bet · G601SkU35 · 1982-12-31 00:00:00 — I partimotionen 2134 från cupprepas - med hänvisning till motivering i motion 2132 - ett yrkande frånförra avseende egenföretagares pensionsförsäkringspremier. Yrkandetsyftar till att den som driver rörelse eller jordbruk utan förmedling avaktiebolag eller ekonomisk förening skall jämställas med anställd i bolageteller föreningen när det gäller kostnaderna för egen pensionering.Egenföretagaren får göra avdrag för pensions-försäkringspremier i form avallmänt avdrag. Detta medför att hela inkomsten av förvärvsverksamheten, ävenden del som används för att betala för egenföretagarens pensionering,kommer att utgöra underlag för egenavgifter. I ett aktiebolag eller en ekonomiskförening däremot utgör bolagets kostnader för pensionering av en anställd, ävenom denna är huvudaktieägare, inte underlag för arbetsgivaravgifter. Underlagetför socialförsäkringsavgifter blir således högre för en egenföretagare än förden som bedriver verksamhet genom t. ex. ett aktiebolag. I motion 1190 av Hans Nyhage m. fl. (m, fp) begärmotionärerna en utredning av möjligheterna att medge avdrag för för s.k. kompan- SkU1982/83:35 30 jonsförsäkring, dvs. sådan försäkring som delägare i ettföretag i vissa fall tecknar för varandra i syfte att exempelvis undvikaekonomiska svårigheter i samband med delägares dödsfall. Avsikten med motionenär att begränsa kostnaderna för sådana försäkringar. När skatteutskottet provade ett yrkande avsamma innehåll som i motion 2134 hemställde utskottet att hosregeringen skulle begära en omprövning av frågan om egenföretagarespensionsförsäkringsavdrag. Utskottet pekade i sammanhanget på att den övregränsen vid beräkning av ATP-avgift numera slopats och att egenföretagaresschablonavdrag för egenavgifter i förvärvskällorna jordbruksfastighet ochrörelse ersatts med en avdragsrätl för belopp som i den skattskyldigesbokföring avsatts för att täcka de på beskattningsåret belöpandeegenavgifterna. Enligt vad utskottet erfarit kommer frågan att prövas avföretagsskattekommittén. Detsamma gäller frågan om avdrag förkompanjonsförsäkringspremier. De nu aktuella yrkandena i motionerna 1190 och2134 får härmed anses tillgodosedda, varför utskottet avstyrker bifall tilldem. Kostnader för representation är attanse som avdragsgill kostnad i förvärvskälla endast om de har omedelbartsamband med verksamheten. Avdrag medges inte med större belopp än som kan ansesskäligt och - i fråga om representation utgång - inte i någotfall för utgifter för spritdrycker och vin. Vpk anser representationsavdraget utgöra ett stötandeinslag i beskattningsreglerna och yrkar i motion 885 att avdraget slopas helt. Som utskottet tidigare och senast vid förra riksmötetuttalat är det rimligt att skäliga kostnader för representation behandlas somavdragsgill driftkostnad. Med hänsyn till att kostnader för spritdrycker ochvin inte är till någon del avdragsgilla och då de normalbelopp förrepresentation som utfärdats av RSV med hänsyn till kostnadsutvecklingen undersenare år måste anses måttliga torde riskerna för missbruk av avdragsrätleninte vara särskilt stora. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen. Vid beräkning av inkomsten frånsärskild förvärvskälla skall från bruttointäkterna avräknas alla omkostnaderunder beskattningsåret för intäkternas förvärvande och bibehållande. Skadeståndsom utgått på grund av brott mot ett i en skattskyldigs förvärvsverksamhetingånget avtal har i praxis så gott som regelmässigt bedömts som driftkostnadoch därför ansetts utgöra en i verksamheten avdragsgill utgift. och (båda vpk) begär imotion 866 att slopar rätten till avdrag för skadestånd som utdöms isamband med brott mot arbetsrättliga lagar eller avtal. Avdrag bör enligttnotionärerna inte SkU1982/83:35 31 medges vare sig skadeståndet utdömts i domstol ellerfastställts genom förlikning. Huvudsyftet med det allmänna skadeståndet i detarbetsrättsliga sanktionssystemet är att upprätthålla respekten för lag ochavtal. Det primära med