bet · G601AU23 · 1982-12-31 00:00:00 — Detförsämrade sysselsättningsläge som inträffat i Smålandslänen beror främst påden allmänna svaghet i den ekonomiska utvecklingen som gällt de senaste åren.Sett i ett riksperspekfiv är de problem som beskrivs inte av en sådan art attde bör angripas med regionalpolitiska åtgärder på annat sätt än som redan sker.1 länen fmns goda förutsättningar för att långsiktigt öka produktionen ochtrygga den fulla sysselsättningen när den väntade konjunkturuppgången fåttfullt genomslag. Därmed bör sysselsäftningen inom för dessa län viktigaindustribranscher kunna öka på nytt. Positiva tecken har f ö. redan kunnatnoteras för skogsindustrins utveckling. En orsak härtill är den i höstasgenomförda devalveringen. De problem som uppträder övergångsvis bör främst lösasmed arbetsmarknadspolitiska medel och genom initiafiv på det regionalpolifiskaområdet inom resp. län. När det gäller den senare frågan vill utskottet peka påde möjligheter till lokalt och regionalt anpassade lösningar som erbjuds genomde medel för regionala utvecklingsinsatser som står till länsstyrelsernasförfogande. Närdet gäller decentralisering av statlig verksamhet vill utskottet erinra om denprioritering beslutat om och som innebär att bl. a. sydöstra de prioriterade delarna av landet i det sammanhanget. Motbakgrand av de problem av gemensam natur som föreligger i kommunerna iSmålandslänen och - som utskottet ovan redovisat - serutskottet positivt på de försök som görs av de berörda länen att gemensamt tanya initiativ för att främja utveckUngen i dessa kommuner. Det bör emellertidankomma på i första hand länsstyrelserna att inifiera en samverkan av det slagsom förs fram i motionerna. För det projektarbete som hitfills bedrivits i detaktuella området har f. ö, vissa regionalpolifiska insatser gjorts. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna 654, 1051, 1515, 2072, 1043 och2061. har kunnat notera enkraftigare relafiv befolkningsminskning än något annat län. Den hårdastdrabbade kommunen i detta avseende är där invånarantalet reduceratsmed inemot . Enligt prognos beräknas invånarantaleti länet minska ytteriigare något . Arbetsmarknaden i Blekingeär mycket känslig för konjunkturnedgångar AU 1982/83:23 62 ochstrukturomvandlingar inom industrin. Skälet härtill är främst att industrisektorndominerar med av sysselsättningen i länet. Denna näringsgren dominerasi sin tur av e'tt fåtal stora företag. Flera av dessa har tvingats minska sinarbetsstyrka betydligt . Detta har fått svåra konsekvenser förarbetsmarknaden i länet, som redovisar en av de högsta arbetslöshetssiffrorna ilandet. låg andelen arbetslösa i länet ca I % överriksgenomsnittet, I kommunerna uppgickandelen arbetslösa till , 1mofion 1048 av () framhålls att den nuvarande regeringen måstefortsätta de satsningar som den förra regeringen gjorde i , Här nämnsbl. a, investeringar i industrihus i och kommuner samtbildandet av Blekinge-Invest, Det anförs vidare att det regionalpolitiskastödet bör utvecklas så att problemens art och omfattning blir vägledande förinsatserna och inte en orts geografiska läge. Det är enligt motionären ocksåangeläget att riksdagsbeslutet om en generös tillämpning av regionalpolifisktstöd till följs enligt beslutets intenfioner. Äveni motion 2154 av m.fl. (s) tas upp sysselsättningssituationen ilänet. Motionärerna pekar på att de tolv största industriföretagen i länetminskat sysselsättningen med . Även statUg verksamhet harutvecklats negativt. försvann avsysselsättningen i sådan verksamhet. Här nämns , Uddcomb m, fl. Ennegafiv faktor i utveckling som särskilt nämns av motionärerna är de"regionaliseringar" som sker inom den statliga förvaltningen.Verksamheter som tidigare haft länet som underlag har omorganiserats ochinordnats i större regioner där regionkontoren förlagts till orter där denstatliga verksamheten redan är väl utbyggd, företrädesvis , Dessaförändringar berövar länet statlig sysselsättning och påverkar dessutomenskilda företag och branschorganisationer m.fl. till samma åtgärder. Därmedminskas enligt motionärerna länets förmåga att dra tiU sig nya lokaliseringarinom näringslivet. Det påpekas i motionen att trots de omfattandenedskärningarna har länet inte kommit i fråga vid utlokaliseringen av statligaverk och vid utbyggnaden av högskoleorterna. 