bet · G601AU22 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag til!invandring m. m. 1982/83:100) jämte motioner I betänkandet behandlas de i proposition1982/83:100 bilaga 12 () efter föredragning avstatsrådet gjorda framställningarna om anslag under avsnitt D.Invandring m.m. 1 anslutning till propositionen tar utskottet upp sju mofionersom väckts under den allmänna motionstiden . Utskottet godtar regeringens förslag i fråga omanslag till invandrarpolitiken för /84 enligt följande: Åtgärder för flyktingar . Åtgärder för invandrare 15952000kr. Den föreslagna höjningen med , eller29%, i förhållande tUl anslagen för innevarande budgetår, förklaras av enkraftig uppräkning av förslagsanslaget till Åtgärder för flyktingar. Utskottetsställningstagande i anslagsfrågorna medför att en vpk-motion om krav påhöjningar av anslaget till Åtgärder för invandrare med sammanlagt 5567000 kr.avstyrks. Underanslagsavsnitten har utskottet behandlat ytterligare fyra motionsyrkanden. Detgäller frågor som rör nya principer och regler för flyktinginvandringen, hjälptill flyktingar som vill återvända till sina hemländer samt det ekonomiskastödet till invandrarnas organisationer. Inget av förslagen har ansetts påkallanågon åtgärd från sida. Sisti betänkandet tar utskottet upp motioner som rör dels tvåspråkighet som meritvid anställning, dels svenskundervisning för invandrare. Motionerna avstyrksmed hänvisning till att frågorna har utretts och är under beredning iregeringskansliet. Regeringen har i proposition 1982/83:100 bilaga 12under punkterna D I -4 föreslagit att för /84 skallanvisa till I 1982/83. AU 1982/83:22 2 ett förslagsanslag av . Åtgärderför flyktingar ettförslagsanslag av . Åtgärder för invandrare ettreservationsanslag av . Översätlningsservice ettförslagsanslag av . 1982/83:820av () och () I motionen yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i mofionen beträffandenya principer och regler för invandring av flyktingar. 1982/83:847av m. fl. (c) I motionen yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tvåspråkighet som meritvid anställning, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som anförts beträffande omdisponering av anslagetÅtgärder för invandrare (D 3) för /84 med . från 3.Bidrag till avgränsade projekt m. m. till förmån för 2. Bidrag fill invandrar-och minoritetsorganisationers verksamhet. Yrkande3 kommer att behandlas i utskottets betänkande AU 1982/ 83:30. 1982/83:1533av () Imotionen yrkas att hos regeringen begär snara åtgärder syftande fillett vidgat statUgt ansvar för svenskundervisning för bl. a. sinovietnamesiskaflyktingar i . 1982/83:1610av m. fl. (vpk) I mofionen yrkas 1. attriksdagen under bil. 12 D 3. Åtgär der för invandrare beslutar att utöver regeringens förslag anvisa ytterligare . avseende bidrag till invandrar- och minoritetsorganisafioners verksamhet och . avseende bidrag fill avgränsade projekt m. m., 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till ändring av lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskunder visning för invandrare, innebärande a) att ett kollektivtavgiftssystem för företagen införs, varigenom företagens utgifter försvenskundervisningen för invandrare skall finansieras, b) att invandrare redan förstaanställningsdagen skall informeras om sina rättigheter enligt lagen omsvenskundervisning för invandrare, c) att företag som anställerinvandrare som har rätt till svenskundervisning senast frånanställningsdagen räknat skall ha påbörjat densamma, AU 1982/83:22 3 d) att nuvarande rätt till 240 timmarsundervisning skall utökas , e) attbestämmelsen om möjlighet att minska antalet undervisningstim mar till 160 utgår ur lagen, f) attdet kommunala skolväsendet åläggs hela ansvaret för svenskun dervisning för invandrare, 3. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag som innebär att vuxna invandrare utan anställning ges rätt till undervisning i svenska med timersättning, varvid a) denna verksamhet ävenfinansieras genom den under punkt 2 a) föreslagna arbetsgivaravgiften, b) denna verksamhet kombineras meden effektiv uppsökande verksamhet, 4. attriksdagen med ändring i proposition 1982/83:100, bil. 12 Arbets marknadsdepartementet D 3. Åtgärder för invandrare beslutar anvisa . utöver regeringens förslag avseende informationsinsatser inom folkrörelserna. 