sanktionssystemet måste således anses vara denpreventiva funktionen. Mot den bakgmnden kan det enligt utskottets meningknappast anses rimligt att ett arbetsrättsligt skadestånd skall ha karaktärenav en driftkostnad, som vid taxeringen är avdragsgill i sin helhet. Detförefaller utskottet naturligare att jämställa sådant skadestånd medsanktionsavgifter vilka enligt 20 § KL utgör inte avdragsgill kostnad iförvärvskälla. Som framgår av vad utskottet tidigare anfört har nyaarbetsrättskommittén tagit upp frågan om den skttemässiga behandlingen avarbetsrättsligt skadestånd i ett betänkande (SOU 1982:60) MBL i utveckling,avlämnat , och frågan övervägs f. n. också inomregeringskansliet av en särskild arbetsgrupp i samband med prövningen av andraarbetsrättliga frågor. I avvaktan på resultatet av dessa övervägenden bör enligtutskottets mening någon lagändring inte vidtas. Utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till motionen. Kostnader för upprättande av deklaration Enligt 20 § KL är vid beräkningenav inkomsten från särskild förvärvskälla alla kostnader för intäkternasförvärvande och bibehållande avdragsgilla. Till sådana kostnader räknasrevisions- och bokföringskostnader. Däremot anses kostnader förskatteutredningar, deklarationshjälp och taxeringsprocesser inte avdragsgilla. m. fl. (m) yrkar i motion 1203 attkostnader för upprättande av allmän och särskild självdeklaration med bilagorskall vara avdragsgilla för rörelseidkare. Motionärerna motiverar detta med attgränsdragningen mellan avdragsgilla och icke avdragsgilla kostnader i sambandmed deklarationsarbete är komplicerad och att en avdragsrätt i enlighet medderas yrkande skulle förenkla deklarations- och taxeringsarbetet och bidratill en likformig behandling av företagen. Som motionärerna framhåller torde det vara mycket svårtatt fastställa vad som utgör avdragsgilla och icke avdragsgilla kostnader isamband med deklarationsarbete. I praktiken torde också många rörelseidkare fåavdrag för sina deklarationskostnader. Utskottet vill inte bestrida att ettinförande av en uttrycklig avdragsrätt skulle kunna bidra till en förenkling avdeklarations- och taxeringsarbetel och till en likformigare behandling avföretagen. Inför man en avdragsrätt enbart för dessa skapar man emellertidsamtidigt en orättvisa mellan företagare och anställda. Utskottet anser sigdärför inte kunna biträda yrkandet i motionen. SkU1982/83:35 32 Avdrag för värdet av arbete som iden skattskyldiges förvärvsverksamhet utförts av den skattskyldiges barn utgörenligt 20 § KL jämte anvisningar avdragsgill kostnad om barnet senast den 1november året före taxeringsåret fyllt och avdraget inte överstigermarknadsmässigt vederlag för arbetsinsatsen. anser att anknytningen av avdragsrätten tillmantalsskrivningsreglerna är omotiverad och begär i motion 869 förslag om attskattskyldigs kostnader i samband med eget barns anställning skall varaavdragsgilla även om barnet fyller efter underbeskattningsåret men före taxeringsårets ingång. Utskottet vill med anledning härav erinra om attåtskilliga bestämmelser i bl. a. skattelagarna knyter an till förhållanden den1 november året före beskattningsåret och/eller samma tidpunkt senare.Det gäller bl. a. rätten till grundavdrag och förvärsvavdrag. Någon anledningatt ha särskilda regler när det gäller avdragsrätten för lön till barn kanenligt utskottets mening knappast anses föreligga. Med det anförda och då fämansföretagens skatteförhållandenövervägs inom företagsskattekommittén avstyrker utskottet motionen. Förlustavdrag i handels- och kommanditbolag Enligt gällande bestämmelser ilagen om handels- och kommanditbolag skall bolagsmännens inbördes rättigheteroch skyldigheter bestämmas genom avtal. och i (båda s) framhåller i motion 369 att associationsformerna handelsbolag ochkommanditbolag fått en ökad attraktionskraft under-senare år och att delta inteminst gäller den kategori kommanditbolag som har aktiebolag som komplementär. Isådana bolag kan - menar motionärerna - en kommanditdelägare, om