bet · G601JoU34 · 1982-12-31 00:00:00 — Nämnda motioneroch motionsyrkande bör således inte föranleda någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida. Naturvårdshänsyni skogsbruket m. m. I motionerna 474, 629, 1010, 1097 och 1469hemställs om olika åtgärder för att skydda landets urskogar och skog ovanförden s.k. skogsodlingsgränsen. Enligt motion 629 bör medel för säkerställandeav urskogar tas av skogsvårdsavgiftsmedel (yrkande 2). Vidare anförs atturskogar inom domänreservat bör ombildas till naturreservat (yrkande 3).Enligt motion 1010 (yrkande 2) bör åtgärder vidtas för att avsätta såväldomänreservat som privata reservat till naturreservat. 1 motion 1097 (yrkande11) föreslås ett riksdagsuttalande att den pågående inventeringen av urskogarpåskyndas och att ett bevarandeprogram utarbetas och genomförs. Ianslutning till det av godkända 15-årsprogrammet för avveckling avglesa skogar hemställs i motionerna 1097, yrkande 13, och 2003 om åtgärder föratt inventera och bevara vissa hagmarker och lövskogar. JoU1982/83:34 30 I motionerna 997 och 1097, yrkande12, yrkas åtgärder till skydd för s. k. ädellövskog. Ett förslag om kollektiv finansiering av vissanaturvårdsinsatser förs fram i motion 1097, yrkande 14. Enligt motionen är detrimligt att skogsbruket kollektivt finansierar ett program för bevarande avden s.k. gammelskogen. Detta kan ske med en mycket marginell höjning avskogsvårdsavgiften. 1 motion 635 föreslås att får i uppdrag attfölja upp föreskrifterna eriligt 21 8 skogsvårdslagen om hänsyn tillnaturvården, med inriktning på skärpning av tillämpningen. I den med anledning av proposition 145 väckta motionen2330 (yrkande 8) berörs risken för konflikter med naturvårdsintressen i sambandmed en ökad avverkning och ett aktivare skogsbruk över huvud taget. a.anförs att statliga bidrag delvis kommit att satsas på avverkning avskyddsvärda lövskogar, hagmarker, skogsbryn o.d. En uppföljning ochkartläggning måste ske beträffande avvecklandet av de s. k. 5:3-skogarna iförhållande till naturvårdsintressena. Vidare bör enligt motionen 21 8 skogsvårdslagenmed tillämpningsföreskrifter ses över mot bakgrund av den senaste tidensutveckling i skogsbruket. Åtgärder bör dessutom vidtas så att skogsvårdsstyrelsernaspersonal ges möjlighet till fortlöpande utbildning i natur- och miljövård. Utskottet vill inledningsvis hänvisa till uttalandena iproposition 145 (s. 8) att intensifierade insatser för ett aktivt skogsbruk ochdärmed också för en ökad avverkning naturiigtvis i vissa fall kan innebära riskför konflikter med naturvårdens intressen. Jordbruksministern är emellertidangelägen att framhålla att stor hänsyn skall tas till naturvårdssynpunkternavid utformningen och tillämpningen av olika åtgärder som syftar till att fåtill stånd ett mera aktivt skogsbruk. Enligt jordbruksministern är det möjligtatt förena de skogspolitiska kraven med ett tillgodoseende av naturvårdsintressena.Dessa intressen kan t. ex. vara knutna till vissa fjällnära skogar och andraurskogsliknande bestånd eller till särskilt intressanta områden angivna ilänsstyrelsernas naturvårdsplaner. Vad gäller frågan vilka möjligheter som finns attpraktiskt hävda naturvårdens intressen i anslutning till skogsavverkningarerinras i propositionen om det generella kravet enligtskogsvårdslagstiftningen att i förväg anmäla varje slutavverkning av vissstorlek till . För att möjliggöra samråd mellan skogsägareoch i naturvårdsfrågor får regelmässigt tillgångtill alla anmälningar som hänför sig till de områden som självhar angett. Det kan t. ex. vara fråga om områden som har pekats ut inaturvårdsplaner och särskilda inventeringar eller där planerarförordande enligt naturvårdslagen. Vid tillämpningen av den nyaavverkningsbestämmelsen skall givetvis hänsyn tas till naturvårdens intressenenligt 21 8 skogsvårdslagen. Förslagen om en aktivare avverkning kan emellertidinnebära att man i JoU1982/83:34 31 flera fall kommer att tvingas att ta ställning inaturvårdsfrågan snabbare än vad som annars skulle vara fallet. Vidtillämpningen av de nu föreslagna reglerna om avverkningsskyldighet är detenligt jordbruksministern angeläget att skogsvårdsstyrelserna så långt möjligtbeaktar de naturvårdsintressen som föreligger. Har restriktioner i fråga omslutavverkningen föreskrivits med stöd av naturvårdslagen följer av 4 8skogsvårdslagen att bestämmelsen om avverkningskrav inte blir tillämplig. Ävendå ett skogsområde i andra fall är av särskild betydelse från naturvårdssynpunktbör undantag kunna ges frän den föreslagna avverkningsskyldigheten. Bestämmelsenkräver verkställighetsföreskrifter som anger när ett område är av sådanbetydelse. Jordbruksministern avser att senare föreslå regeringen attskogsstyrelsen får meddela sådana föreskrifter efter samråd med naturvårdsverket.I sammanhanget anförs vidare att efter samråd mednaturvårdsverket och redan utarbetat ett handlingsprogramför hur naturvårdsfrågorna och kulturminnesfrågorna skall kunna beaktas isamband med avverkningar inom lågproducerande bestånd. Därvid har bl. a.upprättats en lista med kriterier för sådana typer av områden som kan vara avsärskild betydelse från naturvårdssynpunki. När det gäller förutsättningarna för statligt stöd tillskogsvård förutskickas i propositionen (s. 38) en ändring av förordningen omstatligt stöd till skogsbruket enligt vilken det i förordningen skall anges atthänsyn till naturvårdens och andra allmänna intressen skall tas i samband medbeslut om de stöd förordningen avser. Vidare anförs att bidraget till skogsvårdi viss utsträckning bör kunna utnyttjas för att bekosta undersökningar avnaturvärdena hos aktualiserade bidragsobjekt i samband med avveckling av glesaskogar, då osäkerhet om dessa värden råder. Vad särskilt beträffar avverkning inom de Ijällnäraskogarna får utskottet erinra om att vissa härmed sammanhängande frågorbehandlades i utskottets yttrande 1982/83:2 y till näringsutskottet överriksdagens revisorers förslag i anslutning till granskning av domänverket.Utskottet anförde därvid bl. Utskottet finner det för sin delnaturligt att resultatet av den urskogsinventering som isamråd med bedriver och vars sista fas bl. a. avser de områdenvarom här är fråga avvaktas, innan man går i författning om att vidta någramera ingripande skogsbruksåtgärder på berörda arealer. Detta bör gälla såvälavverkningar som vägarbeten. Som revisorerna anför väntas urskogsinventeringenbli slutförd under innevarande år. Utskottet förutsätter mot bakgrund av vad idet föregående anförts att syftet med revisorernas framställning omiakttagande av stor restriktivitet med skogsarbeten i berörda områden kommeratt tillgodoses. Vad beträffar naturvårdsfrägor vidavverkning av lågproducerande skogar hänvisas dessutom till utskottetsbetänkande JoU 1981/82: 36 s. 13. I fråga om skogsbrukets hänsyn till rennäringens intressenhänvisas till vad utskottet anfört i det föregående (s. 21 f.). JoU 1982/83:34 32 I anslutning till motionskraven om överförande avdomänreservat och privata reservat till naturreservat får utskottet framhållaatt det i första hand ankommer på vederbörande länsstyrelse att bedöma i vadmån ett naturvårdsobjekt bör säkerställas enligt de former naturvårdslagen anvisar.Det kan tilläggas att frågan om överföring av mark från domänfonden varitaktuell i olika sammanhang . Ett gemensamt förslagfrån domänverket och om en generell överföring framlades år1974 men föranledde ingen direkt åtgärd från statsmakternas sida. Underinnevarande budgetår gäller (se prop. 1981/82:100 bil. 13 s. 127 f.) attöverföring av mark från domänfonden till naturvårdsfonden får ske inom en ramav 10 milj. kr. Överföringen får i angivna fall ske genom nedskrivning avdomänfonden resp. uppskrivning av naturvårds-fonden. Enligt 1983 årsbudgetproposition (se prop. 1982/83; 100 bil. 11 s. 116) bör dessa överföringsmöjligheterupphöra fr.o.m. / 84. Motbakgrund av vad här anförts finner utskottet att de motionsyrkanden som gällerskyddet av urskogar resp. skog ovanför skogsodlingsgränsen samtnaturvårdshänsyn i allmänhet får anses i väsentliga delar tillgodosedda. Denbedömningen gäller främst motionerna 474, 629 yrkande 1, 635, 1097 yrkandena 11och 13, 1469, 2003 och 2330 yrkande 8. De förslag om särskilda åtgärder somframförs i motion 629 yrkandena 2 och 3, motion 1010 yrkande 2 och motion 1097yrkande 14 har utskottet ej funnit anledning att tillstyrka. Ianslutning till kraven på lagförslag om bevarande av ädellövskog m. m. fårutskottet erinra om att lagt fram ettförslag om skydd och vård av ädellövskog (SNV PM 1587). Förslaget prövas f. n.i . Med hänvisning härtill föreslår utskottet att motionerna997 och 1097 yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd. I motion 355 (yrkande 2) understryks skogensbetydelse för vårt lands klimat, miljö, ekonomi och sysselsättning.Motionärerna förordar bl. a. en ökad satsning på skogen som energikälla ochråvarukälla för industrin. Det är härvidlag väsentligt att metoder som bättrepassar familjeskogsbruket utvecklas. En bättre "växtföljd" böreftersträvas. Vidare förordas satsningar på en effektiv distribution ochförädling av skogsenergi. Speciellt viktigt är, anför motionärerna, attfamiljeskogsbrukets hela kapacitet som skogsenergiproducent till fulloutnyttjas. Detta bör bl. a. ske genom att drivningsmetoder utvecklas som tillfullo utnyttjar familjeskogsbrukets goda möjligheter att på ett varsamt sättutnyttja skogens hela kapacitet. Vadmotionärerna anfört om fördelarna med ett mera småskaligt skogsbruk m.m. är ioch för sig inte av beskaffenhet att föranleda någon invändning från utskottetssida, med utgångspunkt i gällande riktlinjer för skogspolitiken. När det gällerönskemålet om utveckling av drivningsme- JoU 1982/83:34 33 todersom är anpassade till familjeskogsbruket vill utskottet emellertid framhållaatt det vid bedrivs både forsknings- ochförsöksverksamhet som ligger i linje med motionärernas synpunkter. Ett särskiltprojekt för forskning rörande skogsenergi finns t.ex. Ett huvudsyfte för dettaprojekt är att göra beskrivningar av lämpliga och ekonomiskt försvarbarasystem för tillvaratagande av skogsenergisortiment, bl. a. hyggesrester,småträd och stubbar. Vid institutionen för skogsteknik drivs ett projekt somrör småskogsbrukets problem. Det syftar bl. a. till att nå ökad kunskap omsmåskogsbruket och att finna ändamålsenliga skötselmetoder samt utvecklalämpliga maskiner och säkrare arbetsmetoder. Utskottet föreslär med hänvisningtill det anförda att motionen i nu behandlad del inte föranleder någonsärskild åtgärd från sida. I motion 1000 understryks mot bakgrund avöverskottsproblemen inom animalieproduktionen och jordbrukets minskadelönsamhet skogsbrukets möjligheter att i det kombinerade företaget ge bättresysselsättning och ökad lönsamhet för brukaren. Dessa möjligheter bör enligtmotionen beaktas i samband med lantbruksnämndernas rådgivning. Vidare bör görasen översyn av lantbruksutbildningen på gymnasienivå med inriktning på attförbättra kunskapsläget hos unga lantbrukare rörande det kombinerade företagetsdriftekonomi. I motionen föreslås också åtgärder för att förbättrarekryteringen till och innehållet i den 15 veckors skogliga påbyggnadskurs förstuderandena vid jordbrukslinjen som finns vid ett antal lantbruksskolor. Utskottethar tidigare, i fråga om lantbruksnämndernas rådgivning, bl. a. uttalat att detär angeläget att alla möjligheter tas till vara för att inom ramen förtillgängliga resurser utforma rådgivningsverksamheten så ändamålsenligt sommöjligt. Det torde inte råda delade meningar om att rådgivningen är ettviktigt medel för att främja bl.a. de former av kombinerad sysselsättning somavses i motionen. Det bör emellertid i första hand ankomma pålantbruksstyreisen att ta de initiativ som erfordras för attrådgivningsverksamheten utformas på det sätt som från jordbrukspolitiska ochandra synpunkter anses önskvärt. Motionen bör i denna del inte föranleda någotinitiativ från sida. Fråganom undervisningens utformning vid lantbruksskolorna har vid flera