1982/83:2071av m. fl. (s) I mofionen yrkas 1. att beslutar att hos regeringenhemställa att motionen över lämnas till IPOK (invandrarpolitiska kommittén) vad beträffar stöd till invandrarorganisationer, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att utrednings arbetet med frågan om stöd till invandrarorganisationer bör bedriva så skyndsamt att förslag kan framläggas . 1982/83:2082av () och () I motionen yrkas attriksdagen begär att regeringen beaktar vad i motior nen anförts om behovet avatt uppmärksamma skyldigheter, politiska, juridiska och ekonomiska,när det gäller politiska flyktingar som återvänt till sina hemländer. 1982/83:2120av () och () I motionen yrkas 1. att begär attregeringen utarbetar riktlinjer för meritvärdering av tvåspråkighet, 2. att begär attregeringen initierar en översyn av reglerna för stöd till invandrarföreningar ienlighet med motionens riktlinjer. Såväl in- som utvandringen har varierat kraftigt.Som framgår av tabel-!°n nedan nådde invandringen fill sin AU1982/83:22 4 höjdpunkt då drygt 73000 utländska medborgareinvandrade. infaller även de -1972 och 1973 - då utvandringen var större än invandringen. Sammanfattningsviskan sägas att periodens invandringsöverskott uppgick till drygt 179000 personer.Av dessa var ca 50000 nordbor. Den totala invandringen minskade med ca 2300 personermellan vilket gav det minsta invandringsöverskottet sedan år1973. Som förklaring kan anges den drastiska nedgången i invandringen från denordiska länderna. Tabellen inkluderar inte invandrade och utvandrade svenskamedborgare, invandrade 5239 svenska medborgare och 8465 utvandrade. Invandringens sammansättning harförändrats i viktiga avseenden . Flykfinginvandringoch invandring genom familjeanknytning har ökat som den utprägladearbetskraftsinvandringen från utomnordiska länder så gott som helt harupphöit. Av tabellen nedan framgår även att stora förskjutningar har skettmellan olika länder. Framför allt märks en markant nedgång i andelen invandrarefrån de nordiska länderna. Invandringen till från olika delar av världen åren19701982 därav (i %) AU 1982/83:22 5 fortsatte invandringen från Finlandatt minska och uppgick tiU 4570 personer. På grund av fortsatt stor utvandringdit uppstod därmed ett invandringsunderskott på 6520 personer. Invandringenfrån övriga europeiska länder dominerades av den polska med ca 4 100 personer.För och registrerades en minskad invandring med ca I 200 resp.450 personer. Detta förklaras för del främst av den förändradesituationen i . Antaletinvånare med invandrarbakgrund i kan beräknas till ca en miljon enligtföljande sammanställning (avser läget ). Föddautomlands första generationens invandrare Svenska medborgare 300000 622000 Födda i - andragenerationens invandrare Svenskamedborgare födda i med minst en förälder född utomlands 286000 378000 Av första generationens invandrare hade över 500000bott i och ca 415 000 av dessa hade varit bosatta här iminst . Av andra generationens invandrare har mer än hälften en föräldersom är född i . 1981/82 Utgift 49967000 1982/83 Anslag 49966000 1983/84 Förslag 51675000 är centralförvaltningsmyndighet för invandrar-och medborgarskapsfrågor i den mån de inteankommer på annan myndighet. Verket utövar bl. a. ledningen avutlänningskontrollen enligt 2 § utlänningslagen samt som centralutlänningsmyndighet den kontroll som regleras i medborgarskapslagstiftningeneller annan författning. Verket skall vidare fortlöpande bevaka behovet av samtföreslå och samordna åtgärder till förmån för invandrare och språkligaminoriteter. Invandrarverketleds av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör, som även ärstyrelsens ordförande. Inom verket finns fem byråer. Dessa är tillståndsbyrån,medborgarskapsbyrån, samordningsbyrån, informationsbyrån och administrativabyrån. Dessutom finns en registerenhet. ti /83. AU 1982/83:22 Beräknadändring 1983/84 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engängsanvisning -1-1443 000' -H 709 000 ' Under anslagsposten Förvaltningskostnader har medelberäknats för ett nytt . '\DB-system. Regeringen har ibudgetpropositionen under punkt D 1 (s. 170-172) föreslagit att skalltill för / 84 anvisa ett förslagsanslag av51 . Arbetssituationen vid tiUståndsbyrån har under många årvarit ansträngd med höga ärendebalanser och långa handläggningstider. Målet harvarit att förkorta handläggningstiderna för utlänningsärenden av hänsyn bådetill de individer som berörs och till samhällets kostnader. uppgick desociala bidragen som utbetalades fill dem som väntade på beslut till 70 milj.kr. Till detta kommer direkta kostnader för samhället på en rad andra områden(tolkservice, sjukvård, skolundervisning, kurativa insatser etc.) samtindirekta kostnader , bl. a. för att reparera skador som psykisktlidande under lång väntan i vissa fall kan ge upphov till. Kortare väntetiderskulle sannolikt innebära samhällsekonomiska besparingar. Det aktuella balansläget vid tillståndsbyrån ärförhållandevis gynnsamt. Antalet öppna ärenden var ca 7000 varavca 1200 s.k. specialärenden, där det kan bli aktuellt med utvisning.Situationen har inte varit bättre . Den genomsnittligahandläggningstiden för specialärenden beräknas . Åven i dettaavseende är situationen gynnsammare än under de närmast föregående åren. Somförklaring till det förbättrade arbetsläget på tillståndsbyrån kan bl. a.nämnas att verkets rationaliseringsarbete har givit resultat. Det har ocksåvarit en viss minskning i antalet ärenden, främst när det gäller dekomplicerade ärendena med längre handiäggningstider. Handläggningen avtiliståndsärenden har dessutom prioriterats vid fördelningen av verketsresurser. Statsmakterna har även ställt extra resurser till förfogande förinnevarande budgetår. beslutade således (AU 1981/82:22)att tillståndsbyrån skulle ges en tillfällig förstärkning om 400(X)0 kr.motsvarande tre handläggare. Regeringen beviljade dessutom i september 1982invandrarverket extra medel om ytterligare . Anledningen var den kraftigt ökade mängden polskaviseringsärenden. 1propositionen pekas på nödvändigheten av hög bereskap vid hastiga AU 1982/83:22 7 förändringari invandringen och på behovet av att arbeta av sådana utvisningsärenden där desökande väntat särskilt . Anslaget till verket beräknas enligthuvudförslaget. Statsrådet säger sig dock vara beredd att pröva enfortsatt temporär förstärkning av verkets resurser för tiUståndsgivning /84 om balanserna vid invandrarverket motiverar det. Medel haräven beräknats för utveckling av ett nytt ADB-system för utlänningsärenden sompå sikt sägs kunna bidra till kortare handläggningstider och att geallmänheten en bättre service. Arbetssituationenvid tillståndsbyrån tas upp i mofion 847 av m. fl. (c).Mofionärerna framhåller att det är motsägelsefullt att som i propositionenförst peka på vikten av hög beredskap hos myndigheten och sedan föreslåindragning av tjänster. Med hänvisning till de höga socialhjälpskostnaderna somde långa väntetiderna ger upphov till borde det vara möjligt att genomomdisponeringar i anslaget till socialhjälp för väntare kunna ge verket deresurser som krävs för att nedbringa balanserna. I motionen hemställs attinvandrarverket för /84 får behålla den tillfäUigapersonalförstärkningen om tre handläggare motsvarande en kostnad av . Utskottetvill för sin del framhålla att långa handläggningstider i utlänningsärenden ärett allvarligt samhällsproblem som förorsakar lidande för de tillståndssökandeoch höga kostnader för stat och kommun. Till en del beror väntetiderna på derättssäkerhetsgarantier som utlänningslagen tillförsäkrar de sökande. En följdhärav har bl. a. blivit att flertalet beslut om avlägsnande överklagas hosregeringen. Åtgärder har dock vidtagits inom hela instansordningen (polisen,invandrarverket och regeringen) för att komma till rätta med ärendebalanserna.Invandrarpolitiska kommittén har också i uppdrag att ägna särskilduppmärksamhet åt behovet av åtgärder för att göra väntetiderna iutlänningsärenden så korta som möjligt. Ett förslag från kommittén i fråganväntas . Utskottethar kunnat konstatera att för invandrarverkets del har ökade resurser samt tillvaratagnamöjligheter till rationaliseringar och effektiviseringar gjort attärendebalanserna är lägre och handläggningstiden kortare än på många år.Händelser i vår omvärld kan dock ge snabba förändringar i arbetssituationen.Utskottet delar därför regeringens uppfattning om behovet av hög beredskap vidhastiga förändringar i flyktinginvandringen. Särskilt viktigt är att deutvisningsärenden där de sökande väntat särskilt länge kan avslutas. Utskottetförutsätter därför att regeringen följer utvecklingen noggrant och attinvandrarverket vid behov får de extra resurser som ett försämrat arbetslägekan kräva. Medanledning av invandrarverkets begäran i en skrivelse om entemporär förstärkning av verkets tillståndsbyrå föreslår regeringen i den idagarna framlagda kompletteringspropositionen (1982/ 83:150) attinvandrarverket skall anvisas ytterligare . för /84.Reeerinoens förslag sammanfaller därmed med motion 847 på Kompletteringspropositionens förslag kommeratt behandlas i utskottets betänkande AU 1982/83:30. Då kommer utskottet ävenatt ta ställning till motion 847 i denna del. I avvaktan härpå godtas regeringensberäkning i budgetpropositionen av myndighetsanslaget /84. 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslaget bestrids utgifternaför det i programbudgeten för AMS upptagna programmet Åtgärder för flyktingar.Programmet består av delprogrammen Överföring av flyktingar ochOmhändertagande av flyktingar. Från anslaget bestrids också utgifter för bidragtill flyktingars resa från och - såsom försöksverksamhet - för bidragtill resa till för nära anhöriga till politiska flyktingar. Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 Överföring av flyktingar Omhändertagande av flyktingar Förvaltningskostnader -1-95 375 000 -H 215000 4-96035000 -1- 445 000 -1- 311000 4-50000000 Regeringen har ibudgetpropositionen under punkt D2 (s. 172-174) föreslagit att skalltill Åtgärder för flyktingar för / 84 anvisa ett förslagsanslaga v . Den mest akuta nöden bland flyktingarna ser ut att haavhjälpts på flera håll i världen. Trots detta måste flyktingsituationenglobalt sett anses vara synnerligen allvarlig. Sammanlagt beräknas antaletflyktingar och hemlösa i världen under beskydd av FN:s flyktingkommissarie() uppgå till ca tio miljoner. Under /82 har drygt 5700 flyktingar ellerpersoner med flyktingliknande bakgrund fått förstagångstillstånd beviljade. Detär en ökning jämfört med föregående budgetår. De största flyktingländernavar , , , och . Den flyktingkvot som gäller för innevarande budgetåromfattar I 500 personer, varav 1 250 avser reguljär flyktingöverföring och 250anhöriga till s. k. båtflyktingar från som har förts över tillSverige. Ibudgetpropositionen föreslås att de svenska insatserna för överioring AU 1982/83:22 9 ochomhändertagande av flyktingar i huvudsak skall få samma omfattning som undersenare år. Det betyder att anslaget har beräknats efter en organiserad överföringav ca I 250 personer och en spontan flyktinginvandring av ungefär sammaomfattning som föregående år. Det totala anslaget föreslås bli uppfört med162625000 kr., ett belopp som godtas av utskottet. Utskottetbehandlar i detta sammanhang två motioner som rör flyktingfrågor. () och () tar i motion 820 upp delshuvudmannaskapet för flyktingfrågorna, dels samarbetet mellan den ansvarigamyndigheten och mottagarkommunerna. Utgångspunkten för motionärerna är uppfattningenatt det är den permanenta bosättningen som är det viktigaste medlet förflyktingen i hans försök att växa in i det svenska samhället. Den kommun somtar emot flyktingen spelar därmed en viktig roll när det gäller anpassningentill svenska samhällsförhållanden. För att kommunen skall klara dessa ofta nyaoch svårlösta problem måste frågor som rör information, finansiering etc.lösas. Motionärerna lämnar följande förslag. Invandrarverketbör överta de uppgifter som åligger arbetsmarknads verket och andra statliga myndigheter på flyktingområdet. Förutsättning arna för det lokala omhändertagandet bör därmed förbättras. Möjligheter na bör därmed också öka för att få till stånd en större spridning av flykfinggruppema och kunna ta större hänsyn fill kommunernas förutsätt ningar att bli mottagarkommuner. Genomatt invandrarverket får totalansvaret för flyktingpolitiken bör informationen till och planeringen tillsammans med mottagarkommunen för flyktingmottagandet kunna förbättras. börupprätta ett avtal med mottagarkommunerna omfattande samtliga kostnader somskall ersättas av staten. 