bet · G601FiU45 · 1982-12-31 00:00:00 — a. stärka den kommunala självstyrelsen och minska krångel och byråkrati irelationen mellan statliga och kommunala organ. Målsättningen med den kommandekommunala skatteutjämningsutredningen måste vara att kraftigt minskautdebiteringsskillnaderna. En strävan bör vara att det endast är skillnader iden kommunala servicen och avgiftsuttagets storlek som speglar variationerna iutdebitering och avgiftsuttag. I motion 2256 av m. (fp) föreslås att en avgift tas ut pä kommunernas hela skatteunderlag. Medlenskall användas för att finansiera skatteutjämningsbidragen till vissa kommunermed låg skattekraft (och andra bidragsgrundande faktorer). Avgiften bör enligtmotionärerna uppgå till av skatteunderlaget för såväl kommuner somlandsting. Detta skulle ge en bruttoindragning på ca . Avdessa bör ca 1 miljard återgå till landstingen enligt motionärernas förslag(enligt tidigare avsnitt) att även landstingen skulle få behålla avskatteunderlaget för juridiska personer och ca 0,2 miljarder till särskiltbehövande kommuner. Motionärernas förslag innebär en besparing på 3 miljarder.För /84 ger det 1,5 miljarder i besparing för anslaget tillskatteutjämningen om förslaget genomförs. I motion 2257 av m. (vpk) hemställs att ramarna ökas för det kommunala skatteutjämningsbidragetgenom att av medlen frän beskattningen av de juridiska persotiernatillförs skatteutjämningssystemet. I motion 2417av m. (m) föreslås att det riktade stödet som skall utgå inom ramen förskatteutjämningssystemet ökas med 100 milj. kr. jämfört med regeringens förslagtill följd av att motionärerna föreslår att bidraget till drift av kliniker förpsykiskt sjuka minskas med . Detta kan för vissa landstingge särskilda svårigheter, vilket motiverar en höjning av bidragsramen. I motion 2431 av m. (c) avvisas regeringens förslag om ett nytt bidrag på 300 milj. kr. tillrekrytering av fast anställd personal. Eftersom det ekonomiskaansvaret för den nya fasta personalen skall tas över av kommunernakan detta förslag visa sig vara en Döbelnsmedicin. Motionärerna anseratt 230 milj. kr. av dessa resurser i stället borde föras över tillskatteutjämningssystemet. Vidare anser motionärerna att konstruktionen av detföreslagna särskilda stödet är orättvis och äventyrlig. Dessa medel böri stället användas inom skatteutjämningssystemet. FiU1982/83:45 23 I proposition 90 aviseras att enparlamentarisk utredning om skatteutjämningssystemet skall tillsättas.Utskottet har vid tidigare tillfällen förordat att när översynen avgrundgarantin avslutats bör en utredning om skatteutjämningssystemettillsättas. beräknas avsluta sitt arbete kring den 1juli 1983. Utskottet tillstyrker därför att en utredning nu tillsätts.Beträffande de principer för utredningsarbetet som föreslagits i propositionenvill utskottet redovisa de sju motioner i vilka föreslås bl. a. förändradfinansiering och storlek på skatteutjämningsbidragen. Förslagen som framförs ärföljande. I motionerna 309, 1165 och 2254 begärs att en utredningtillsätts för att undersöka hur och i vilken omfattning nu utgående speciellastatsbidrag kan inordnas i den statliga skattekraftsutjämningen. I motionerna 1165, 2257 och 2435 förordas att helarespektive delar av skatteunderlaget frän juridiska personer skulle reserverasför insatser inom skatteutjämningssystemet. I motion2256föreslås en ny avgift på kommunernas helaskatteunderlag pä för att bl. a. finansiera delar avskatteutjämningssystemet. Motionerna 2417 och 2431 förordar till följd av andraförslag i mofionerna förhöjd ram för skatteutjämningssystemet. Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföraföljande. Den aviserade utredningen om skatteutjämningssystemet börha goda förutsättningar att bedöma hur samhällets resurser skall disponeras föratt sä effektivt som möjligt stödja de enskilda kommunerna. I det sammanhangetkan övervägas i vad mån ramarna för systemet kan höjas genom att specialdestineradebidrag läggs in eller genom att systemet samordnas med andra stödåtgärder, t.ex. inom regionalpolitiken. Mycket har hänt sedan systemet beslutades , ochdet uttalades redan dä att en översyn av systemet borde göras . Starka skäl talar för att en översyn nu görs avskatteutjämningssystemet. Utskottet anser det vara angeläget att i denekonomiska situation som råder effektivt fördela medlen iskatteutjämningssystemet. Det är vidare angeläget att pröva om ytterligare faktorerbör vägas in i systemet. Utskottet har inget att erinra mot vad som anförsbeträffande riktlinjerna för utredningen av skatteutjämtiingssystemet.Utskottet avstyrker därmed motionerna 309, 1165 yrkandena 2 och 3 och 2254såvitt nu är i fråga. Utskottet ställer sig tveksamt till att nu förorda att dentillfälliga åtgärden med indragning av skatteunderlaget från juridiska personerskulle permanentas och att dessa resurser skulle tillförasskatteutjämningssystemet. Bedömningen av sådana åtgärder bör anstå till dessdet i ett tidigare avsnitt aviserade utredningsarbetet om den kommunalabeskattningen av juridiska personer har slutförts. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1165 yrkande 1 och 2257 yrkande 4. FiU1982/83:45 24 Förslaget att nu införa en nyavgift pä pä det kommunala skatteunderlaget avvisar utskottet. Dettainnebär i princip att skatteunderlaget återigen begränsas. Mot ett sådantförfarande kan flera principiella betänkligheter anföras. Utskottet har bl. a.av det skälet i likhet med flertalet motionärer tillstyrkt att skatteunderlagetfrån fysiska personer till kommunerna återställs till . Vidare anser utskottet att med hänsyn till bl. a. detfinansiella läget i kommunsektorn är det inte möjligt att utan avsevärdakonsekvenser undanhålla sektorn ett belopp i storleksordningen 4 miljarderkronor. Den nya skatteutjämningsutredningen bör självfallet ha möjlighet attstudera olika tänkbara finansieringsalternativ för skatteutjämningssystemet.Med det anförda avstyrker utskottet motion 2256 yrkande 2. Medelsbehovet för anslaget tillskatteutjämningssystemet under /84 avser bidrag som utbetalasunder andra hälften av och första hälften av . Storleken av debeslutade skatteutjämningsbidragen för och de beräknade bidragen förär 1984 framgår av följande sammanställning. 3][Z 1983 1984 Kommuner Landstingskommuner Extra skatteutjämningsbidrag(varav särskild kompensation) Särskilt riktat stöd Ordinarie skatteutjämningsbidraguppgår under är 1983 till sammanlagt 9 956 milj. kr. Bidragen ärberoende av den fortsatta utvecklingen av skatteunderlaget och av de kommunalaskattesatserna . Skatteutjämningsbidraget för är vidareavhängigt de skattekraftsgarantier för kommuner och landstingskommuner som framkommervid omräkning av åldersstrukturfaktorerna. Kostnaderna kanalltså inte nu beräknas med säkerhet. Om man utgår års skattesatser och antar en visshöjning av skatteunderlaget samt att åldersstrukturen m. m. i kommuner ochlands-.tingskommuner är densamma som för kan skatteutjämningsbidragetför beräknas till 10 879 milj. kr. Föredragande statsrådet föreslåratt 85 milj. kr, anvisas till det extra skatteutjämningsbidraget. Som framgåttav vad som anförts under punkt 3 har utskottet förordat att ett särskild stödpå 300 milj. kr. bör införas för är FiU1982/83:45 25 1984 till kommuner med ett finansiellt utsatt läge. Sammantaget beräknas bidragen uppgå till 10 358 milj. kr.för år 1983 och 11264 milj. kr. för är 1984. Under /84 betalashälften av beloppen för respektive är ut. Anslaget bör därför enligt utskottetberäknas till 10 811 milj. kr. 1. beträffandeutredning om skatteutjämningssystemet attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:90 moment 7 samt motionerna1982/83:2243 yrkande 3 såvitt nu är i fråga och 1982/83:2256 yrkande 4 såvittnu är i fråga samt med avslag pä motionerna 1982/83:1165 yrkandena 2 och 3 och1982/ 83:2254 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 2. beträffande utredning omomvandling av statsbidrag till kom muner och landsting