bet · G601KrU24 · 1982-12-31 00:00:00 — 16. att till anslaget Förvärv av konst förstatens byggnader m. m. anvisar . utöver vad regeringen föreslagit. Från anslaget bekostas sådana förvärv av konst tillstatens byggnader och andra lokaler för statliga myndigheter som beslutas avstatens konstråd. Till dessa ändamål har för /83 anvisats Utöver beställningar som är möjliga inom anslagets ram får konstrådetinnevarande budgetår beställa konst intill ett belopp av högst 6,6 milj. kr.för betalning under följande budgetår. Under budgetaret 1982/83 disponerarkonstrådet . under detta anslag för beställningar hos . Frånanslaget utgår vidare bidrag med sammanlagt . för konstinköp tillfolkparker, folkets hus, bygdegärdar och nykterhetsorganisationernassamlingslokaler. 1proposifionen föresläs att anslaget förs upp med . För statenskonstråds inköp av konst beräknas . Vidare föreslås att konstrådetenligt samma principer som gäller för innevarande budgetår bör medges attutöver beställningar som blir möjliga inom anslagets ram beställa konst tillett belopp av högst 6,8 milj. kr. för betalning under följande budgetår. KrU 1982/83:24 43 bör tillförsäkrasstöd genom att ett visst belopp av de medel för konstinköp som statens konstråddisponerar används för beställningar hos . Enligtpropositionen beräknas bidraget för konstförvärv fill samlingslokaler ochfolkparker till . Vissa uppgifter om den s.k. e n p r o c en t s r e g e 1 n Bildkonstnärerna drabbades mycket hårt av denekonomiska krisen . Mot denna bakgrund introducerades på initiativav dåvarande chefen för är 1937 efterförslag i proposition 1937:157 den s. k. enprocentsregeln för att beredavidgade arbetsuppgifter för svenska bildkonstnärer. 1 propositionen anfördesatt vid beviljande av. anslag till statliga byggnader regelmässigt i anslagetborde inbegripas ett icke alltför ringa belopp till konstnärlig utsmyckning,givetvis under förutsättning att sådan utsmyckning med hänsyn till byggnadensart och belägenhet lämpligen borde äga rum. Bidraget skulle inte generelltfastlåsas vid ett visst procenttal utan bestämmas från fall till fall men detborde dock i allmänhet inte understiga en procent av byggnadskostnaderna. Efterförslag i propositionen inrättades konstrådet (numera ) föratt biträda och ge råd till den myndighet som omhänderhade byggnadsföretaget.Konstrådet skulle bestämma hur disponibla medel skulle fördelas på olika slagav arbeten, såsom skulptur, staffiikonst osv. Vidare skulle rådet verka för attredan uppförda statliga byggnader skulle bli föremål för utsmyckning. Underde närmast följande två budgetåren beviljade medel till konstnärligutsmyckning av stafiiga byggnader i enlighet med den beslutadeordningen. Krigsutbrottet och den ekonomiska polifik, som föranleddesdärav, medförde ett avbrott i medelsanvisningen till konstnärlig utsmyckning avstatliga byggnader. Bortsett från två specialfall under åren 1945 och 1946återupptogs den sålunda avbrutna medelsanvisningen inte . /48 återupptogs principen att mera regelbundet anvisa medel tillkonstnärlig utsmyckning. Medelsanvisningen fick emellertid en annan form än dendittills tillämpade. Den tidigare länkningen mellan byggnadskostnaderna ochanslaget till utsmyckning upphävdes och i stället anvisades ett fixerat beloppför resp. budgetår under ett anslag benämnt Konstnärlig utsmyckning av statligabyggnader. Anslagetsvarade inte mot de ambitioner som angivits , dvs. att medlen tillkonstnärlig utsmyckning inte borde understiga en procent avbyggnadskostnaderna. Detta har vid upprepade tillfällen givit anledning tillmotioner med yrkanden om ett återinförande av enprocentsregeln, resp. att dennaregel skulle vara riktningsgivande för anslagets storlek. KrU 1982/83:24 44 riksdag begärde med anledning avmotionsvis framförda förslag ett återinförande av enprocentsregeln. Fråganhärom togs upp till behandling i proposition 1963:103 angående vissa anslagtill stöd ät konstnärlig verksamhet m. m. Därvid förklarade föredragandestatsrådet att han inte var beredd