tillfällenvarit aktuell i . I utbildningsutskottets betänkande UbU 1982/83:5behandlades t. ex. en motion vari hemställdes om initiativ till attskogsutbildning på sätt som redovisas i motionen kommer att ingå ilantbruksskolornas läroplan. a. följande: Under /81 behandladeutbildningsutskottet ett antal likartade motionsyrkanden (UbU 1980/81: 22 s.26 f.). Utskottet fann då att del är angeläget att jordbruksutbildningenmotsvarar de behov som jordbruksnäringen har. Utskottet pekade vidare på attdet inom ramen för de tim-och kursplaner som gäller för jordbruksutbildningenges möjlighet att föra 3 1982/83. JoU1982/83:34 34 in undervisningsmoment som är värdefulla och angelägna förde företagare inom lantbruk som driver jordbruk kombinerat med skogsbruk.Samtidigt som utskottet hänvisar till sitt uttalande i frågan våren 1981erinrar utskottet nu om att regeringen beslöt att uppdra åtSÖ att med utgångspunkt i en till beslutet fogad promemoria bearbeta vissaspecialfrä-gor i anslutning till gymnasieutredningens (U 1976: 10)principbetänkande (SOU 1981:96) En reformerad gymnasieskola. Regeringenuppmärksammade därvid SÖ på frågorom lantbruksutbildningar. I promemoriananförs bl. a.: "Den fastställda jordbruks- och skogspolitiken börsjälvfallet återspeglas i den utbildning som meddelas i gymnasieskolan. Dettagäller i synnerhet inriktningen på familjelantbruk och kombinationen jord-skog.I princip bör ämnet skogsbruk till skillnad mot nu ingå i all grundutbildninginom lantbrukssektorn." , som instämmer iutbildningsutskottets uttalanden om jordbruksutbildningen, anser att syftet medmotion 1000 till stor del kan anses tillgodosett i den del som avserutbildningsfrågor. Motionen påkallar således inte heller i denna del någonåtgärd från sida. 1. beträffandeavverkningsskyldighet m. m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:2303 yrkande 1 i denna del, motion 1982/83; 2324 yrkande 1 i denna deloch motion 1982/83:2326 yrkande 1 i denna del antar förslaget till lag omändring i skogsvårdslagen såvitt avser 14 och 27 88, a) att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1982/83:2303yrkande 1 i denna del, motion 1982/ 83: 2324 yrkande I i denna del och motion1982/83:2326 yrkande 1 i denna del antar det i mom. 1 angivna lagförslagetsåvitt avser 98, b) att riksdagenavslår motion 1982/83: 2330 yrkande 1, 3. beträffandeobligatoriska skogsbruksplaner m. rn. a) attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1982/83:2303 yrkande 1 i denna del, motion 1982/ 83:2324 yrkande 1 i denna del och motion 1982/83:2326 yrkande ., 1 i denna del antar det i mom.1 angivna lagförslaget såvitt avser 21a8, b) attriksdagen avslår motion 1982/83:2327, 4. att riksdagenantar det i mom, 1 angivna lagförslaget i de delar som ej omfattas avutskottets hemställan ovan, 5. beträffandeavslag på förslaget till lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark attriksdagen avslår motion 1982/83:2303 yrkande 2, motion JoU1982/83:34 35 1982/83:2324 yrkande 2 och motion 1982/83:2326 yrkande 2 idenna del, 6. beträffande förslag till lag omspridning av bekämpningsmedel över skogsmark attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:2324 yrkande 3 och motion 1982/83:2331 yrkande 1 antar förslaget tilllag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark utom såvitt avser 1 och288, 7. beträffandeselektiva bekämpningsmetoder m. m. a) att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1982/83; 2332 idenna del antar 1 8 förslaget till lag om spridning av bekämpningsmedel överskogsmark, b) att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1982/83:2303yrkande 3, motion 1982/83:2326 yrkande 2 i denna del och motion 1982/83; 2332 idenna del antar förslaget till lag om ändring i lagen (1982:242) om spridningav bekämpningsmedel över skogsmark, 8. beträffandehänsyn till rennäringen a) att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag pä motion 1982/83:2328yrkande 1 och motion 1982/83:2331 yrkande 2 antar 2 8 förslaget till lag