han inte självsätts i konkurs, dra av underskott i bolagels verksamhet somförlustavdrag i sin deklaration även om han inte betalar någon del av bolagetsskulder till dess borgenärer, bl. a. staten. Motionärerna anser det angelägetatt beskattningsreglerna ändras så att underskotts- och förlustavdrag ihandels- och koinmanditbolag får göras endast om och i den mån bolagsmannen kanstyrka att han betalat skulder till bolagsborgenärerna. Som motionärerna framhåller kan rätten tillunderskottsavdrag i handels-och kommanditbolag ge omotiverade skatteförmånergenom att underskott i bolaget kvittas mot delägarens egen inkomst. De frågorsom motionärerna tar upp i motionen ligger emellertid inomföretagsskattekommitténs utredningsuppdrag och av kommittédirektiven framgåratt kommittén särskilt kommer att uppmärksamma kommanditdelägares möjligheteratt utnyttja underskottsavdrag. Yrkandet i motionen kan således anses varatillgodosett, varför utskottet avstyrker bifall till densamma. SkU1982/83:35 ', 33 beslutade enomläggning av den statliga inkomstskatten. Reformen berör i huvudsak bara denstatliga inkomstskatten för fysiska personer och genomförs successivt underinkomståren 1983-1985. Skattereformens första steg avseende inkomståret 1983skall enligt beslut finansieras genom en allmän löneavgift om 2 %.Avgiften följer helt de regler som gäller för socialavgifter. I motion2108 yrkar att löneavgiften slopas. I samband med att antog skattereformrådde bred politisk enighet om att första steget i reformen bordetotalfinansieras. Vad motionärerna anfört utgör inte skäl för att nu ändrariksdagens tidigare ställningstagande, varför utskottet avstyrker motionen idenna del. I motion 2134 begär medhänvisning till motivering i motion 2132 ett uttalande av att deområden av förelagsskattekommitténs utredningsuppdrag som gäller frågor omunderlättande av generationsskiften i mindre och medelstora företag, inrättandeav etableringskonton och den skattemässiga gränsdragningen mellan de tillgångaroch skulder som tillhör en näringsverksamhet och näringsidkarens privatatillgångar och skulder bör bedrivas snabbt så att förslag skyndsamt kanföreläggas . Motionärerna pekar också på att lönlagarna genom förraårets inkomstskattereform erhållit ett schablonavdrag på . iinkomstslaget tjänst och menar att ett avgiftsfritt belopp bör införas även föregenföretagare. Frågan om avdrag för utvecklingskostnader och andrautgifter i samband med etablering prövas, som framgår av utskottets redogörelseovan under avsnittet Försäljning av upphovsrätt i vissa fall, avkulturskaltekommittén. Enligt vad utskottet inhämtat kan ett betänkande i ämnetväntas omkring . Vad härefter angår frågorna omgenerationsskiften i mindre och medelstora företag och om uppdelning avtillgångar och skulder mellan privat ekonomi och näringsverksamhet prövas de,som motionärerna framhåller, av företagsskattekommittén. Utskottet har inhämtatatt kommittén prioriterat sistnämnda fråga och att den ämnar presentera enprincipskiss till beskattning av egenföretagare enligt en s. k. staketmodell.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet bifall till centermotionen i denna del. Vad härefter angår frågan om ett grundavdrag frånegenföretagarinkomst vill utskottet erinra om att den avföretagsskattekommittén skisserade staketmodellen enligt uppgift innebär attegenföretagaren skall beskattas för samtliga privata uttag ur verksamheten. Hankommer således att i skattehänseende bli i princip jämställd med löntagaren. Ombeskattningen av egenföretagaren kommer att ske enligt en sådan modell måste,såvitt utskottet kan bedöma, frågan om ett schablonavdrag komma attaktualiseras SkU1982/83:35 34 också när det gäller egenföretagares inkomst. Utskottetvill också erinra om att s, c och fp i samband med överläggningar angåendefinansieringen av skattereform gjorde ett uttalande av innebörd attförutsättningarna för ett avgiftsfritt belopp i botten avegenföretagarinkomsten borde undersökas. Med hänvisning till det anförda ochtill företagsskattekommitténs arbete avstyrker utskottet bifall till motion2134 även i denna del. I partimotionen 1591 begär m enöversyn av nuvarande bosättningsbegrepp i syfte bl. a. att underlättautlandsetablering. Motionärerna hänvisar också till att flertalet av Sverigeskonkurrentländer infört särskilda skattelättnader för utlandsarbetandepersonal och begär förslag om nya regler för beskattning av sådan personal. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden erinra omatt regeringen avser att tillsätta en utredning för översyn avfolkbokföringsreglerna. Enligt direktiven för utredningen, vilka nyligenfärdigställts, skall utredningen ompröva det grundläggande bosättningsbegreppetoch komma med förslag till en helt ny folkbokföringslag. Vad härefter angårfrågan om beskattningen av utlandsarbetande personal har utskottet erfarit attden s.k. ettårsregeln är under omarbetning på nordisk basis i syfte attåstadkomma enhetliga bestämmelser mellan de nordiska länderna. Avsikten är attunderlätta anställning utom . Utskottet avstyrker med det anförda motion1591 även i nu berörda delar. Vad slutligen angår yrkandet imotion 884 av vpk om en särskild avgift om på svenska företagsutlandsinvesteringar är utskottet inte berett att generellt försvåra svenskainvesteringar utomlands, investeringar som i vissa fall kan gynna svenskexport. Utskottet avstyrker därför motionen. 1. beträffande försäljning av upphovsrätt ivissa fall attriksdagen avslår motion 1982/83:368, a) att såvitt avserförmögenhetsskatten avslår motionerna 1982/83:864, 1982/83:1200, 1982/83:1591yrkande 2 i denna del och 1982/83:1616 yrkande 2, b) att såvitt avser arvs-och gåvoskatten avslår motion 1982/83:1591 yrkande 2 i denna del, 3. beträffande avdrag föraktieutdelning i icke börsnoterade aktiebolag attriksdagen avslår motion 1982/83:1591 yrkande 3, SkU1982/83:35 35 4. beträffande aktieköp mellan företag m. m. a) att riksdagenavslår motion 1982/83:1171, b) att riksdagenavslår motion 1982/83:1181, attriksdagen avslår motion 1982/83:541, 6. beträffandeskatt på vtss elkraft attriksdagen avslår motion 1982/83:2108 yrkande 7, 7. beträffandeinvesteringsfond för avyttrat fartyg att avslår motion 1982/83:177, 8. beträffandeinvesteringsfond och investeringsreserv att avslår motion1982/83:367, 9. beträffandesärskilt investeringskonto attriksdagen avslår motion 1982/83:1168, 10. beträffande särskiltinvesteringsavdrag för byggnadsarbeten m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:539, attriksdagen avslår motion 1982/83:877, 12. beträffande värdeminskningsavdragför byggnad i vissa fall att avslår motion 1982/83:270, 13. beträffande/o/-5-Ä:n/>ig ochutveckling m.m. a) att riksdagenavslår motion 1982/83:1591 yrkande 1, b) att avslår motion1982/83:1616 yrkande 1, c) att riksdagenavslår motion 1982/83:1866, 14. beträffandestöd till kulturlivet attriksdagen avslår motion 1982/83:1199, 15. beträffandevissa försäkringsfrågor a) att riksdagenavslår motion 1982/83:1190, b) att riksdagenavslår motion 1982/83:2134 yrkande 1 c i den mån motionen i denna del inte ärbesvarad genom vad utskottet anfört, attriksdagen avslår motion 1982/83:885, 17. beträffande arbetsrättsligtskadestånd att avslår motion 1982/83:866, 18. beträffande kostnader förupprättande av deklaration att avslår motion 1982/83:1203, 19. beträffande lön till barn attriksdagen avslår motion 1982/83:869, 20. beträffandeförlustavdrag i handelsbolag och kommanditbo lag attriksdagen avslår motion 1982/83:369, attriksdagen avslår motion 1982/83:2108 yrkande 4, SkU1982/83:35 36 22. beträffande företagsskatteberedningensarbete attriksdagen avslår motion 1982/83:2134 yrkande 1 b, 23. beträffandegrundavdrag för egenföretagare attriksdagen avslår motion 1982/83:2134 yrkande 2, 24. beträffandeöversyn av bosättningsbegreppet attriksdagen avslår motion 1982/83:1591 yrkande 4, 25. beträffande beskattning avutlandsarbetande personal att avslår motion 1982/83:1591 yrkande 5, 26. beträffande skatt påutlandsinvesteringar att