att framlägga något ändringsförslag. Detframhölls i sammanhanget att principbeslut var betydelsefullt främstav det skälet att beslutet framstod som en garanti för att konstnärligutsmyckning skulle ingå som ett normalt led i den statligabyggnadsverksamheten. Som skäl för ett fasthållande vid det fillämpade systemetanförde föredraganden bl. a. att behovet av utsmyckning måste prövas i varjesärskilt fall med hänsynstagande till byggnadens arkitektur, ändamål ochbelägenhet samt att ett särskilt anslag på driftbudgeten medgav en sammanhållenprövning av utsmyckningsanslagets omfattning och fördelning både frän deanslags-beviljande myndigheternas och från konstrådets sida. Riksdagenbiföll den nämnda propositionen i förevarande del. Därefter väckta mofioner omåterinförande av enprocentsregeln har inte vunnit bifall. Anslagetomrubricerades /67 till Förvärv av konst för statens byggnader.Numera används anslaget även för inköp av konst till av staten förhyrda lokaleroch benämns Förvärv av konst för statens byggnader m. m. Kulturrådettog i betänkandet (SOU 1975:14) Konstnärerna i samhället avstånd från tanken päatt enprocentsregeln fastställs i lag eller författning och anförde bl. a.följande (s. 341). Även om en stadfäst regel endast skulle avse densamlade statliga nybyggnationen kvarstår flera nackdelar. Vifinner att procentregelns princip hur väl den än motiverades en gäng avEngberg inte ligger i linje med den kultursyn som gäller . Kulturvärdenabör i alla sammanhang integreras med andra behov. De bör inte stadfästas iformer liknande dem man kräver när det gäller procentregeln. På miljöområdethaltar därtill denna princip i vissa avseenden. Integrationskravet innebär attde miljöskapande insatserna i första hand måste komma in på projekteringsstadietdå byggnadskostnaderna ännu inte är kända. Mera traditionella former avutsmyckningar behövs visserligen alltjämt och därtill i ökad omfattning, meninte heller dessa behov bör rimligtvis knytas till byggnadskostnaderna dä deskiftar starkt mellan olika typer av byggnation. Därtill kommer den väsentligainvändningen att procentprincipen inte är tillämplig pä redan existerandebyggnader vilka ofta är särskilt underförsörjda i konstnärligt avseende. Entillämpning av procentprincipen kan vidare verka negativt för konstnärerna itider då byggnadsverksamheten minskar. Deframförda argumenten är i princip också tillämpliga mot en enpro-centsregel sominte är stadfäst. Andelen en procent kan inte sägas representera något"verkligt" behov av konstinslag i offentliga lokaler. Vi befarar attett fastläggande av en procentregel kan leda till att debatten fokuseras pådenna punkt, varför de väsentliga frågorna som rör möjligheterna att införlivakonstnärliga värden med samhällsmiljön kan komma i bakgrunden. KrU 1982/83:24 45 I brist på kriterier för hur stort det konstnärligainslaget i nybyggnader bör vara för att en rimlig konstnärlig nivå kan ansesvara uppnådd, kan det dock vara praktiskt att ha en beräkningsschablon för detotala insatsernas storlek . Som en sådan schablon skulleenprocentsregeln kunna tjäna. Detta fär dock endast gälla under förutsättningatt de konstnärliga och miljögestaltande aspekterna blir avgörandeoch att de starkt varierande behoven mellan olika byggnader beaktas. betänkande behandlades i proposition1975/76:135 om den statliga kulturpolitiken 3. Med anledning av en mofion togkulturutskottet upp frågan om den s. k. enprocentsregeln. Utskottet anförde isitt av godkända betänkande KrU 1975/76:35 att regelns störstabetydelse legat däri att den medverkat till att principen att samhällsmiljönskall inrymma konstnärliga inslag numera kommit att allmänt accepteras. Vidareanförde utskottet (s. 44). En anknytning av medelsanvisningen för konstförvärvtill kostnaderna för statlig nybyggnation synes emellertid ligga mindre väl ilinje med den kultursyn som gäller . En väsentlig invändning motprocentregeln är att den inte är tillämplig pä redan existerande byggnader,vilka ofta är underförsörjda i konstnärligt