1motionen föreslås att den tid regionalpolitiskt stöd skall utgå i Olofströmskommun förlängs från till den , att regionalpolitisktstöd som efter särskilt beslut kan utgå utanför stödområdena skall ges generöstillämpning i , , och kommuner samt atten särskild delegation med företrädare för berörda departement och myndighetertillsätts med uppgift att ge förslag till åtgärder som kan leda till ökadsysselsättning i . Motionärernaföreslår vidare att överläggningar tas upp med i om förläggning av ytterligare verksamhet till länet och attBlekinge prioriteras vid lokalisering av nytillkommande stat- AU 1982/83:23 63 Slutligen anför motionärerna att skall prioriteras ursysselsättningssynpunkt vid rationaUsering och regionalisering inom StatUgamyndigheter och affärsdrivande verk, Kristianstadslän har tillhört de län som haft den snabbastebefolkningsökningen. ökade befolkningen med ca 19000 personer.Inom länet har kommun minskat med . Tillväxten i länet väntasfortsätta men ökningstakten antas bU något lägre. Ävensysselsättningen i länet har haft en posifiv utveckling. Arbetslösheten i länetlåg något över riksgenomsnittet. I kommunerna , ochÖstra Göinge var arbetslösheten betydligt högre än i länet i övrigt, I denförstnämnda kommunen var inte mindre än av ungdomarna arbetslösa. Malmöhuslän var ett av de mest expansiva länen . harbefolkningens ökningstakt successivt dämpats. Endast fyra av länets tjugokommuner har dock fått vidkännas en minskad folkmängd ,Den i särklass mest negativa utvecklingen noteras i kommun som underperioden gått tillbaka med 33000 personer. Från denna kommun har emeUertid enviss utflyttning skett till angränsande kommuner, Strukturonjvandlingen inomnäringsUvet har varit mycket kännbar i . Dess näringsstmktur hargjort att kriserna inom teko-, beklädnads-, verkstads- och varvsindustrin fåttkännbara återverkningar på arbetsmarknaden. Som tidigare redovisats kommerutskottet senare i vår att ta ställning till regeringsförslag angående teko-resp. varvsbranscherna. I förslaget avseende varven ligger en ytterligareneddragning av varv i , som kommer att innebära påfrestningar påarbetsmarknaden i kommunen. Åtgärdsförslag som syftar till att mildra verkningarnafmns emellertid också med i bilden, kommun har drabbats hårt avstrukturomvandlingen inom varvsnäringen. Genom nedläggningen av Öresundsvarvethar kommunerna förlorat ca 3400 arbetstiUfällen . Slutligen börnämnas att även och har en svårare arbetslöshetssituation änlänet i övrigt. Arbetslösheteni länet låg en halv procent över riksgenomsnittet. I kommunernaMalmö och låg den genomsnitfiiga arbetslösheten på . I dessabåda kommuner var även ungdomsarbetslösheten mycket hög. Vid februcu-i månadsutgång var 19 000 personer registrerade som kvarstående arbetslösa vidförmedlingarna. Antalet kvarstående lediga platser uppgick till ca1600. Detta innebär i stort sett en ledig plats per tolv arbetssökandearbetslösa. Tremotioner tar upp regional- och sysselsättningspolitiska frågor som rör Malmöhuslän, nämligen mofionerna 403, 660 och 2126. Efteren poetisk upptakt där bl. a. beskrivs som landskapet där det alltidtänds nya tider berörs i motion 403 den ofördelaktiga utvecklingen avarbetsmarknaden i . Trots oUka arbetsmarknadsinsatser ärsituationen ändå otillfredsstäUande. AU 1982/83:23 64 ungdomsarbetslöshetenär fortfarande hög liksom arbetslösheten för kvinnor och invandrare. Motdenna bakgrund föreslår motionärerna bl. a. ökade insatser för att stärkaregionens utbildnings- och forskningsresurser, ökat samarbete mellan högskolaoch universitet samt mellan näringsliv och arbetsmarknad samt insatser påkommunikationsområdet. Slutligen anförs att ny statUg verksamhet börlokaliseras även till och befintlig sådan bevaras. Situationeni tas också upp i mofion 2126 av m.fl. (c). Imotionen anförs att det förhållandet att regionen för bara något fiotal årsedan höll på att bli ett s. k. överhettat område har inneburit, att deförändringar som inträffat inte allfid uppmärksammas tillräckligt. Det konstaterasemellertid att några av länets tidigare basindustrier har måst avvecklas ibetydande omfattning främst på grund av det internationella konkurrensläget.Hit hör främst varvsnäringen och tekoindustrin. Enligtmotionärerna finns det dock goda förutsättningar som måste tillvaratas ochutvecklas. Länet har goda jordar som ger hög avkastning, yrkeskunnigarbetskraft inom skilda områden, goda utbildningsmöjligheter och ett gynnsamtgeografiskt läge. Därtill finns det i länet förutsättningar för nyaenergiprojekt som också kan gynna riket i stort genom ett minskat oljeberoende. Blandkonkreta projekt som skulle kunna ge en välbehövlig stimulans i länet nämns denplanerade Sundshamnen i och satsningar pä alternativ till en fastförbindelse mellan och , Vidare erinras om trädgårdsnäringensstora betydelse och om vad de relativt nya fiskegränserna i kanbetyda för utveckling av fisket och livsmedelsindustrin. Slutligenföreslår motionärerna lokalisering av statlig verksamhet, möjligheterna tillanvändning av geoteknisk värme frän sandstensformationer samt satsningar påforskning och utveckling inom näringslivet, Mofion660 av m.fl. (s) behandlar sysselsättningen i . Imotionen erinras om att är en region rik på möjligheter. Den ären del av största marknad och inom räckhåUligger den europeiska marknaden. och högskolor har regionenockså tillgång till expertis inom betydelsefulla forsknings- ochutvecklingsområden, och i företagen finns en bred och rik yrkesskicklighet. Trotsde goda förutsättningarna är enligt motionärerna en regioni kris. För Malmös del har strakturomvandlingen inom näringslivet varitsärskilt kännbar. TiU en del beror detta på industrisammansättningen. Krisernainom textil-, beklädnads-, verkstads- och varvsindustrin har fått omedelbaraåterverkningar på sysselsättningen, och tusentals människor har förlorat sinaarbeten. I motionen framhållsvidare betydelsen av att den nuvarande negativa AU 1982/83:23 65 För att lyckas med detta räcker det inte enbart med kommunala insatser.En samordning mellan stat och kommun måste ske för att ta till varamöjligheterna att vidareutveckla näringslivet i och . Blandde åtgärder som föreslås i motion 660 kan nämnas vidareutveckling av KockumsVarv, samordning meUan statliga och kommunala insatser bl, a, påkommunikationsområdet, stafiig satsning på naturgas, statlig satsning på nyverksamhet inom verkstadsindustrin. Motionärerna framhåller även behovet avlokaUsering av statlig förvaltning till och ökade arbetsmarknadspolitiskainsatser. Slutligen föreslås att en sysselsättningsdelegation förMalmöregionen inrättas med uppgift att i nära samarbete med regionala organ ochkommuner föreslå åtgärder som kan förbättra förhållandena på arbetsmarknaden. Demotioner om utvecklingen i och som utskottet ovan redovisatär ett uttryck för att även de sydligaste delarna av landet haftproblem att upprätthålla sysselsättningen. I huvudsak gäller detta vissakommuner där företagen drabbats av strukturförändringar inom bl. a. varvs- ochtekosektorerna. Enhel del statliga insatser har gjorts för att mildra verkningarna avstrukturförändringarna på vissa industriorter i och . Detgäller både arbetsmarknadspolitiska och branschinriktade åtgärder. De störstainsatserna har gjorts inom varvsindustrin tiU vilken statsmakterna anslagitstora belopp för att rädda sysselsättningen och hålla verksamheten i gång.Dessutom har beslutats om inrättande av ett särskilt investmentbolag . Bolaget har enligt vad utskottet inhämtat medverkattill ca 40 etableringar i under de bolaget verkat.Dessa etableringar har hittiUs inneburit nya arbetstillfällen istorleksordningen 600650. Detta resultat är enligt utskottets uppfattninguppmuntrande och kan sägas vara ett tecken på regionens förutsättningar attklara omställningar på arbetsmarknaden. bör erinras om att antaletsysselsättningstillfällen som bortfallit genom nedläggning av varvet iLandskrona var väsentligt större än de som tiUkommit genom Finans.Som tidigare nämnts kommer senare i vår att ta ställning tillföreslagen neddragning av Varv i . Även på detarbetsmarknadspolitiska området har särskilda insatser gjorts i regionen. Enligt utskottets uppfattning bör utarbetandet avåtgärdsprogram m. m. samt inrättandet av speciella delegationer i ankommapå länsstyrelserna inom ramen för länsplaneringsarbetet. Åtskilliga av dekonkreta förslag som aktualiserats bör f ö. passa väl in i dettaplaneringsarbete. Somockså framhålls i motionerna är föratsättningarna för en positiv utveckling avnäringslivet i gynnsamma. Det finns en stor lokal marknad. Länet ärdessutom väl beläget i förhållande till den stora västeuropeiska marknaden,har en väl utbyggd infrastraktur samt en god 5 1982183. AU 1982/83:23 66 tillgångtill väl utbildad arbetskraft. I sammanhanget bör även erinras om jordbraketsoch fiskets betydelse för . När konjunkturen vänder -vilket det finnstecken på bör följaktligen situationen på arbetsmarknaden i denna del avlandet kunna förbättras. Utskottet är emellertid medvetet om behovet avfortsatta särskilda insatser från statsmakternas sida i samband med meromfattande förändringar på arbetsmarknaden, t, ex, i anslutning tillnedläggningen av Öresundsvarvet i eUer vid ett genomförande avföreslagen neddragning av kapaciteten vid Varv i . Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 403, 660 och 2126. Närdet gäller kan föratsättningarna att vända utvecklingen f. n.sägas vara något sämre. Länet har brottats med stora problem påarbetsmarknaden. Den tunga industrin har haft en dominerande ställning i länetmed ett fåtal stora företag. Flera av dessa har tvingats minska sinarbetsstyrka betydligt vilket fått svåra konsekvenser förarbetsmarknaden i länet. Utskottethar tidigare mot bakgrund av den bekymmersamma utvecklingen påarbetsmarknaden i länet - framhållit att åtgärder bör vidtas som kan underlättaden industriella utvecklingen i länet. har också på förslag frånutskottet gjort särskilda uttalanden med innebörd att länet borde komma i frågaför regionalpolitiskt stöd samt att reglerna härför borde tillämpas generöst.För kommun gjordes uttalanden som innebar att kommunen förinnevarande budgetår tiUhör de kommuner utanför stödområde som enhgtregeringens beslut kan beviljas lokaliseringsbidrag med högst av den delav totalkostnaderna som avser byggnader, markanläggningar, maskiner ochinventarier. Det kan nämnas att ett kommunalt industrihus i med regionalpolitiska medel. Vidare pågår enligt vad utskottet inhämtatförhandlingar mellan regeringen och berörda intressenter angåendelokaliseringsstöd till ett störrre projekt i kommunen. Projektet beräknas kunnainnebära ett 100-tal nya arbetstillfällen. uppfattning motiverar problemen på arbetsmarknaden i länatt tiU kommun även under nästa budgetår kan utgå regionalpolitisktstöd enligt gällande principer. Utskottet utgår slutligen från att läneti sin helhet mot bakgrund av problemens omfattning behandlas generöst när frågauppkommer om regionalpolifiskt stöd till välgrundade projekt. Utskottetvill slufiigen erinra om att sydöstra tillhör de prioriterade delarnaav landet vid lokalisering av statlig verksamhet. uttalande kan mofionerna 1048 och 2154 anses vara tillgodosedda, ochde bör inte leda till någon åtgärd. AU1982/83:23 67 1. heträSande riktHnJer förregionalpolitiken m.m. res. 1 (m) att med avslag på motionerna 1982/83:1594 yrkandena res. 2 (c) 1 och 2,1982/83:2085, 1982/83:2087, 1982/83:2147 yrkande 1 och res. 3 (fp)1982/83:2138 yrkandena I och 2 godkänner vad utskottet anfört, res. 4(vpk) 2. beträffande ytterligareutlokalisering av statliga förvaltningsen heter attriksdagen avslår motion 1982/83:817 yrkande 2, 3. beträffande uttalande mot att nystatlig verksamhet lokaliseras tiU attriksdagen