avslår motion 1982/83:884. Närvarande: (), (), StigJosefson (c), (), (). (), BoLundgren (m), (), (), (),(), (), (), () ochKjell (). * Ej närvarande vid justeringen. Kapitalbeskattning (mom. 2) (), (), (), (), () och KjellJohansson (fp) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 22 som börjar med "Under senare" och slutar med"med riskkapital" bort ha följande lydelse: föreslog i ett i november 1981avlämnat betänkande (Ds B 1981:13) att arbetande kapital i mindre ochmedelstora företag i princip skulle undantas från förmögenhetsbeskattning.Kommittén som undersökt olika beskattningsmodeller i syfte att brytakapitalbeskattningens negativa effekter på näringslivet ansåg för sin del attden bästa lösningen för att tillgodose detta syfte var att helt undantaarbetande kapital i mindre och medelstora företag från förmögenhetsbeskattning.Kommittéförslaget godtogs i princip av en majoritet av de remissinstanser somyttrade sig över förslaget. SkU1982/83:35 37 Utskottet anser i likhet medföretagsskattekoinmittén att arbetande kapital i mindre och medelstora företagutgör en väsentlig förutsättning för svenskt näringsliv och att sådant kapitaldärför bör undantas från förmögenhetsskatt. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna. Med det anförda anser utskottet sig ha besvarat demotionsyrkanden som går ut på att förmögenhetsskatten på arbetande kapital imindre och medelstora företag slopas eller avsevärt reduceras. dels att utskottet under mom. 2 a bort hemställa att såvitt avserförmögenhetskalten med bifall till motionerna 1982/83:864 och 1982/83:1616yrkande 2 saml med anledning av motionerna 1982/83:1200 och 1982/83:1591 yrkande2 i denna del ger regeringen till känna vad utskottet anfört. , , och (alla m) anser dels att fjärde stycket på s. 22bort ersättas av text med följande lydelse: De kraftigt höjda arvs- ochgåvoskatterna har ytterhgare ökat svårigheterna för familjeföretagen att klaraett generationsskifte. För dessa företagare är det omöjligt attta ut så höga löner att pengarna efter skatt räcker till att betala de högakapitalskatterna. Detta kan givetvis inte vara till gagn för sysselsättningenoch inbjuder heller inte till ökade investeringar. Utskottet delar uppfattningen som framförs i motion 1591att det i ett företag arbetande kapitalet bör befrias från arvs- ochgåvobeskattning. anfört bör ges regeringen till känna, dels att utskottet under mom. 2 b bort hemställa att såvitt avser arvs-och gåvoskatten med anledning av motion 1982/83:1591 yrkande 2 i denna del gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Avdrag för aktieutdelning i icke börsnoterade aktiebolag(mom. 3) , , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyrkande på s. 22 som börjar med "Genom vad" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Sedan regeringsskiftet har flera åtgärdervidtagits som försämrat villkoren för de mindre och medelstora företagen. SkU1982/83:35 38 mycket stor roll i svensk ekonomi och sysselsätter ca 1,3 miljoner människor. Dessa mindre och medelstora företag kan inte fulltutnyttja den genomförda avdragsrätten för aktieutdelning därför att de iallmänhet har ett lågt aktiekapital. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt begränsningen av avdragsrätten till av aktiekapitalet bör slopas.Förslag av denna innebörd bör föreläggas förelagstiftningens ikraftträdande. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa att med anledning avmotion 1982/83:1591 yrkande 3 ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Skatt på viss elkraft (mom. 6) , , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 24 som börjar med "Syftet med" och slutar med"denna del" borde ha följande lydelse: Den särskilda elskatten är inte en beskattning av vinstenutan utgör en ren produktionsskatt. Därmed drabbas företagen oberoende avbetalningsförmåga. Detta kan givetvis inte vara till gagn för deindustriinvesteringar som regeringen i andra sammanhang säger sig vilja främja.Det kan tilläggas att elkraftsintensiva