avseende. Vidare riskerar man genominförande av en procentregel att ställa de konstnärliga och miljöskapandeaspekterna i bakgrunden till förmån för ett schablonmässigt betraktelsesätt.Ett riksdagsbeslut om att procentregeln i fortsättningen skall tillämpas som ennorm vid beräkningen av medel för statliga konstinköp finner utskottet alltsåav olika anledningar mindre lämpligt. Utskottet avstyrker det aktuella motionsyrkandet.Utskottet vill emellertid i detta sammanhang understryka angelägenheten av attde statliga konstinköpen ligger på en hög nivå med hänsyn till den betydelsedetta har både när det gäller att främja konstskapandet och att tillgodosebehovet av konstnärlig stimulans i vardagsmiljön. I motion 1348 (fp) uttalas att som komplement tillförra årets reform med visningsersättning bör lägga fast en regel sominnebär att för statens förvärv av konst till utsmyckning av offentliga lokalerärligen bör avsättas ett belopp som motsvarar en procent av den statligabyggnadsverksamheten. Enligt motionärerna bör en sådan regel träda i kraftsuccessivt . Som ett led i genomförandet av den i regelnangivna principen bör anslaget för förvärv av konst till statens byggnader förnästa budgetår höjas med 5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. Utskottethar i det föregående lämnat en utförlig redovisning för enprocentsregeln.Utskottet framhöll i betänkandet KrU 1975/76:35 att det fanns underlag förbedömningen att regelns största betydelse legat däri att den medverkat till attprincipen att samhällsmiljön skall inrymma konstnärliga inslag numera kommitatt allmänt accepteras. Som en av invänd- KrU 1982/83:24 46 ningarnamot enprocentsregeln anförde utskottet att man genom införande av en sådanregel riskerar att ställa de konstnärliga och miljöskapande aspekterna ibakgrunden till förmån för ett schablonmässigt betraktelsesätt. a. att procentregeln inte är tillämplig på redan existerandebyggnader, vilka ofta är underförsörjda i konstnärligt avseende. Deangivna synpunkterna har enligt utskottets mening fortfarande giltighet. Dettahindrar emellertid inte att man som ett lämpligt mål för konstnärligutsmyckning av nya statliga byggnader kan ställa upp att en medelsanvisning sommotsvarar en procent av byggnadskostnaderna skall uppnås. En procentregel avangivet innehåll skulle enligt utskottets mening främst ha karaktär avberäkningsnorm för bestämmandet av det totala anslagsbeloppet i denna del. Dådet gäller den enskilda byggnaden måste en individuell prövning ske, eftersombehoven i här aktuellt avseende är starkt skiftande. Både en användningsområdeoch andra omständigheter måste beaktas. En beräkningsnorm av angivet slag fåremellertid inte leda till att de miljöskapande aspekterna trängs tillbaka.Dessa måste i regel beaktas på ett mycket tidigt stadium av' planeringsprocessen. Härfinns också skäl framhålla att vid medelsanvisning till konstnärlig utsmyckningav statliga lokaler hänsyn även måste tas till behovet av att kompletterautsmyckningen av byggnader som är underförsöjda i detta hänseende. Vidare måstebeaktas att staten i viss utsträckning förhyr lokaler. Slutligen bör härerinras om att statsmyndigheterna i viss utsträckning lånar in konst frånutomstående. kommer senare att behandla en proposition som avsersådan inlåning (prop. 1982/83:98). anfört med anledning av motionen i här aktuell del bör som.sin m.ening ge regeringen till känna (yrkande 15). Idetta sammanhang vill utskottet också understryka vikten av att kommunernasträvar efter att avdela resurser för konstnärlig utsmyckning av sina lokaler. Dädet gäller medelsanvisningen för nästa budgetår anser utskottet attuppräkningen av anslaget bör begränsas till vad regeringen föreslagit. Motionenavstyrks i motsvarande del (yrkande 16). Utskottettillstyrker även att godkänner vad som i propositionen anförts ombeställningar av konst som föranleder utgifter under senare budgetår /84. 