avslår motion 1982/83:1582 yrkande 3, 4. beträffandelokalisering av statUg verksamhet till län att avslår motion1982/83:260, 5. beträffandelokalisering av statlig verksamhet till , m.m. attriksdagen avslår motion 1982/83:2154 yrkandena 6 och 7, 6. beträffandelokalisering av statlig verksamhet tiH att avslår motion1982/83:2126 yrkande 3, 7. beträffandedecentralisering med utnyttjande av ny teknik res. 5 (c) att avslår mofionerna 1982/83:1153och 1982/83:1537 yrkande 3, 8. attriksdagen godkänner i propositionen/örortat/é- ändrade riktlinjer förlokaliseringsbidrag, 9. attriksdagen med bifall till propositionens förslag medger att regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer får biträda ackord eller på annat sättefterskänka statens anspråk på grund av investeringslån tiH kommersieH servicei glesbygder, 10. beträffande förändringari det regionalpolitiska stödet till indu stri och turism attriksdagen avslår motion 1982/83:1537 yrkande 5, 11. beträffande utvidgatstöd till anläggningar för fastbrånslefram- ståHning attriksdagen avslår mofion 1982/83:2056, 12. att med bifalltiU proposifionens förslag samt med res. 6 (m) avslag på motion 1982/83:1594 yrkande 3 till Regionalpolitiskt stöd:Bidragsverksamhet för /84 anvisar ett förslagsanslag av383417000 kr., 13. beträffande regionalpolitiskt stödtill viss hemslöjdsverksamhet att avslår motion 1982/83:2046, 14. att med bifall tillpropositionens förslag samt med res. 7 (m) avslag på motion 1982/83:1594yrkande 4 fill Regionalpolitiskt stöd:Lokaliseringslån för /84 anvisar ett reservationsanslag av500000000 kr.. AU1982/83:23 68 15. beträffande bidrag tiHvissa oljetransporter i glesbygd res. 8(c, vpk) att med bifaU till propositionens förslag samt med avslag påmotionerna 1982/83:400 yrkande 2, 1982/83:818 yrkande 5 och 1982/83:1053 antardet tiU propositionen fogade förslaget tiU lag om upphävande av lagen(1980:564) med bemyndigande om sänkning av ortstillägg för vissaoljeprodukter, m. m., 16. beträffanderiksdagsuttalande om utjämning av priserna på olje- res. 9 (vpk) produkter attriksdagen avslår motion 1982/83:400 yrkande 1, 17. beträffande beloppsgränserna för stöd till glesbygdsföretag res. 10 (c) m.m. attriksdagen avslår mofion 1982/83:2138 yrkande 3, 18. beträffande utveckling avkombinationssysselsättning att avslår motion 1982/83:2157, 19. beträffande transportstöd iostkustens skärgårdar att avslår mofion 1982/83:306, 20. att med bifaU fillpropositionens förslag samt med res. 11 (m) avslag på motionerna1982/83:818 yrkande 4 och 1982/83:1594 res. 12 (c, fp) yrkande 5 tillRegionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser för /84anvisar ett reservafionsanslag av 21. att med bifaU tillpropositionens förslag medger att under /84 statUg kreditgarantiför lån till företag i glesbygder och för lån till anskaffning av varulagerbeviljas med sammanlagt högst , 22. att med bifall tillpropositionens förslag tiU Täckande av förluster på grund av kreditgarantiertiH företag i glesbygder m.m. för /84 anvisar ett förslagsanslagav , 23. att med bifall tillpropositionens förslag samt med res. 13-(m) avslag på motion 1982/83:1594yrkande 6 till Ersättning för nedsättning av socialavgifter för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag av , 24. beträffande sänkning avarbetsgivaravgifterna i och kommuner att avslårmotion 1982/83:2086, 25. beträffande inplacering istödområde av kommun att avslår mofion 1982/83:1537 yrkande 6, 26. beträffande inplacering istödområde av kommun res. 14 (vpk) att avslårmotion 1982/83:658 yrkande 2, 27. beträffande inplacering istödområde av kommun att avslår mofionerna 1982/83:1582yrkande 1, 1982/ 83:1513 och 1982/83:2194 yrkande 2, 28. beträffande inplacering istödområde av att avslår motion 1982/83:1046 yrkandeI, AU1982/83:23 69 29. beträffandemedelstilldelning för regionala utvecklingsinsatser i attriksdagen avslår motion 1982/83:816 i motsvarande del, 30. beträffandemedel tiU försöksverksamhet i attriksdagen avslår mofionerna 1982/83:2080 