bet · G601TU3 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:3 om godkännande av överenskommelse mellan staten ochBroströms (prop. 1982/83:32) I proposition 1982/83:32 harregeringen () föreslagit att bemyndigaregeringen att godkänna ett avtal mellan staten och ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som anförts i propositionen. Förslaget innebär att riksdagenbemyndigar regeringen att godkänna vissa förändringar i ett mellan staten ochBroströms träffat avtal. För att bereda möjlighet att utvecklaoch förnya strategiska delar av sin linjeverksamhet bör gällande villkor förett av staten till beviljat villkorslån ändras i vissahänseenden. Statens fordran enligt det villkorslån som Broströmserhållit skall enligt förslaget sättas ned från 250 milj. kr. till 150 milj.kr., och lånet skall förräntas och amorteras först efter utgångeii av år 1989.För att underlätta en nyemission bereds möjlighet att geviss utdelning på sina aktier. I motion 1982/83:28 av AlexanderChrisopoulos m. fl. (vpk) yrkas att avslår propositionen. I motion 1982/83:38 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas likaledes att avslår propositionen. I motion 1982/83:50 av BirgerRosqvist och (båda s) yrkas att vid behandlingen avpropositionen beaktar vissa i motionen anförda synpunkter beträffandeintentionerna i svensk sjöfartspoUtik. I propositionen erinras omriksdagens beslut (prop. 1978/ 79:35, /79:9, rskr1978/79:101) om ekonomiskt stöd till bl. Det som följdhärav mellan staten och ingångna låneavtalet löper ut vid utgången avår 1983. Genom avtalet övertog staten betalningsansvaret för samrnanlagt 250milj. av fartygslån om 455 milj. kr. Detta skedde i form av en villkorligfordran på . 1 1982/83. TU1982/83:3 2 är lånet ränte- och amorteringsfritt.Därefter skall statens fordran vara räntebärande. Den skall amorteras under deår då ger utdelning på sitt aktiekapital och därvid med minst detutdelade beloppet. Om avvecklar en väsentligdel av sin svenskbaserade verksamhet skall lånet reduceras i motsvarande mån.Så länge statens villkorliga fordran kvarstår gäller, om inte staten medgerannat, detta villkor även efter avtalsperiodens utgång. Till följd av statens omfattande engagemang i Broströmshar staten vidare enligt avtalet rätt att utse en företrädare med samma rättoch möjlighet till insyn i som tillkommer en revisor. En sådanföreträdare för staten har sedermera också tillkallats. I propositionen erinras vidare omatt samarbetar med två svenska rederier (Transatlantic och )samt med två utländska rederier i trafik på inom den s. k. (). Nuvarande ACL-flotta byggdes upp ochrederierna var först med att erbjuda roll on-roll off (ro-ro) trafik mellanEuropa och . Trafiken över sliter emellertid hårt påfartygen och till detta kommer stigande energipriser vilket sammantaget harmedfört att ACL-flottan måste förnyas. Förnyelsen var för de svenskarederiernas del ursprungligen planerad till senare . Tillföljd av den optimism som sjöfartspolitiska beslut har resulterat ihar emellertid de svenska rederierna redan nu efter förfrågningar hos olikavarv slutit avtal om tre nya ro-ro fartyg för ACL-trafiken. har dock till staten och skeppsbyggnadsvarvetanmält att investeringen för deras del är beroende av att avtalet mellan statenoch ges en annorlunda utformning. På regeringens uppdrag har därförstatens företrädare förhandlat med och lämnat regeringen förslag tillnytt avtal mellan staten och i syfte att bereda rederiet möjlighetatt delta i förut nämnda investering. Förslaget till nytt avtal med utgår ifrån attden inriktning av verksamheten som har uppnått genom omstruktureringsedan år 1978 skall fortsätta och att företaget från nuvarande plattform skallkunna utvecklas. För detta krävs att företagets finansiella ställningförbättras snabbare än vad som kan förväntas utan statliga åtgärder. Den finansiella förbättringen uppnås genom att statenavstår från 100 milj. kr. av villkorslånets 250 milj. kr. Resterande del avvillkorslånet, 150 milj. kr., skall vara ränte- och amorteringsfritt intill utgångenav . För att underlätta en nyemission skall nuvarande bindningmellan utdelning och amortering av villkorslånet ersättasav ett utdelningstak. För nyemitterade aktier skall dock inget utdelningstakföreligga. Syftet med detta är att underlätta en - också från allmän synpunkt - TU1982/83:3 3 önskvärd kapitalökning hos . Efter utgången av skall vidare enligtpropositionen villkorslånet återbetalas som ett 25-årigt annuitetslån efter enpå marknadsmässiga grunder fastställd ränta. Så länge villkorslånet inte till fullo är återbetalt harBroströms förbundit sig att bibehålla sin karaktär av svensktlinjerederiföretag med inriktning på svenskt industritransportbehov. Enligt föredragande departementschefens uppfattning träffade uppgörelsen utrymme för att skall kunna vidareutvecklassom linjerederi och därigenom ge staten ett viktigt bidrag till att desjöfartspolitiska målen uppfylls. I sammanhanget erinras också om attBroströms dominerande ställning i ACL-konsortiet medför att utan investeringsbesluthela förnyelsen av ACL-flottan blir skjuten . Det är därförväsentligt även för de övriga svenska deltagarna i ACL-konsortiet att Broströmskan investera. Utskottet delar föredragandensuppfattning härvidlag. Med anledning härav och mot bakgrund jämväl i övrigt avvad som anförts i propositionen tillstyrks därför förslaget om ingående av ettnytt avtal mellan staten och . Härav följer att utskottet avstyrker motionerna 1982/83:28(vpk) och 1982/83:38 (m) i vilka - under hänvisning till resp. partiersprincipiella ståndpunkter - avslag yrkas på propositionen i fråga. I motion 1982/83:50 (s) yrkas attriksdagen vid behandlingen av propositionen beaktar vad som anförs i motionen.Motionärerna framhåller därvid att beslut bl. a.innebar ett understrykande av behovet av svensk sjöfart under,svensk flagg. Medanledning av propositionens uttalande om vikten av linjetrafik på svenskahamnar i svensk regi framhåller motionärerna att svensk regi kan vara någotannat än svensk flagg. Trafik i svensk regi kan sålunda bedrivas av svensktföretag med inhyrda utländska fartyg. Den formen av verksamhet har enligtmotionärerna inte avsetts i de av tidigare fattade besluten när detgällt statliga insatser för sjöfartsnäringen. Ett klarläggande anses därförböra göras vid riksdagsbehandlingen av det föreliggande avtalsförslaget attintentionerna i tidigare fattade beslut om statliga åtgärder för främjande avsvensk sjöfart ej ändrats. Utskottet vill med anledning häraverinra om att enligt propositionen målet för sjöfartspolitiken hgger fast.Linjetrafiken på svenska hamnar i svensk regi sägs sålunda vara av betydelseför det svenska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft. Propositionensuttalanden avses enligt vad utskottet erfarit på intet sätt innebära någotfrångående av intentionerna i tidigare riksdagsbeslut orn bibehållande avsjöfart under svensk flagg m. m. Utskottet förutsätter också för sin del att såär fallet. TU1982/83:3 4 och då syftet med motionen därmed torde få ansestillgodosett finner utskottet densamma inte påkalla någon ytterligare åtgärdfrån sida. 1. att med bifall tillregeringens förslag samt med avslag på motionerna 1982/83:28 (vpk) och 1982/83:38 (m) bemyndi gar regeringen att godkänna ett avtal mellan staten och i huvudsaklig överensstämmelse med vad föredragande departementschefen anfört, 2. beträffandesvensk sjöfart under svensk flagg m. m. att lämnar motion 1982/83:50 (s) utan vidare åtgärd. Närvarande: (), (), KurtHugosson (s), (), (), (),(), Per Stenmarck (m), (), (), (), (), (), (vpk) och (). Nytt avtal mellan staten och (mom.1) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 3 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"i fråga." bort ha följande lydelse: Utskottet vill för sin del erinra om att den statligainsatsen var ett bidrag till för att företaget skulle kunnabibehålla sin karaktär som stort svenskt linjerederi med inriktning på svenskindustris transportbehov; Företagets ekonomiska ställning har sedan år 1978förbättrats. De i propositionen nu framlagda förslagen om ändradevillkor för avtalet mellan staten och , innebärande att statensfordran nedsätts med 100 milj. kr., är emellertid enligt utskottets uppfattninginte rimliga. Utifrån principiella utgångspunkter avvisar utskottet sålundafortsatt selektivt stöd till enskilda företag. Industristödspolitiken måste fåen väsentligt ändrad inriktning vilket innebär att generella ochkonkurrensneutrala åtgärder måste användas i ökad utsträckning och selektivtstöd endast i undantagsfall. Enligt utskottets mening bör en gynnsam utvecklingvara möjlig för utan den ändring av ifrågavarande avtal som föreslåsi propositionen. Utskottet vill också erinra om att även får del avdet tidigare beslutade redarstödet. Underhänvisning till det anförda avstyrker utskottet alltså propositionen i fråga.Detta innebär i sin tur ett tillstyrkande av motion 1982/83:38 (m) samt attsyftet med motion 1982/83:28 (vpk) i huvudsak tillgodoses. Utskottet kan dockinte godta den principiella motivering härför som i sistnämnda motion anförts. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att med bifall till motion1982/83:38 (m) och med anledning av motion 1982/83:28 (vpk) avslårproposition 1982/83:32, 2.Nytt avtal mellan staten och (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "i fråga." bortha följande lydelse: Detav fastställda programmet för sjöfartspolitiken sägs ha sommålsättning att bl.a. skapa förutsättningar för att landets utrikeshandelskall kunna bedrivas på ett effektivt sätt till lägsta möjliga samhälleligakostnader. Det sägs också skapa förutsättningar för att man skall kunna tryggalandets transportförsörjning i politiska och ekonomiska nödsituationer. Vidareframhålls det, att programmet syftar till att ta till vara sjöfartensmöjligheter att som konkurrenskraftig exportnäring stärka betalningsbalans.De tidigare borgerliga regeringarna betonade också att - för att den svenskarederinäringen skulle kunna utvecklas i sunda former och konkurrensen intesnedvridas - staten bör avhålla sig från att etablera sig som rederiägare. Denu nämnda riktlinjerna har legat till grund för den borgerligt förda politikenpå området. Dessa bygger på en obegränsad tilltro till de friamarknadskrafternas förmåga att själva lösa sina problem. De bygger vidare påövertygelsen dels att marknadshushållningens egen dynamiska utveckling alltidsker i sunda former, dels att den alltid sammanfaller med samhällets intressen. Kriseninom sjöfartsnäringen, liksom redarnas privatkapitalistiska marknadsanpassningoch profitjakt låter sig emellertid inte påverkas av olika regeringars frommaförhoppningar och önsketänkande. Därför står rederinäringen 1982 med en svenskhandelsflotta som tonnagemässigt är kraftigt decimerad och som uppgår tillendast av flotta. Antalet ombordanställda har reducerats med 10000 till 15 000 personer. Utvecklingen har medförtstora samhälleliga kostnader i form av såväl uteblivnaskatter och arbetsgivaravgifter som iitebliven produktionskapacitet och -framför allt - en ökad arbetslöshet bland sjöfolket. Dennu framlagda jjropositionen är ett led i den borgerhgasubventione-ringspolitiken gentemot storfinansen. Utskottet är för sin del avden bestämda uppfattningen att sjöfartens problem inte kan lösas med denhittills praktiserade subventioneringspolitiken. Åtgärder av helt annat slagtorde sålunda erfordras. I avvaktan påförsläg härom finner sig utskottet intekunna godta den nu framlagda propositionen och avstyrker därför densamma. Detanförda innebär ett tillstyrkande av motion 1982/83:28 (vpk) samt att syftetmed motion 1982/83:38 (m) i huvudsak tillgodoses. Utskottet kan dock inte godtaden principiella motivering härför som i sistnämnda motion anförts. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att med bifall till motion 1982/83:28(vpk) och med anledning av motion 1982/83:38 (m) avslår proposition 1982/83:32,