attriksdagen avslår motion 1982/83:309, 3. beträffande omfördelning avskatteinkomster till skattekraftsut jämningen attriksdagen avslår motion 1982/83:1165 yrkande 1, 4. beträffande ökning av ramarnaför det kommunala skatteutjäm ningsbidraget m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:2257 yrkande 4, 5. beträffande utformningen av ettavgiftssystem för finansiering av det kommunala skatteutjämningsbidraget attriksdagen avslår motion 1982/83:2256 yrkande 2, attriksdagen med bifall till propositionerna 1982/83:90 moment 3 och 1982/83:150bilaga 1 moment 8 såvitt nu är i fråga samt med avslag pä motionerna1982/83:2417 yrkande 6 såvitt nu är i fråga, 1982/83:2431 yrkande 18 och1982/83:2256 yrkande 5 till Skatteutjämningsbidrag till kotyxmunerna m. m. /84 anvisar ett förslagsanslag av 10 . I proposition 90 har regeringen berett tillfälleatt ta del av vad som i propositionen anförts beträffande 6. automatiken istatsbidragen m.m. till kommunsektorn. I propositionen noterarföredraganden att av statsbudgetens utgifter har direktaautomatikbindningar eller att de är föremål för reguljär FiU1982/83:45 26 pris- och löneomräkning. Statsbidragen till kommuner ochlandstingskommuner svarar för drygt en femtedel av statsutgifterna(exkl. statsskuldräntorna). För kommunsektorn täcker statsbidragen inkl. ersättningarnatill sjukvårdshuvudmännen drygt en fjärdedel av utgifterna. Bidragensomfattning medför att utvecklingen av dessa är av central betydelse för bådestaten och kommunerna. Enligt föredraganden bör den automatiska pris- ochlöneuppräkningen ersättas av en förutsättningslös diskussion om vilkabidragsnivåer som kan medges med beaktande av de samhällsekonomiskaförutsättningarna. En utgångspunkt måste vara att det inte är självklart attdet blir någon uppräkning av statsbidrag och ersättningar mellan skilda är. Föredraganden påpekar att det är viktigt attbidragssystemen omformas för att tillgodose krav på minskad detaljreglering ochökad effektivitet i den kommunala verksamhetens uppläggning. Översyner meddenna inriktning pågår vad gäller bidragen till social hemhjälp, barnomsorg ochpsykiatrisk vård samt ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen fränsjukförsäkringen. I proposition 150 redovisas attöverenskommelse har träffats om vissa bidrag och ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen. Överenskommelsen innebär en jämförelsevis begränsaduppräkning mellan åren 1983 och 1984.1 överenskommelsen ingår 200 milj. kr. föromstrukturering av den psykiatriska vården. I propositionen redovisas inriktningen för den nya stat -kommunberedningen. En av huvuduppgifterna är att aktivera översynsarbetet vadgäller de statliga myndigheternas normgivningsverksamhet. Syftet är attbegränsa den statliga detaljregleringen av verksamhet och föreslåändringar i det statliga regelsystemet som leder till effektivitetshöjningaroch kostnadsreduceringar liksom förbättrad service i den kommunalaverksamheten. I detta avsnitt behandlar utskottetde med anledning av proposition 90 väckta motionerna: 2243 av m. fl. (m) vari hemställs 3. att beträffande propositionenshemställan under punkt 6 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts, 2256 av m. fl. (fp) vari hemställs 4. att med anledning av propositionenshemställan under punkt 6 ger regeringen till känna vad i motionen anförs, 2257 av m. fl. (vpk) vari hemställs 3. att beslutar att med avslag på propositioneni motsvarande del godkänna vad som i motionen anförs om statsbidragen tillkommunerna. FiU1982/83:45 27 5. att beslutar godkännavad som i motionen anförs om avgiftsfinansiering av verksamhet. I detta avsnitt behandlas ocksåföljande under den allmänna motionstiden väckta motioner: 1154 av () vari hemställs att riksdagenuttalar att differentierade, inkomstrelaterade avgifter för statlig, och landstingskommunal service skall undvikas samt att om differentierade, inkomstrelaterade avgifter dock används, de skall relateras till disponibel inkomst och inte till bruttoinkomster, 1155 av m. fl. (m)vari hemställs att beslutar att hos regeringen begära en utredning om införandet av enhetliga redovisnings regler i den kommunala redovisningen, 1578 av () varihemställs att hos regeringen begär att propositioner som medförkommunala kostnadsökningar, direkt eller indirekt, redovisar dessa i form avsåväl konsekvensbeskrivningar som kostnadsanalyser. Vidare behandlar utskottet den medanledning av proposition 150 väckta motionen 2417 av m. fl. (m) vari hemställs 8. att hos regeringen hemställer om utredningbeträffande komplettering av upphandlingskungörelsen och kommunallagen, på sättsom anges i motionen. 1 motion 2257 av m. (vpk) anser motionärerna det illavarslande med regeringens avisering omkommande neddragningar av värdebeständigheten i statsbidragen tillkommunsektorn och den indirekt förordade mer aktiva avgiftspolitiken. Bådadessa åtgärder pekar mot en fortsatt neddragning av den kommunala verksamheten.När det gäller avgiftsfinansieringen av kommunala tjänster är avgiftsnivånsådan att en vidgning av området inte i sig är ekonomiskt intressant utan ökarfrämst krånglet. Om man väsentligt höjer taxorna så att de får ekonomiskbetydelse får den "aktiva taxepolitiken" påtagliga sociala följder.När det gäller minskad detaljreglering anser motionärerna att förvisso kan enviss överbyråkratisk detaljreglering ses över men inte i ett antytt syfte attdet skall bli fritt för kommuner att genomföra vissa sociala försämringar. I motion 1154 av ()anförs att en huvudregel bör vara att avgifter för statlig, ochlandstingskommunal verksamhet inte skall utformas som differentierade,inkomstrelaterade avgifter. Motionären menar att progressionen i avgifternaförrycker de ursprungligen gjorda FiU1982/83:45 28 fördelningspolitiska avvägningarna som sker genom denstatliga inkomstbeskattningen. Om inkomstrelaterade, differentierade avgifterändå tillämpas bör det enligt motionären vara ett absolut krav att dessa tas utpä de disponibla inkomsterna, dvs. inkomster efter skatt och bidrag. Motionärenhemställer att uttalar att differentierade, inkomstrelateradeavgifter skall undvikas samt att om de används skall de relateras tilldisponibel inkomst. I motion 1155 av m.fl. (m) anförs att den kommunala redovisningen borde vara mera enhetligtuppbyggd så att jämförelser mellan olika kommuner på grundval avredovisningsdata underlättas. Kraven pä de kommunala årsredovisningarnas informationtill kommunernas intressenter bör skärpas i förhällande till nuläget. Vidarepekar motionärerna på behovet av regler för periodisering av utgifter ochinkomster samt värderingsprinciper för tillgångar och skulder i den kommunalaredovisningen. Den ekonomiska styrningen och kontrollen av den kommunalaverksamheten har en stor betydelse för hela samhällsekonomin beroende på denkommunala expansionen. En reglering av den kommunala redovisningen har därförblivit alltmer angelägen. Regleringen bör i stora drag ansluta sig till den somgäller för aktiebolag. Om regleringen bör ske genom lag eller avtal är enlämplighetsfräga. Motionärerna hemställer att regeringen utreder införandet avenhetliga redovisningsregler i den kommunala redovisningen. I motion 1578 av ()anförs att trots finansutskottets och upprepade uttalanden om detnödvändiga i att regering och riksdag upphör med beslut som driver på denkommunala volymutvecklingen, har någon påtaglig förbättring inte skett. Motionärenpekar på beslut som får ekonomiska konsekvenser för kommunerna där dessa inteär redovisade i propositionen. Motionären hemställer att varje proposition sommedför kommunala kostnadsökningar, direkt eller indirekt, redovisar dessa iform av såväl konsekvensbeskrivningar som kostnadsanalyser. I motion 2417 (yrkande 8) av UlfAdelsohn m. fl. (m) anförs att i syfte att dämpa den kommunala sektornsverksamhet bör åtskilliga uppgifter kunna överföras till den enskilda sektorn.Motionärerna menar att gällande upphandlingskungörelse bör kompletteras så attvid varje upphandling skall prövas om förekommande egenregitillverkningerbjuder det för kommunen och dess invånare gynnsammaste alternativet. Därtillbör kommuner och landsting åläggas att pröva andra alternativ än kommunalthuvudmannaskap för t. ex. service, vård och omsorg. Motionärerna förordar atten utredning tillsätts för detta problemkomplex. FiU1982/83:45 29 Autotnatiken i statsbidragen m. m. Utskottet anser med anledning avmotion 2257 (vpk) att i det statsfinansiella läge som råder måste kraftfullaätgärder vidtas för att minska tillväxten i statens utgifter. En naturligåtgärd är då att söka minska de automatiska bindningar som finns i bidragentill kommunerna. Det är enligt utskottets mening nödvändigt medförutsättningslösa diskussioner om de olika bidragsniväerna. En omprövning avsamhällets resurser måste komma till stånd sä att medlen används inom desektorer där de bäst behövs. En automatisk uppräkning av anslagen garanterarinte att bidragen gör större nytta. Enligt utskottets mening är en kritiskomprövning av de olika statsbidragssystemen sä som aviseras i propositionerna90 och 150 snarare en garanti för att den kommunala servicen kan behållas på engod nivå än tvärtom. Utskottet anser inte att propositionens förslag kan sessom ett steg mot en avgiftspolitik som skulle leda till social utestängningfrån vissa tjänster sä som anförs i motion 2257 (vpk). En begränsning avautomatiken, en översyn av statsbidragssystemen och en effektivare hushållningmed kommunernas resurser skall inte enligt utskottets mening leda till enhöjning av avgifterna för den kommunala servicen. Syftet med begränsningen av detaljregleringen enligt vadsom aviseras i propositionen är att möjliggöra en effektivare och merrationellt utformad organisation. Med det anförda avstyrker utskottetmotion (vpk) yrkandena 3 och 5. I motionerna 2243 (m) och 2256 (fp)anförs ingen erinran mot vad som redovisats i propositionen angåendeautomatiken. Utskottet har inget att erinra motvad föredraganden anfört i propositionerna rörande automatik i statsbidragenoch begränsning av den statliga normgivningen. Utskottet anser att förslaget imotion 1154 om att relatera avgifterna till de disponibla inkomsterna innebärkraftigt ökade administrativa insatser ute i kommuner och landstingskommuner.För varje avgift inom t. ex. barnomsorgen måste således en individuellprövning ske, vilket kräver ett omfattande underlag om personens olika typer avinkomster, bidrag, avdrag m. m. Detta leder till en mycket kraftig ökning avarbetsbelastningen ute i kommunerna. Till detta kommer ett flertal tekniska problemhur man skall definiera disponibel inkomst. Skall exempelvis hushållensgemensamma disponibla inkomst räknas och i så fall hur skall man täcka in desamboendes situation. Övriga frågor man bör ta ställning till är om det är denpreliminära FiU1982/83:45 30 eller slutliga skatten som skall ligga till grund föravgiften, om tillfälliga inkomster skall medräknas och hur ofta underlaget förtaxesättningen skall kompletteras. Med hänsyn bl. a. till den ökadebyråkratisering som förslaget leder till avstyrker utskottet motion 1154. Utskottet delar motionärernasprincipiella inställning i motion 1155 om den kommunala redovisningen.Avsaknaden av enhetliga redovisningsregler inom den kommunala sektorn försvårarjämförelser mellan de olika kommunerna. Bidrag och andra ekonomiska ätgärdersom riktas till enskilda kommuner förutsätter att bedömningen av kommunernasekonomi sker på lika villkor. Det är vidare angeläget att information omkommunernas verksamhet sprids på ett enkelt och överskådligt sätt. t. ex. genomförbättrade årsredovisningar, till medborgare, anställda, företag m.m.Medborgarnas möjligheter att få en bättre insyn i den kommunala verksamheten ärav betydelse för den kommunala demokratin. Utskottet vill peka på den bokföringsförordning (SFS1979:1212) som har införts för den statliga förvaltningen. Denna ansluter istort till bokföringslagen. Det