omspridning av bekämpningsmedel över skogsmark, b) att riksdagenlämnar motion 1982/83:2328 yrkande 2 utan vidare åtgärd, c) au riksdagenavslår motion 1982/83:2303 yrkande 4 9. beträffandeöversiktlig skogsinventering m.m. att riksdagenavslår motion 1982/83; 2326 yrkande 3, 10. beträff&ndeöversyn av 6 § skogsvärdslagen attriksdagen avslår motion 1982/83:2330 yrkande 4, 11. beträffandeåtgärdspaket för skogsvård m. m. a) aft riksdagenlämnar motion 1982/83:2330 yrkande 7 utan vidare åtgärd, b) att riksdagenlämnar motion 1982/83:2330 yrkande 9 utan vidare åtgärd, 12. att med bifall tillproposition 1982/83:100 bil. 11 och proposition 1982/83; 145 i berörda delartill för /84 anvisar ett förslagsanslag av28656000 kr., a) medger attskogsstyrelsen under /84 får disponera en röriig kredit av55000000 kr. b) tillSkogsvårdsstyrelserna för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 14. att med bifalltill proposition 1982/83: 100 bil. II och proposition 1982/83:145 i berörda delar samt med avslag på JoU1982/83:34 c 36 motion 1982/83:1470, motion 1982/83:2303 yrkande 5 och motion1982/83:2324 yrkande 4 till Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter /84 anvisar ett förslagsanslag av , 15. att tillSkogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksamhet för /84 anvisarett förslagsanslag av , 16. beträffande skogsplantproduktionenm.m. attriksdagen lämnar motionerna 1982/83:643, 1982/83: 1442 och 1982/83: 1468 utanvidare åtgärd, 17. att till Skogsvårdsstyrelserna:Investeringar för /84 anvisar ett reservationsanslag av44700000 kr., 18. beträffande bidrag till skogsvårdm. a) att riksdagenmed bifall till proposition 1982/83:145 i berörd del och med avslag på motion1982/83:2329 godkänner vad i propositionen förordats om det statliga ekonomiskastödet till skogsvård m.m., b) att riksdagenmedger att under /84 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst361000000 kr. till skogsvård m. m., c) att riksdagentill Bidrag till skogsvård m.m. för /84 anvisar eftförslagsanslag av , d) attriksdagen lämnar motion 1982/83:1596 utan vidare åtgärd, 19. beträffandestöd till byggande av skogsvägar a) att riksdagenavslår motion 1982/83:2330 yrkande 3, b) att riksdagenmed bifall till proposition 1982/83: 145 i denna del och med avslag på motion1982/83:2330 yrkande 2 i denna del medger att under /84statsbidrag beviljas med sammanlagt högst . till byggande avskogsvägar, c) att riksdagenmedger att under /84 statlig garanti lämnas för lån tillbyggande av skogsvägar med sammanlagt högst , d) attriksdagen med bifall till proposition 1982/83; 145 i denna del och med avslag på motion 1982/83:2330 yrkande 2 i denna del till Stöd till byggande av skogsvägar för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 20. att med bifalltill proposition 1982/83:100 bil. 11 i berörd del och med avslag på motion 1982/83:1459 yrkande 5 till Främjande av skogsvård m. m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 21. beträffandestrukturfrågor i skogsbruket m.m. attriksdagen lämnar motionerna 1982/83:393, 1982/83:636 och 1982/83: 2156 yrkande3 utan vidare åtgärd, 22. beträffandehänsynstagande till naturvårdens intressen m. m. a) attriksdagen lämnar utan vidare åtgärd motionerna 1982/ JoU1982/83:34 37 83:474 och 1982/83: 1469 om åtgärder för aft skydda skogovanför skogsodhngsgränsen, b) att riksdagenlämnar utan vidare åtgärd motion 1982/83:629 yrkande 1 om bevarande avurskogar, c) att riksdagenlämnar utan vidare åtgärd motion 1982/83:629 yrkande 2 och motion 1982/83:1097yrkande 14 om finansiering av naturvårdsinsatser m. m., d) attriksdagen lämnar utan vidare åtgärd motion 1982/83:629 yrkande 3 och motion 1982/83; 1010 yrkande 2 om skydd av domänreservat och privata reservat m. m., e) attriksdagen lämnar utan vidare åtgärd motion 1982/83:635 och motion 1982/83:2330 yrkande 8 i denna del om översyn av 21 8 skogsvårdslagen m. m., O attriksdagen lämnar utan vidare åtgärd motion 1982/83; 1097 yrkande 11 omurskogsinventeringen, g) attriksdagen lämnar utan vidare åtgärd motion 1982/83:1097 yrkande 13, motion1982/83:2003 och motion 1982/83:2330 yrkande 8 i denna del om naturvårdshänsynvid avveckling av lågproducerande bestånd m.m., 23. beträffandeskydd för ädellövskog attriksdagen lämnar motion 1982/83:997 och motion 1982/ 83: 1097 yrkande 12 utanvidare åtgärd, 24. beträffandedrivningsmetoder i familjeskogsbruket attriksdagen lämnar motion 1982/83:355 yrkande 2 utan vidare åtgärd, 25. beträffanderådgivning och utbildning attriksdagen lämnar motion 1982/83:1000 utan vidare åtgärd. Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), (), (), (), (), JanFransson (s), (), (), (vpk), ÅkeSelberg (s) och andre vice talmannen (). 4 1982/83. JoU 1982/83:34 38 1.Avverkningsskyldighet m. m. (mom. 1 och 2 a) (), i (), HansWachtmeister (m), (), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet ansluter" och på s. 15 slutar med "attingripa" bort ha följande lydelse; Utskottetanser att förslaget om en lagstadgad avverkningsskyldighet är olämpligt frånbåde principiella och praktiska synpunkter. Bl.a. är det oförenligt medgällande riktlinjer för skogspolitiken. Önskemålet om ett rimligtföretagsekonomiskt handlingsutrymme för den enskilde skogsägaren kan ejtillgodoses om förslaget genomförs. Utskottet vill till utvecklande av sinakritiska synpunkter anföra följande: anfört innebär införandet av en generell avverkningsskyldighet ennyhet av stor principiell betydelse. En sådan skyldighet innefattar ettbetydande ingrepp i den enskildes näringsutövning, och bestämmelser häromsynes närmast innebära en utökad vanhävdslagstiftning. Skyldigheten attavverka blir enligt förslaget visserligen inte straffsanktio-nerad. Däremot kantillsynsmyndigheten () för att uppnå verkställighet meddelavitesföreläggande om avverkning. Underlåter någon att efterkomma sådantföreläggande kan tillsynsmyndigheten låta utföra avverkningen på den"försumliges" bekostnad. Utskottet har med denna redovisning avsanktionsmöjligheterna velat ytterligare understryka de principiellabetänkligheter som kan anföras mot en lagstiftning av förevarande slag. Det kanockså sättas i fråga vad det föreslagna systemet innebär för möjligheterna tillett fortsatt förtroendefullt samarbete mellan skogsvårdsstyrelserna ochbrukarna. I1979 års skogspolitiska beslut uttalades att målet för skogsproduktionen skallvara en varaktig, hög och värdefull virkesavkastning. Det innebär bl. a. attskogsbruket skall ges en sådan inriktning att handlingsfriheten ochvalmöjligheterna bevaras för kommande generationer. beslut i frågaom skogspolitiken (JoU 1981/82:36) innebar ett instämmande i dessacentrala tankegångar. Enviktig skogspolitisk princip - som bl. a. slogs fast av - äratt skogsindustrins aktuella råvarubehov inte får vara styrande förskogsproduktionens inriktning. Här går regeringsförslaget således stick i stävmed det skogspolitiska beslutet, eftersom ett huvudsyfte med förslaget är atttvinga fram en avverkning som skall tillgodose skogsindustrins råvarubehov vidt. ex. en tillfällig konjunkturuppgång. Enligt utskottets mening måstekapaciteten i skogsindustrin anpassas till den råvamtiliförsel som är möjliginom ramen för den fastlagda skogspolitiken. En sådan anpassning pågår. Delmåste vidare framhållas att en lagstadgad avverkningsskyldighet JoU 1982/83:34 39 inteär förenlig med marknadsekonomins sätt att fungera. Det årliga virkesuttagetdikteras av många olika hänsynstaganden. Gemensamt för dessa är att de ärekonomiskt betingade. 1 en situation där avverkningskvantiteien bestäms avstatsmakterna sätts de marknadsmässiga prisbildningsmekanismerna ur spel. Avförslaget framgår ej hur systemet avses fungera om den enskildesavverkningskostnader överstiger det virkespris som för tillfället är gällande. Ytterligareen allvarlig invändning mot avverkningsskyldighelen hänför sig till desseffekter på skogsägarens företagsekonomiska handlingsutrymme. Medeltillväxteni ett skogsbestånd kulminerar vid en ålder som ligger över lägstaslutavverkningsålder.