och 1982/83:2088 yrkande 1, 31. beträffande medel tillregionala utvecklingsinsatser i res. 15 (c) län m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:2088 yrkande 2, 32. beträffande regionalpolitiskaåtgärder i att avslår motion 1982/83:1537 yrkande 4, 33. beträffande medel till den s. k.Köpmanholmengruppen att avslår motion 1982/83:1529, 34. beträffande medel tillsamverkansprojekt i Mittnorden att avslår mofion 1982/83:2182, 35. beträffande åtgärdsprogram m.m. förVästernorrlands län res. 16 (vpk) att avslårmofionerna 1982/83:658 yrkande 1 och 1982/ 36. hetTä!ffat\de ätgärdsprogram förSöderhamns kommun res. 16 (vpk) att avslårmotion 1982/83:2070, -beträffande åtgärdsprogram m. m.för attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1058 i motsvarande del, 1982/83:1582yrkande 2 och 5 i motsvarande del och 1982/ 83:2194 yrkandena 1 och 3 imotsvarande del, 38. beträffande regionalpolitiskaåtgärder i att avslår mofion 1982/83:504, 39. beträffande åtgärdsprogram m.m. förBergslagen res. 17 (vpk) att avslårmofionerna 1982/83:262 i motsvarande del, 1982/83:662, 1982/83:819,1982/83:822, 1982/83:1050 i motsvarande del, 1982/83:1058 i motsvarande del,1982/83:1512, 1982/ 83:1543,1982/83:1582 yrkandena 2 och 5 i motsvarande del, 1982/83:1621 i motsvarandedel, 1982/83:2048 i motsvarande del, 1982/83:2075, 1982/83:2081 i motsvarandedel, 1982/83:2193 yrkande 1 i motsvarande del och 1982/83:2194 yrkandena 1 och3 i motsvarande del, 40. beträffande utvecklingsplan förKopparbergs län res. 17 (vpk) att avslårmotion 1982/83:1050 i motsvarande del, 41. beträffande åtgärdsprogram m.m. förVärmlands län res. 17 (vpk) att avslårmotionerna 1982/83:262 i motsvarande del, 1982/83:1621 i motsvarande del och1982/83:2048 i motsvarande 42. beträffanderegionalpolitiska insatser i län attriksdagen avslår mofion 1982/83:2193 yrkande I i motsvarande del, AU1982/83:23 70 43. beträffande åtgärdsprogram för Södermanlandslän attriksdagen avslår mofion 1982/83:2081 i motsvarande del, 44. beträffande åtgärdsprogram förStockholms län res. 18 (vpk) att avslårmofion 1982/83:1117, 45. beträffande åtgärdsprogram förSkaraborgs län attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1052 och 1982/83:1068, 46. beträffande åtgärdsprogram förnorra att avslår motion 1982/83:689, 47. beträffande regionalpolitiskainsatser i den nordbohuslänska skärgården attriksdagen avslår mofion 1982/83:1039, 48. beträffanderegionalpolitiskt stöd tUl försöksverksamhet i Små- res, 19 (vpk) land och m.m. attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1043 och 1982/83:2061, 49. beträffandesysselsättningsskapande åtgärder i kom mun attriksdagen avslår motion 1982/83:1515, 50. beträffandesysselsättningsskapande åtgärder i att avslår motion 1982/83; 2072, 51. beträffandesysselsättningsskapande åtgärder i län attriksdagen avslår mofionerna 1982/83:654 och 1982/83:1051, ' 52. beträffanderegionalpolitiska insatser i attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1048 och 1982/83:2154 yrkandena 14, 53. beträffandeåtgärdsprogram för attriksdagen avslår mofionerna 1982/83:403, 1982/83:660 och 1982/83:2126 yrkandena1, 2 och 4. Närvarande: (), (), ErikJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), () och (vpk). AU 1982/83:23 71 Riktlinjer förregionalpolitiken m. m. (mom. 1) , , (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s,27 börjar "Utskottet vill" och på s, 28 slutar "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: SomframhåUs i mofion 1594 från moderata samlingspartiet kan resultatet av denhittills förda regionalpolitiken inte sägas vara tillfredsställande. Trotsomfattande och kostnadskrävande insatser har situationen i t. ex.Norrlandslänen inte förbättrats pä något mer påtagligt sätt. länhar t. o. m. fått vidkännas en negafiv utveckling . Denhitfills förda regionalpolitiken har följakfligen haft sina begränsningar.Detta förhållande har blivit uppenbart inte minst när den ekonomiska tillväxtenavstannat och näringslivet inte kunnat expandera.