är önskvärt att en liknande enhetlighet skapaspå den kommunala sidan. Detta skulle främja kommunernas möjligheter att få enbättre kontroll över sin verksamhet och att vidta effektivitetsförbättrandeätgärder. Utskottet anser, med hänsyn till den stora samhällsekonomiskabetydelse som den kommunala sektorn har, att det är nödvändigt med enhetligareregler för den kommunala redovisningen. Utskottet anser att regeringen bör ta initiativ till attpå lämpliga sätt undersöka möjligheterna att införa enhetligareredovisningsregler för kommunerna. Vad utskottet anfört med anledning av motion1155 bör ges regeringen till känna. Utskottet delar motionärensprincipiella inställning i motion 1578 om kostnadsberäkningar av förslag somhar konsekvenser för den kommunala sektorn. Utskottet har vid flera tillfällenpåpekat att det är angeläget att statsmakterna i det löpande arbetet klarläggerolika reformers effekter på den kommunala volymutvecklingen och pä denkommunala ekonomin. När det gäller riktlinjepropositioner har åtgärdervidtagits inom för att förslagen skall så långt det ärmöjligt åtföljas av kostnadsbedömningar. Utskottet anser det självklart att deti dessa bedömningar även framgår de kommunala kostnaderna. I den revideradebudgethandboken för myndigheternas anslagsframställningar föreskrivs attförslag skall kostnadsberäknas, och dä skall särskilt uppmärksammaskonsekvenserna för bl. a. kommunerna. Detta leder till att regeringen får ettbättre underlag för kostnadsbedömningar i kommande propositioner. Utskottet anser det inte påkallat med någon ytterligareåtgärd från sida. Utskottet avstyrker därmed motion 1578. FiU1982/83:45 31 Utskottet vill med anledning avmotion 2417 (m) (yrkande 8) anföra följande. Den komtnunala upphandlingen äranpassad till de riktlinjer och regler som gäller för den statligaupphandlingen. Kommunförbunden har utarbetat normalförslag till kommunaltupphandlingsreglemente. Innebörden i den är att det är ett grundläggande kravatt myndighet vid upphandling skall iaktta affärsmässighet och objektivitet.Det anbud skall antas som med beaktande av samtliga affärsmässigt betingadeomständigheter är att anse som förmånligast för beställaren. Utskottet vill för sin del understryka att det i nuvarandeekonomiska läge är utomordentligt angeläget att den offentliga sektornsresurser utnyttjas så effektivt som möjligt. Utskottet anser att nuvarandeordning på ett tillfredsställande sätt garanterar att kommunerna affärsmässigtprövar upphandlingsfrågorna. Att införa ytterligare regleringar kan innebäraingrepp i den kommunala självstyrelsen. Utskottet avstyrker därmed yrkande 8 imotion 2417 (m). 1. beträffande automatiken istatsbidragen m. m. till kommunsek torn attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:90 moment 6 samt motionerna1982/83:2243 yrkande 3 såvitt nu är i fråga och 1982/83:2256 yrkande 4 såvittnu är i fråga och med avslag på motion 1982/83:2257 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandeavgiftsfinansiering av verksamhet att avslår motion1982/83:2257 yrkande 5, 3. beträffandeinkornstrelaterade differentierade avgifter för och statlig service attriksdagen avslår motion 1982/83:1154, 4. beträffande utredning om.införandet av enhetliga redovisnings regler i den kommunala redovisningen attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1155 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 5. beträffandekommunalekonomiska effekter av centrala beslut att avslår motion1982/83:1578, 6. beträffande utredning om komplettering av upphandlingskungörelsen m. ni. attriksdagen avslår motion 1982/83:2417 yrkande 8. FiU1982/83:45 32 Närvarande: (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (c), (), (), (vpk) ochGunnar i (s). Vid punkt 1 Den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med "Utskottet ser" och på s. 9 slutar med"och 2435" bort ha följande lydelse: Även förändringar av den komrnunalakonsumtionsvolymen påverkar det finansiella sparandet.