1. beträffandebeställningar av konst att godkännervad som i proposition 1982/83:100 anförts angående beställningar av konst somföranleder utgifter under senare budgetår än budgetaret 1983/84, att med bifallfill proposifion 1982/83:100 och med KrU 1982/83:24 47 avslagpå motion 1982/83:1348 yrkande 16 till Förvärv av konst för statens byggnaderm. m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av ,3. beträffande den s. k. enprocentsregeln för statens förvärv av konst att medanledning av motion 1982/83:1348 yrkande 15 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 21.Bidrag till för de fria konsterna. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt B 22 (s. 57 och 58) och hemställer att till Bidrag till för defria konsterna för /84 anvisar ett anslag av . 22.Vissa bidrag till bildkonst. Regeringen har under punkt B 23 (s. 58 och 59)föreslagit att till Vissa bidrag till bildkonst för budgetåret1983/84 anvisa ett reservationsanslag av . I mofion 1982/83:1321 av ()och (m) yrkas att beviljar ett anslag av . för inrättande av enkonstpedagogtjänst och att anslaget till Konstfrämjandet minskas med sammabelopp. I motion 1982/83:1324 av m. (vpk) yrkas att under anslaget Vissa bidrag till bildkonst höjeranslaget till med . I mofion 1982/83:1348 av m. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga, 17. att under anslaget Vissa bidrag tillbildkonst, delposten för budgetåret1983/84 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit, 18. att under anslaget Vissa bidrag tillbildkonst, delposten Konsthantverkskooperativ för /84 anvisar300 . utöver vad regeringen föreslagit. Från anslaget utgår verksamhetsbidrag till vissaorganisationer med uppgifter inom konstbildning och konstförmedling samtformgivning. För innevarande budgetår utgår bl. a. till Konstfrämjandet . KrU 1982/83:24 48 tillSveriges konstföreningars riksförbund (SKR) . 1 propositionenföreslås en uppräkning av bidragen med . Vidareutgår som bidrag till konsthantverkskooperativ . Bidraget föreslåsbli uppräknat med . Itre motioner framställs yrkanden om större bidrag till SKR än vad regeringenföreslagit, nämligen i motionerna 1321 (m), 1324 (vpk) och 1348 (fp). SKRhar i samarbete med Fosam och bedrivit ett konstpedagogisktforskningsprojekt. 1 tvä av motionerna erinras härom som det påpekasatt värdefulla erfarenheter från projektet skulle gå till spillo om SKR intetillförs medel sä att organisationen får möjlighet att anställa enkonstpedagog. har tillstyrkt att medel anvisas för inrättande av ensådan tjänst. Imotion 1321 föreslås att SKR beviljas . för inrättande av enkonstpedagogtjänst och att bidraget till Konstfrämjandet minskas med sammabelopp. Utskottetanser sig inte kunna tillstyrka motionen. Ett bifall till denna . skullenämligen innebära att Konstfrämjandet inte fick någon kompensation för pris-och löneutvecklingen. Motionen avstyrks således. Utskottetanser att SKR driver ett värdefullt arbete för att främja konstbildningen ochkonstförmedlingen. Då det gäller budgetprövningen för nästa budgetår anserutskottet det dock inte vara möjligt göra en större uppräkning av bidraget tillorganisationen än vad som föreslås i propositionen. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1324 och 1348 vari föreslås att bidraget till SKR blir 1 120 000 krresp. Utskottetkan inte heller tillstyrka motion 1348 (fp), såvitt däri föreslås en uppräkningav verksamhetsbidraget till konsthantverkskooperativ med . 1. beträffande beräknande under anslaget avmedel till Konstfräm jandet och att med bifalltill proposifion 1982/83:100 och med avslag på motionerna 1982/83:1321,1982/83:1324 och 1982/ 83:1348 yrkande 17, de båda sistnämnda motionerna imotsvarande del, beslutar att för dessa ändamål skall beräknas ,varav till Konstfrämjandet . 2. beträffande beräknande under anslaget avmedel till konsthant verkskooperativ att med bifalltill proposition 1982/83:100 och med avslag på motion 1982/83:1348 yrkande 18 imotsvarande del beslutar att för ändamålet skall beräknas , att med bifalltill proposition 1982/83:100 och med KrU 1982/83:24 49 avslagpå motionerna .1982/83:1324 och 1982/83:1348 yrkandena 17 och 18, bådamotionerna i motsvarande del, till Vissa bidrag till bildkonst för budgetåret1983/84 anvisar ett reservationsanslag av . 23.Riktlinjer för den statliga arkivverksamheten, m. m. Regeringen har (s. 60 66) föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer för den statligaarkivverksamheten som förordats i propositionen, 2. bemyndiga regeringen att besluta om finansieringenav vissa insatser av engångskaraktär i enlighet med vad som förordats ipropositionen. Inom har en arbetsgruppgjort en översyn av regler, tillämpad praxis och de praktiska arrangemangen förbevarande av arkivhandlingar m. m. i statsförvaltningen. Arbetsgruppenavlämnade rapporten (Ds U 1981:21) Samhällets arkivproblem. En sammanfattning av rapporten och en sammanställning avremissyttrandena har tagits in i propositionen (bil. 10.8 och 10.9). Regeringenhar mot bakgrund av vad föredragande statsrådet anfört (bil. 10 s. 61) föreslagit att godkänna följande riktlinjer för den statligaarkivverksamheten. Högrekompetensnivå och större disciplin hos de statliga arkivbildar- na bör eftersträvas i syfte att motverka ökade arkivkostnader och förbättra effektiviteten i statsförvaltningen. Inom ramen för gällande regelsystem förarkivverksamheten bör ökad restriktivitet i bevarandet av handlingaråstadkommas. I arkivmyndigheternas verksarnhet bör deras servicegentemot myndigheterna prioriteras. Ipropositionen föreslås också att skall bemyndiga regeringen attbesluta om finansieringen av vissa insatser av engångskaraktär pä arkivområdetvid vissia större myndigheter med start /84. Insatserna skallgrunda sig på förslag av , som också skäll föreslå olika former förprojektens finansiering. Utskottet har inte något att erinra mot deföreslagna riktlinjerna för den statliga arkivverksamheten. Utskottettillstyrker också att regeringen fär det begärda bemyndigandet. 4 1982/83. KrU 1982/83:24 50 1. att godkänner de riktlinjer för denstatliga arkivverk samheten som förordats i proposition 1982/83:100, 2. att bemyndigar regeringen att beslutaom finansie ringen av vissa insatser av engångskaraktär i enlighet med vad som förordats i proposition 1982/83:100. 24.Riksarkivet och landsarkiven. Regeringen har under punkt B 24 (s. 67 69)föreslagit att till och landsarkiven för budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1982/83:205 av (vpk) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom registreringsbasen i . I motion 1982/83:329 av (vpk) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att Svenskarkivinformation i bör ges formen av en fast inrättning inom Umeåuniversitet. I motion 1982/83:1059 av () yrkasatt beslutar att verksamheten vid excerperingscentralen i skallges permanent karaktär samt att denna inordnas under . 1 motion 1982/83:1331 av () yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenföreslagits om registreringsbasens i inordnande underutbildningsdepartementet som en permanent verksamhet. I mofion 1982/83:1337 av () och ToreNilsson (m) yrkas att hos regeringen anhåller om åtgärder för attsnarast göra registreringsbasen arkivinformation i till en fastinrättning. I motion 1982/83:1845 av ()yrkas att uttalar att verksamheten vid Svensk arkivinformation iRamsele skall bibehållas och uppdrar ät regeringen att lägga fram förslag somtryggar driften. I motion 1982/83:1858 av () yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära åtgärder, så att statensheraldiska verksamhet handhas enligt beslut och den av regeringenutfärdade instruktionen. Imotion 1982/83:1859 av () yrkas att beslutar KrU1982/83:24 51 sig för att tjänstebenämningen för chefen för riksarkivetsmedeltidssektion ej blir föremål för ändring. I detta sammanhang behandlarutskottet ett antal motioner som syftar till att permanenta verksamheten vidden s. k. registreringsbasen i och vid det likaledes i bedrivnaprojektet arkivinformation. I samma syfte tas upp frågan omverksamheten vid excerperingscentralen i . I motionerna diskuterashuvudmannaskapet för de olika verksamheterna. De aktuella motionerna ärföljande, nämligen 205 (vpk), 329 (vpk), 1331 (c), 1337 (m), 1845 (fp) och 1059(fp). I finns en databas som är knuten fill Umeåuniversitet. Verksamheten innebär i korthet att utdrag görs ur bl. a. gångnaseklers kyrkobokföringsmaterial och att materialet därefter databearbetas. Databasenhar tre filialer, nämligen i , och . På de båda sistnämndaplatserna pågår särskilda projekt, i med en medicinsk inriktning. 1Ramsele finns en registreringsbas, som för landsarkivets i räkningupprättar register över folkbokföringshandlingar och fram till1800-talets slut. Avsikten är dels att göra källmaterialet mera tillgängligtför allmänheten och forskarna, dels att undvika onödigt slitage påoriginalhandlingarna. 1 ligger också projektet arkivinformation(SVAR) med som huvudman. SVAR har till uppgift atttillhandahålla kopior av arkivmaterial samt att upprätta register tillarkivmaterial pä mikrofilmade, ADB-läsbara och andra medier för forskning,utbildning och information. Sammanlagt bereds genom verksamheten i ,, och ett hundratal beredskapsarbetare sysselsättning. Enligt vad utskottet har inhämtat finns inomregeringskansliet en arbetsgrupp som har till uppgift att se överregistreringsbasernas och SVAR:s framtida ställning. 1 gruppen ingårföreträdare för finans-, utbildnings-, arbetsmarknads- ochindustridepartementen. Utskottet har också inhämtat att arbetet bedrivs medsikte på att förslag skall läggas fram i sådan tid att det kan prövas underhöstens budgetbehandling i . Förhoppningen är dock att ettförslag beträffande SVAR skall kunna läggas fram ännu tidigare. Inom den nämnda arbetsgruppen kommer således frågorna omregistreringsbasernas och SVAR:s framtid att prövas. Utskottet anser attarbetsgruppens förslag inte bör föregripas. Motionerna påkallar inte någonriksdagens åtgärd. har utrett frågan om den heraldiskaverksamheten vid och har till regeringen redovisat förslag tilländrad organisation av denna verksamhet. Förslagets huvudsakliga innebörd äratt den heraldiska sektionen avskaffas som självständig enhet och attverksamheten förs över till . KrU 1982/83:24 52 samtidigttill en rådgivande nämnd inom . Tjänsten som statsheraldiker drasin medan funktionen och benämningen statsheraldiker föreslås tillagdinnehavaren av tjänsten som chef för medeltidssektionen. Det hittillsvarandekravet på självfinansiering av den heraldiska verksamheten tas bort, mentjänster av uppdragskaraktär avgiftsbeläggs även i fortsättningen. delar uppfattning att en sådan omorganisation, utan attförsämra förutsättningarna för den heraldiska verksamheten, innebär betydandefördelar för som helhet. Att inordna den heraldiska verksamheten imedeltidssektionen framstår som ändamålsenligt inte blott med hänsyn till detinnehållsliga sambandet mellan de båda verksamhetsgrenarna utan också på grundav att vissa resurser därmed frigörs för andra arkivändamål, anför han vidare.Han avser senare att föreslå regeringen att vidta de åtgärder som föranleds avriksarkivets förslag. Imotion 1858 (m) tas upp två frågor som avser den heraldiska verksamheten. Detanförs i motionen att, enligt beslut och den för riksarkivetgällande instruktionen, statens heraldiska verksamhet skall handhas avriksarkivet men att det från utsänts meddelanden om att museethandlägger ärenden rörande rikets vapen och flagga samt heraldiska vapen ochemblem. Vidare anförs att de villkor för beståndet av den statliga heraldiskaorganisationen som uppställt inte uppfyllts, nämligen attverksamheten skall vara självfinansierande genom inflytande ersättningar för deheraldiska uppdragen enligt en i samråd med uppgjord taxaför uppdragen. Justitiekanslernhar i ett avgjort ärende, i vilket yttrande inhämtats från ,inte funnit tillräckliga skäl att företa någon ytterligare åtgärd för attmuseet skulle ha åtagit sig heraldisk verksamhet som ankommer på riksarkivet.Utskottet, som tagit del av museets yttrande och justitiekanslerns beslut,finner inte skäl förorda någon åtgärd i frågan.