företag med egen vattenkraft får högreproduktionskostnader än om kraften hade inköpts. Sammantaget utgör den extraskatten på vattenkraft ytterligare en pålaga på industrin som motverkardevalveringsvinsterna och försämrar också den dåliga konkurrenskraft som redanfinns i de norra delarna av landet. Med det sagda tillstyrker utskottet bifall till motion1982/83:2108 yrkande 7. Skatten bör upphävas med verkan fr.o.m. den 1 maj 1983.Det bör ankomma på regeringen att lägga fram förslag om restitution av skattsom belöper . Utskottet förutsätter också attregeringen föreslår de följdändringar i annan lagstiftning som föranleds av attden särskilda elskatten upphävs. dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2108 yrkande 7 antar följande Förslagtill Lag om upphävande av lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft Härmed föreskrivs att lagen(1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft skall upphöra att gälla. SkU 1982/83:35 39 Denna lag träder i kraft . Denupphävda lagen skall dock fortfarande tillämpas i fråga om redovisningsperiodsom går till ända före ikraftträdandet. Forskningoch utveckling (mom. 13) KnutWachtmeister (m), (), (), (), (), () och () anser dels att andra och tredje styckena på s. 29 bortersättas med text av följande lydelse: mening är det angeläget att företagen ges ökat utrymme för forskningoch utveckling. Utskottet kan för sin del därför inte dela finansministerns iårets budgetproposition uttalade uppfattning att det särskilda avdraget förforskning och utveckling (FoU-avdraget) bör slopas och ersättas med selektivainsatser. Utskottet förutsätter således att något förslag av den innebördeninte föreläggs . Vadhärefter angår yrkandet i motion 1866 är det otvivelaktigt så att det arbetesom bedrivs inom har stor betydelse också för den tekniskaforskningen och den industriella utvecklingen i . Bidrag av den artmotionären tar upp i motionen bör enligt utskottets mening därför kunnahänföras till sådana bidrag till forskning, vilka enligt punkt 18 avanvisningarna till 29 § kommunalskattelagen och efter förordnande av regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer helt eller delvis skall anses somdriftkostnad i den skattskyldiges rörelse. anfört i fråga om FoU-avdraget och bidrag till forskning bör gesregeringen till känna. delsatt utskottet under mom. 13 b och c bort hemställa att med bifall till motionerna1982/83:1616 yrkande 1 och 1982/83:1866 ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Arbetsrättsligtskadestånd (mom. 17) KnutWachtmeister (m). (), (), (), (), () och () anser att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 31 sombörjar med "Huvudsyftet med" och slutar med "till motionen"bort ha följande lydelse: Avden inledningsvis lämnade redogörelsen framgår att skadestånd som utgått pågrund av brott mot ett i en skattskyldigs förvärvsverksamhet ingånget avtal ipraxis så gott som undantagslöst bedömts som driftkostnad och därför ansettsutgöra en i verksamheten avdragsgill utgift. Detsamma gäller arbetsrättsligtskadestånd. SkU1982/83:35 ' 40 Utskottet finner det för sin delnaturligt att anse ett arbetsrättsligt skadestånd liksom andra skadestånd somen avdragsgill driftkostnad. Ett motsatt betraktelsesätt skulle, såvittutskottet kan bedöma, inte sällan kunna leda till resultat som frånrättvisesynpunkt vore mycket otillfredsställande för en arbetsgivare. Utskottetanser således i motsats till motionärerna att ett arbetsrättsligt skadestånd iprincip bör bedömas som en omkostnad i förvärvskälla och avstyrker därförmotionen. Löneavgift (mom. 21) , , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 33 som börjar med "I samband" och slutar med "motionen i denna del" bort ha följande lydelse: - , När den tvåprocentiga löneskatten beslutades av riksdagenvåren 1982 antog man att den skulle komma att avräknas mot tillgängligtlöneutrymme. Den avslutade avtalsrörelsen tyder knappast på att så skett.Löneskatten kommer därför att försvaga näringslivets konkurrenskraft.