 (s). 1. beträffandebranschregister för bilverkstäder attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:808 och 1982/83:2018 och medanledning av motion 1981/82:858 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, attriksdagen avslår motion 1982/83:1608 yrkande 2, NU1982/83:30 , 27 3. beträffandeentreprenörverksamheten inom skogsbruket att avslår motion1982/83:650, 4. beträffandekontroll över bankernas kreditgivning att avslår a) motion1982/83:1608 yrkande 1, b) motion1982/83:2026, 5. beträffandefinansieringen av narkotikahandel att avslår motion 1982/83:1668. 6. beträffande lagom låsinstallation m. m. att avslår motion 1982/83:301, 7. beträffandeöversyn av lagen otn bevakningsföretag att avslår motion 1982/83:252. Närvarande: "(s), (),(), (), (), StenSvensson (m), (), (). Per ().Christer Eirefelt (fp), (), Bo Finnkvist (s), Per-OlaEriksson (c), () och (vpk). Branschregister för bilverkstäder (mom. 1) (), ErikHovhammar (m), (). Per () och ()anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 22 med "Utskottet delar" och slutar på s.23 med "konsumentpolitiken (dir. 1983:15)" bort ha följande lydelse: Utskottet vill understryka att fusk med skatte- ochavgiftsbetalningar är en företeelse som kraftfullt måste motverkas. En viktiganledning härtill är att konkurrensvillkoren för företag som följer lagar ochförordningar annars undermineras. Statsmakterna har också vidtagit olikaåtgärder för att motverka och beivra ekonomisk brottslighet, och behovet avytterligare sådana åtgärder utreds. Dessa åtgärder måste dock vidtas imedvetande om att den effektivaste och i längden enda hållbara metoden att råpå missförhållandena är att minska skattetrycket och byråkratin. En alltmerautbyggd kontrollapparat med exempelvis ytterligare företagsregister och NU1982/83:30 ' 28 etableringskontroll som inslag - allt i syfte att försökafå ett stigande skattetryck att fungera - kommer i konflikt med de viktigamålen att dels befrämja företagande och produktivt arbete, dels utforma ettsamhälle med respekt för den personliga integriteten. Med hänvisning härtilloch till det utredningsarbete som bedrivs bör motionerna 1981/82:858 (m),1982/83:808 (m) och 1982/83:2018 (s) avslås. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande branschregister för bilverkstäder attriksdagen avslår motionerna 1981/82:858, 1982/83:808 och 1982/83:2018. Branschregister för bilverkstäder (mom. 1) () och Per-OlaEriksson (c) anser att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 22 med"Utskottet delar" och slutar på s. 23 med "konsumentpolitiken(dir. 1983:15)" bort ha följande lydelse: Utskottet är ense med motionärerna om att det fusk medskatte- och avgiftsbetalningar som förekommer inom t. ex, bilverkstadsbranschenär ett stort problem. Otvivelaktigt krävs det kraftfulla åtgärder för att dennatyp av ekonomisk brottslighet skall kunna angripas effektivt. Som utskoftet harredovisat i det föregående har den av regeringen tillsatta kommissionenmot ekonomisk brottslighet ett vidsträckt mandat när det gäller att utredaomfattningen av och att föreslå åtgärder mot sådan brottslighet. f, n. inom den genom en skrivelse frånkonsumentverket (se s, 7) aktualiserade frågan om åtgärder för att komma tillrätta med missförhållanden inom bilverkstadsbranschen. Enligt utskottetsmening finns det skäl att avvakta resultatet av utredningen och av regeringensöverväganden med anledning av skrivelse innan något särskiltinitiativ övervägs i fråga om en enskild bransch. Utskottet vill dock peka påatt det s, k, basregistret hos SCB i färdigt skick bör kunna utgöra en lämpligutgångspunkt för specialstudier av enskilda branscher. Det bör även kunnaanvändas som bas för uppläggning av särskilda branschregister, i den mån sådanaskulle befinnas vara erforderliga. På grundval av det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1981/82:858 (m), 1982/83:808 (m) och 1982/83:2018 (s), 3, Etableringskontroll (mom, 2) (), ErikHovhammar (m), (), Per () och Chi-ister Eirefelt(fp) anser att den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjar med "" och slutar med "i fråga" bort ha följande lydelse: Medhänvisning till vad som bl. a. i motioner från moderata samlingspar- NU1982/83:30 29 tiet och anförts om de negativa verkningarnaav etableringskontroll avstyrks motion 1982/83:1608 (vpk) i här aktuell del avutskottet, 4, Etableringskontroll (mom, 2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 23 som börjar med "Som utskottet" och slutar med"i fråga" bort ha följande lydelse: Mot bakgrund av de allvarliga missförhållanden som råderinom vissa branscher anser utskottet det påkallat att det införs eiietableringskontroll utformad i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen.Visserligen skall kommissionen mot ekonomisk brottslighet utreda frågor ominförande av sådan kontroll. Några i praktisk verklighet omsatta resultat av kommissionensarbete kan emellertid inte väntas föreligga förrän tidigast under hösten 1984.Det är angeläget att statsmakterna möjligt griper in med enetableringskontroll på grundval av motionärernas förslag. Systemet kan sedanutvecklas ytterligare om utredningarna ger anledning till det. börrikta ett uttalande av denna innebörd till regeringen. Motion 1982/83:1608(vpk) tillstyrks sålunda i denna del. dels att utskottet under 2 borthemställa 2. beträffande etableringskontroll att riksdagenmed anledning av motion 1982/83:1608 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Kontroll över bankernas kreditgivning (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s, 24 med "Utskottet vill" och slutar på s, 25med "denna del" bort ha följande lydelse: