bet · G601JuU20 · 1982-12-31 00:00:00 — Inriktningen i stortav polisverksamheten och därav föranledda omfördelningsfrägor bör alltså prövasav statsmakterna. Det kan enligt utskottets mening uppenbarligen inte vara enuppgift för polisberedningen att befatta sig med frågor om det praktiskagenomförandet av statsmakternas framtida beslut om eventuella omfördelningar.En annan sak är att polisberedningen har att närmare behandla vissa frågor somgäller själva beslutsstrukturen inom polisväsendet rörande prioriteringar m.m. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion 888 i här behandlade delar. I motion 2158 förespråkas att omfördelningen avpolismanstjänster sker på så sätt att av de ca 50 tjänster som enligtbudgetpropositionen är avsedda för ekonomisk brottslighet 20 avdelas förkvarterspolisverksamhet. Syftet med kvarterspolisverksamheten är att på siktnedbringa brottsligheten eller att åtminstone hindra att den ökar.Verksamheten har bl. a. till ändamål att förbättra förhållandet mellanallmänheten och polisen. Utskottet har uttalat sig föratt verksamheten bör byggas ut (se JuU 1980/81:33 s. 13 och där angivnabetänkanden samt JuU 1981/ 82:43). F. n. finns kvarterspoliser i 68 polisdistrikt. Sammanlagtfinns det nästan 400 kvarterspolistjänster. a. polisdistriktbedrivs s. k. områdespolisverksamhet, som påminner omkvarterspolisverksamheten. beslutade senast för /81 om enförstärkning av kvarterspolisverksamheten. Beslutet innebar att organisationentillfördes ytteriigare 10 tjänster (prop. 1979/80:100 bil. 5, JuU 24 p. 3,rskr 182). har organisationen inte tillförts någranya tjänster. Enligt utskottets mening är kvarterspolisverksamheten mycketvärdefull både från brottsförebyggande synpunkt och för tillgodoseende avallmänhetens behov av bättre kontakt med polisen. Utskottet kan i likhet medvad som tidigare skett principiellt ansluta sig till önskemålet om attverksamheten byggs ut. Det statsfinansiella läget medger dock inte attorganisationen för nästa budgetår tillförs några nya tjänster. Utskottet anserdet inte heller välbetänkt att, såsom föreslås av motionärerna, begränsainsatserna mot den ekonomiska brottsligheten för att förstärkakvarterspolisorganisationen. Utskottet avstyrker således bifall till motion2158 i denna del. JuU 1982/83:20 12 Itvå motioner tas upp frågor med anknytning till polisens resurser förbekämpande av den ekonomiska brottsligheten. Imotion 888 förespråkas en förstärkning av resurserna, bl. a. genom en fortsattutbyggnad av de ekonomiska rotlarna. I motion 1605 begärs bl. a. att man skallgöra kraftfulla insatser för att slutföra det stora antalet ärenden rörandeekonomisk brottslighet i vilka brottsutredning inte ens påbörjats. Utskottet vill inledningsvis understryka att denekonomiska brottsligheten utgör ett stort samhällsproblem, kanske ett av vårtids största kriminalpolitiska problem. Det är därför ytterst angeläget attsamhället sätter in kraftfulla åtgärder på alla områden för att motverka denekonomiska brottsligheten. Visserligen kan det sägas att åtskilliga åtgärder iden riktningen har vidtagits , men de har på det hela tagetinte varit tillräckliga för att vända utvecklingen. Betydligt effektivareåtgärder än de vidtagna behövs därför. Avdessa skäl har regeringen beslutat tillkalla en särskild kommissionför att utveckla ett samlat program mot den ekonomiska brottsligheten ochskatteflykten. De åtgärder som blir aktuella för kommissionen är av många olikaslag. Kommissionen bör enligt sina direktiv (Dir. 1982:101) bl. a. överväga hurman genom aktiva forskningsinsatser skall kunna få bättre kunskaper om denekonomiska brottslighetens former och utbredning samt lägga fram förslag omförbättrad information till företag och allmänhet om gällande regler. Andrahuvuduppgifter är att lägga fram förslag till effektivisering av myndighetskontrollenpå olika områden bl. a. inom taxerings- och uppbördsverksamheten samt attundersöka hur samarbetet mellan kontrollmyndigheterna kan förbättras, bl. a. iform av en bättre samordning på skatte- och valutaområdet och av registreringenav näringsverksamheten för inbetalning av preliminär skatt, mervärdeskatt ocharbetsgivaravgifter. Ytterligare en viktig fråga för kommissionen är attöverväga resurstilldelningen till de myndigheter som i första hand ärengagerade i kampen mot den ekonomiska brottsligheten och utnyttjandet avbefintliga resurser. Ikampen mot den ekonomiska brottsligheten spelar självfallet polisens arbete encentral roll. Det är därför angeläget att polisen ges erforderligaresursförstärkningar. har polisen tillförtssammanlagt 136 tjänster för bekämpande av den ekonomiska kriminaliteten. Somframgår av det som sagts föreslås för nästa budgetår att genomomfördelningar ytterligare ett 50-tal polismän sätts in i kampen mot denekonomiska brottsligheten. Inompolisväsendet har, för att bekämpa bl. a. den ekonomiska brottsligheten,tillskapats en särskild organisation i form av ekonomiska rotlar. JuU1982/83:20 13 Sådana rotlar finns f. n. förutom vid i de tre storstäderna och på ytterligare 13 orter i landet. somenligt budgetpropositionen ytterligare polismän för nästa budgetår föreslås bliavdelade för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten föreslås att sex nyaekonomiska rotlar inrättas. Departementschefen upplyser vidare att deekonomiska rotlarna skall förstärkas även på den administrativa sidan. Isammanhanget bör framhållas att utredningar avseende ekonomisk brottslighetsker inte bara vid de ekonomiska rotlarna utan även vid andra enheter inompolisen, såsom bedrägerirotlarna och, i , skattero-teln. Vid bedömningen av önskemålen om att ytterligare resurserutöver dem som föreslås i budgetpropositionen skall tillföras polisen för attbekämpa den ekonomiska brottsligheten nödgas utskottet konstatera att detstatsfinansiella läget inte medger att så kan ske. Den möjlighet som står tillbuds när det gäller att förstärka polisens insatser på området är att såsomföreslås i budgetpropositionen göra omfördelningar av tillgängliga resurser.Vid ställningstagande till hur omfattande omfördelningar som bör göras måsteenligt utskottets mening behovet av förstärkningar vägas inte bara mot andraangelägna sådana behov utan också mot de praktiska möjligheterna att rekryteralämpliga polismän till de aktuella befattningarna. Kommissionen mot ekonomiskbrottslighet har i sammanhanget också en betydelsefull uppgift när det gälleratt överväga resurstilldelningen till bl. a. polisen. Med hänvisning till det anförda kan utskottet f. n. inteförorda att ett större antal polismän sätts in i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten än som föreslås i budgetpropositionen. Med det sagda avstyrkerutskottet bifall till motion 888 i denna del och motion 1605 i denna del. I motion 289 förordas att enekonomisk rotel inrättas i polisdistrikt. För att bekämpa bl. a. den ekonomiska brottsligheten ärinom polisen en särskild organisation i form avekonomiska rotlar under uppbyggnad. De ekonomiska rotlarna har länen somprimärt verksamhetsområde. Sådana rotlar finns f. n. förutom vid i 16 polisdistrikt (, , , , ,, , , , , , , , ,och ). För nästa budgetår föreslås som sagts attytterligare polismän sätts in i kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Departementschefen uppger att han i samband med utfärdande av regleringsbrevför polisväsendet ämnar föreslå regeringen att i enlighet medrikspolisstyrelsens önskemål därom ytterligare sex ekonomiska rotlarinrättas. JuU 1982/83:20 14 styrelsenanförde i sin anslagsframställning för /84 att nya ekonomiskarotlar borde inrättas i , , , , ochNyköpings polisdistrikt. I budgetpropositionen uttalar departementschefen intenågot om var de ekonomiska rotlarna lämpligen bör inrättas. Imotionen anförs att det vid utredning av ekonomisk brottslighet krävs ett närasamarbete med olika länsmyndigheter; en ekonomisk rotel bör därför hellreinrättas i residensstaden än i . Utskottetfinner det angeläget att nya ekonomiska rotlar tillkommer också under nästabudgetår. I vilka polisdistrikt ekonomiska rotlar skall inrättas ankommer detpå regeringen att besluta. Därvid beaktas givetvis behovet av en nära ochfortlöpande samverkan med sådana myndigheter som kan lämna upplysningar avvärde för spanings- och utredningsarbetet. Vägledande för ett ställningstagandei frågan måste emellertid vara att de ekonomiska rotlarna tillförs depolisdistrikt där behovet av sådan rotel är störst, och i detta hänseende börriksdagen inte göra något särskilt uttalande. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet bifall till motion 289. I motion 888 föreslås att man ser över utbildningenoch rekryteringen av polismän som sysslar med att bekämpa ekonomisk brottslighet.Av särskilt intresse är enligt motionärerna att inrikta rekryteringen avpolisaspiranter på bl. a. personer med ekonomisk utbildning eller med särskiltintresse för spaning och utredning av ekonomiska brott. Motionärerna anserockså att polisorganisationen bör ytterligare förstärkas med personer som haren kvalificerad ekonomisk och/eller juridisk utbildning. Detta bör ske genomdirektrekrytering. Även anlitande av konsulter för vissa utredningsuppgifterbör enligt motionärerna kunna prövas. Motionärerna anför vidare att medel försärskild utbildning av polismän i fråga om ekonomisk brottslighet inte börberäknas som engångsanvisning vilket är fallet enligt budgetpropositionen;medel bör ställas till förfogande till dess utbildningsbehovet är tillgodosett. Frågorliknande dem som tas upp i motionen behandlades av utskottet ianslutning till beredningen av anslaget till lokala polisorganisationen (JuU1981/82:38). Såsom utskottet då framhöll gäller den organiserade och denekonomiska brottsligheten ofta förfaranden som är mycket svära att utreda.Utredningsarbetet ställer därför stora krav på kunnande bl. a. i ekonomiskaoch rättsliga frågor. Utredningar av komplicerade transaktioner av olika slagkan i många fall kräva medverkan av kvalificerad ekonomisk expertis. För atttillgodose polisens behov pä området har för innevarande budgetår medelanvisats för fyra tjänster för kvalificerade ekonomer. Vid det åretsbudgetberedning sade sig utskottet utgå JuU 1982/83:20 15 frånatt regeringen även söker få till stånd förstärkningar av detta slagi den mån det bedöms lämpligt. Förnästa budgetår avses enligt budgetförslaget polisväsendet inte bli tillförtnågon ytterligare tjänst för ekonom. Däremot tillförs åklagarväsendet en sådantjänst. Enligt utskottets mening måste i det rådande statsfinansiella lägetbehovet av nya tjänster prövas mycket noga, oavsett om en tjänst skallfinansieras genom anslagshöjning eller genom omfördelningar av befintligaresurser. Utskottet anser att större erfarenheter av de ekonomtjänster somnyligen tillförts polisen måste avvaktas innan man tar upp frågan om behovet avytterligare sådana tjänster inom polisväsendet. Med det sagda avstyrker utskottetbifall till motion 888 i denna del. Beträffande motionsförslaget om att man inompolisen bör anlita konsulter för vissa utredningsuppgifter skall här sägas attmöjligheter härtill redan finns. De medel som upptas under anslagsposten Vissakostnader för förundersökning m. m. kan tas i anspråk för bl. a. anlitande avutomstående experter från t. ex. revisionsbyråer. För nästa budgetår föreslåsi budgetpropositionen en höjning av denna anslagspost med ca 1,1 milj. kr. tillsammanlagt mer än 8,5 milj. kr. Utskottet utgår från att dessa medel kommer attanvändas på ett sätt som bäst tjänar polisens verksamhet, och i detta hänseendebör utskottet inte med anledning av motionsönskemålet göra några uttalanden.Utskottet avstyrker därmed bifall till motion 888 i här berörd del. Medel för särskild utbildning av den personal somskall syssla med bekämpning av ekonomisk brottslighet beräknas för nästabudgetår till . Enligt motionärerna bör medel för ändamålet inteberäknas som engångsanvisning, utan resurser bör ställas till förfogande tilldess utbildningsbehovet är tillgodosett. Enligt utskottets mening saknas detskäl att i förevarande sammanhang uttala sig om vilka resurstilldelningar föraktuell utbildning som bör göras för tiden efter /84. Ställningstagandethärtill har sin naturliga plats i det ordinarie planerings- och budgetarbetetavseende resp. budgetår. Motion 888 i denna del bör alltså avslås. När det sedan gäller motionsönskemålen om att förpolisutbildningen finna nya rekryteringsvägar vid sidan om de nuvarande till tjänst inom polisväsendet vill utskottet först peka pä att olika frågorrörande polisutbildningen var aktuella i samband med polisreform. Genomden reformen lades fast riktlinjer för polisutbildningen (prop. 1980/ 81:13 s.124, JuU 24, rskr 210). Riktlinjerna innefattade ett principförslag om en nysammanhållen grundutbildning. Hittillsvarande assistentkurs och inspektörskursI som utgör vidareutbildning tas bort ur utbildningsgången. Behovet avvidareutbildning skall i stället tillgodoses genom JuU1982/83:20 16 a. funktionsinriktade specialkurser. Till sådanakurser är att hänföra specialutbildning i t. ex. trafikövervakningstjänst,kvalificerad utredningsverksamhet beträffande ekonomisk brottslighet ochkriminalteknik. Enligt vad departementschefen uttalade i samband medpolisreformen (prop. s. 128) skulle de funktionsinriktade specialkursernauppenbarligen komma att spela en mycket viktig roll i det nya systemet,eftersom behovet av fortbildning för speciella uppgifter är framträdande påvissa områden. Det sagda gällde i synnerhet de polismän som avdelas för spaningmot och utredning av kriminalitet som kan hänföras till den organiserade ochden ekonomiska brottsligheten. Här skall tilläggas att olika frågor rörandepolisutbildningen undersöks närmare av polisberedningen (Ju 1981:02). Som utskottet har sagt gäller den organiseradeoch den ekonomiska brottsligheten ofta förfaranden som är kvalificerade ochmycket svåra att utreda. Detta ställer naturligtvis krav på att den personalinom polisen som handhar spaning och utredning rörande den ifrågavarandebrottsligheten har en för ändamålet lämplig utbildning. a. genom de nyssnämnda funktionsinriktade specialkurserna får polisen utbildning på detekonomiska området som svarar mot dessa krav. I sammanhanget vill utskottetockså framhålla att man såväl vid utbildning av polispersonal som viddirektrekrytering av personal för speciella funktioner måste hålla i minnet attden brottslighet som det här gäller rör fält som är under en ständigutveckling. Detta ställer krav på aft bl. a. utbildningen är anpassbar tillolika uppkommande situationer. När utskottet behandlade frågor av samma slagsom här är aktuella ställde sig utskottet tveksamt till behovet av nyarekryteringsvägar inom polisutbildningen och uttalade att motionsönskemålenhärom delvis innebar ett frångående av ställningstagande rörande polisutbildningeni samband med polisreform, något som utskottet inte villeställa sig bakom. Utskottet ansåg emellertid aft de aktualiserade frågornahade en viss anknytning till de frågor som polisberedningen har att närmareundersöka. Beredningens arbete beträffande utbildningsfrågorna borde enligtvad utskottet framhöll avvaktas innan ställning togs till behovet av nyarekryteringsvägar inom polisutbildningen (JuU 1981/82:38 s. 21). Vid bedömningen av önskemålen i motion 888 finnerutskottet inte skäl fill annan uppfattning än den som utskottet hade förraåret. Utskoftet avstyrker därför bifall till motionen i här behandlad del. I tre motioner tas upp frågor som gäller polisens resurserför att bekämpa narkotikabrottsligheten. Det gäller motion 716 vari begärs bl.a. att narkotikarotlarna skall förstärkas, lämpligen genom omfördelningar avtjänster från trafikövervakningsverksamheten. I motion 839 förespråkas JuU1982/83:20 17 att narkotikarotlar inrättas i alla större polisdistrikt.Vidare begärs i den motionen en ökad medelsanvisning för nästa budgetåravseende 20 nya polistjänster för bekämpande av narkotikabrottsligheten. Imotion 1206 berörs narkotikasituationen i , och motionären villatt tillräckliga medel skall ställas till förfogande för att bekämpa narkotikamissbruketi länet. Utskottet vill inledningsvisunderstryka att det är med stor oro som utskottet ser på den utbredningnarkotikamissbruket har i samhället och på den utveckling avnarkotikabrottsligheten som svarar häremot. Antalet narkotikabrott som kommittill polisens kännedom har ökat dramatiskt i förhållande till år 1979.Ökningen har fortsatt . Förär 1982 visar den preliminärastatistiken dock att antalet rapporterade brott ökat i mindre omfattning. Ävenom det är vanskligt att av de statistiska uppgifterna dra några säkraslutsatser om den faktiska brottsligheten på området torde det dock vara ställtutom allt tvivel att det förekommer en omfattande narkotikakriminalitet ilandet. Innan utskottet går in pä frågan om polisensnarkotikabekämpning bör det först sägas att har lagt fast att kampenmot narkotikamissbruket skall föras inom alla samhällsområden (prop.1977/78:105, SoU 36, rskr 363). har också åtskilliga åtgärdervidtagits i kampen mot narkotikan. I syfte att få till stånd ytterligarekraftfulla åtgärder för att stoppa narkotikamissbruket har regeringen nyligentillkallat en kommission för att samordna insatserna. Kommissionen, som skallha avslutat sitt arbete före utgången av detta år, har fått vida ochlångtgående direktiv (Dir. 1982:100). Här skall endast nämnas att kommissionenhar att lägga fram förslag om bl. a. insatser genom polisväsendet som syftartill att all illegal narkotikahantering i landet uppdagas och beivras.Kommissionen skall i förekommande fall också lägga fram förslag tillomprioriteringar av samhällets resurser på området. har också skett en utbyggnad av polisensresurser för att bekämpa narkotikabrottsligheten. harpolisen tillförts sammanlagt 120 tjänster i kampen mot denna brottslighet. Nära400 polismän är därmed sysselsatta med enbart spaning och utredning avnarkotikabrott. Även på det organisatoriska området har det inom polisenvidtagits åtgärder i syfte att komma till rätta med narkotikabrottsligheten.Bl. a. har särskilda narkotikarotlar inrättats i hela landet. Dessa rotlarfinns i 24 polisdistrikt och har länen som primärt verksamhetsområde. Därutöverfinns också lokala narkotikarotlar i sex polisdistrikt (, ,, , och ). Även inom rikskriminalsektionenvid finns en särskild narkotikarotel. Tillkomsten av dessarotlar, som har skett successivt, har medfört att det kompliceradearbetet med att utreda narkotikabrottslighe- 2 1982/83 7 saml. JuU1982/83:20 18 ten har kunnat göras effektivare. Också i fråga om det internationella polisarbetet motnarkotikabrottsligheten sker från svensk sida en fortlöpande förstärkning avinsatserna. I det internationella samarbetet spelar en betydelsefullroll. generalsekretariat fungerar som en informationscentral för deninternationella narkotikabekämpningen. ,där bl. a. svenska polismän tjänstgör, har till uppgift att samordna detinternationella polisarbetet mot narkotikabrottsligheten och att samla inuppgifter som kan kartlägga den illegala narkotikatrafiken. Svenska polismän finns stationerade i Haagoch som sambandsmän för narkotikabekämpningen. har Sverigeen polisman stationerad i och, , också en i . Ensambandsfunktion för kontakter med har också inrättats. Vidare skersamarbete beträffande narkotikasambandsmän mellan de nordiska länderna. I sammanhanget förtjänar det också att nämnas det sambandsom föreligger mellan den grövre narkotikabrottsligheten och den ekonomiskabrottsligheten. Polisväsendets insatser mot den ekonomiska brottsligheten bördärför inte glömmas (se framställningen i det föregående under rubrikenEkonomisk brottslighet). I fråga om polisens resurser mot narkotikabrottslighetenför nästa budgetår föreslås i budgetpropositionen inga särskilda åtgärderunder anslaget till polisväsendet. Däremot tas under anslaget A 2.Justitiedepartementet upp 15 milj. kr. för de åtgärder som kan bli aktuellatill följd av förslag från . Utskottet anser i likhet med departementschefen och ilinje med vad som anförs i motionerna 716 och 839 att kampen motnarkotikabrottsligheten bör ges en fortsatt hög prioritet inom polisväsendet.Med tanke på det statsfinansiella läget är det av särskild vikt att de resursersom står till buds används på de områden där de kommer till största nytta.Härvidlag har en betydelsefull uppgift. Enligt utskottetsmening bör utskottet inte nu med anledning av motionsönskemålen göra någrauttalanden om förstärkningar av polisens resurser för narkotikabekämpningen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 716 ochmotion 839 i här behandlade delar. När det härefter gäller den imotion 1206 berörda frågan om narkotikabekämpningen i skallförst sägas följande. 1 en undersökning som publicerats i enrapport från brottsförebyggande rådet (BRÅ Rapport 1981:4) beskrivsnarkotikamissbruket i . I rapporten behandlas ocksånarkotikamissbrukarnas kriminalitet. Enligt vad som sägs i rapporten är deproblem som undersökts inte speciellt oroande just i , de äroroande i hela samhället. JuU 1982/83:20 19 Utskottet vill för sin del framhålla att frågan omatt lokalt eller regionalt tillgodose särskilda medelsbehov prövas i vanligordning av och då det kan bli aktuellt medanslagsöverskridanden av regeringen. Också önskemålen om resursförstärkningarför narkotikainsatser inom polisdistrikten i får enligtutskottets mening prövas i sådan ordning. Det kan enligt utskottets meningknappast vara en uppgift för att prioritera mellan olika medelsbehovsom kan föreligga i olika delar av landet. Utskottet avstyrker därmed bifalltill motion 1206. I motion 1592 tas upp enfråga om polisens regionala organisation. Isamband med att beslutade riktlinjer för en reform i fråga ompolisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. 1980/81:13, JuU24, rskr 210) behandlades också utförligt principerna för organisationen av denregionala polisverksamheten. Utskottet godtog de riktlinjer för den regionalapolisverksamheten utanför storstadsdistrikten som departementschefen dragitupp, innebärande bl. a. att den regionala polisorganisationen skall behålla sinanknytning till länsstyrelserna och att länspolischeferna med en förstärktställning skall förbli tjänstemän i länsstyrelserna. Beträffande Jämtlandslän, det enda län som består av enbart två polisdistrikt, uttalade utskottetdock en betydande tveksamhet inför att tillämpa dessa riktlinjer ochifrågasatte om en ordning med en länspolischef och två polisdistrikt kundevara ändamålsenlig. Utskottet ansåg att polisberedningen förutsättningslöstnärmare borde överväga denna sak och förordade att som sin mening gavregeringen detta till känna. Vadbeträffar anslöt sig utskottet till den i propositionenföreslagna lösningen som innebar bl. a. att bildar ett endaregionalt verksamhetsområde och att befattningarna som länspolischef ochpolismästare i förenas till en tjänst. Ifråga om fann utskottet skälen för en ordning liknandeden som avsägs för så starka att utskottet ansåg att en sådanordning måste införas också där. Utskottet förordade att som sinmening gav regeringen det anförda till känna. Närdet gäller godtog utskottet den ordning som föreslogs ipropositionen och som inte innebär några genomgripande förändringar iförhållande till vad som gäller f. n. Erfarenheterna från den nya ordningen iStockholms- och Göteborgsområdena borde emellertid studeras för att senareligga till grund för fortsatta överväganden beträffande . Det sagdaborde enligt utskottet som sin mening ge regeringen till känna. Polisberedningen harnumera lagt fram preliminära förslag beträffande JuU 1982/83:20 20 bl.a. den regionala polisorganisationen i , och länsamt (Ds Ju 1982:68). Förslagen innebär bl. a. att befattningensom länspolischef förenas med tjänsten som polismästare i länets residensstad.Polisberedningen kan enligt uppgift förväntas lägga fram slutliga förslag ifrågorna .