4.När det gäller de spontant hitresta flyktingarna bör möjligheterna övervägasatt skapa en regionaliserad besluts- och mottagarorganisation i syfte attförkorta väntetiden för arbets- och uppehållstillstånd. Dessa överväganden börgöras av invandrarpolitiska kommittén (IPOK). Utskottetvill erinra om att frågor som rör huvudmannaskapet för överföring ochomhändertagande av flyktingar i och även förändringar i formerna föröverföring och omhändertagande som kan aktualiseras av ändrat huvudmannaskaphar utretts av en arbetsgrupp inom . Resultatet av gruppensarbete presenterades . Förslagen är under beredning. När det gällerfrågan om en regionaliserad besluts- och mottagarorganisation bedriverinvandrarverket med ekonomiskt stöd från invandrarpolitiska kommittén f. n. enförsöksverksamhet i med beslutsfattare i nära samarbete medutredningspersonal. Syftet är att få en snabbare och säkrare handläggning avutlänningsärenden. Någon utvärdering av verksamheten har ännu inte gjorts. Medhänvisning till vad som AU 1982/83:22 10 anförtsovan bör motionen inte föranleda någon åtgärd. Imotion 2082 av () och () tas frågan omhjälp till flyktingar som vill återvända tiH sina hemländer. Bakgrunden är attflera länder i har ändrat inställning fill sina flyktingar och talarom politisk amnesti. Mofionärerna pekar pä de svårigheter och risker som kanvara förenade med ett återvändande då de politiska förhållandena ofta ärosäkra. Beslutet att återvända blir än svårare att fatta om man inte hargarantier om att få återkomma fill om förhållandena i hemlandetförsämras. Mot denna bakgrund begär motionärerna att regeringen uppmärksammarSveriges politiska, juridiska och ekonomiska skyldigheter när det gällerpolitiska flyktingar som återvänt tiU sina hemländer. Utskottetvill inledningsvis erinra om att återvandringsproblematiken har varit föremålför intresse i flera internationella organ och det finns ett flertal viktigainternationella överenskommelser och resolutioner som berörinvandringsländernas ansvar för återvandringsfrågor. Något aktivt intresse attfrämja flyktingars utflyttning har dock aldrig visats från svensk sida. Grundeni svensk invandrarpolitik är i stället att den som en gång beviljats tillståndatt bo och arbeta här skall på alla områden ges samma rättigheter som kommersvenskarna till del. Det är således den enskilda individens angelägenhet attsjälv besluta om han eller hon vill stanna i eller inte. Detta måstevara den principiella grunden för det arbete med olika återflyttningsfrågor sombedrivs. Enflykting som planerar att återvända till hemlandet kan få bidrag till resan.Bidragsberättigad är den som överförts till genom statlig hjälpinsatseller som jämställts med flykfing efter att ha rest hit på eget initiativ. Iundantagsfall kan även en anhörig till sådan person få bidrag. Somförutsättning för bidrag gäller bl. a. att flyktingen har förklarat sig viljalämna frivilligt samt att det kan visas att flyktingen tas emot i detland där han eller hon avser att bosätta sig. Bidraget utgår dels tillreskost-nåden, dels till uppehälle under resan med . Under innevarandebudgetårs åtta första månader har 248 personer fått bidrag till hemresa medsammanlagt 2,3 milj. kr. 1 212 av fallen var resmålet . Iolika sammanhang har önskemål framförts om särskild yrkesutbildning förflyktingar med inriktning på arbetsmarknaden i hemlandet. Frågan har behandlatsinom invandrarverkets samrådsgrupp för flyktingfrågor. Därvid framkom att detinte fanns förutsättningar att genomföra utbildning med sikte på återvändandet.Skälet var bl. a. att det ansågs svårt att bedöma den arbetsmarknad som kan bliaktuell i hemlandet. 1 stället framhölls att en svensk yrkesutbildning iförening med yrkeserfarenhet från borde vara till nytta även i enframtid i hemlandet. Utskottetvill också erinra om att en flykting som återvänder till sitt hemland harmöjligheten att åter söka en här om han eller hon äter riskerarförföljelse. Även mottagning inom flyktingkvoten kan bli aktuell i AU 1982/83:22 11 Exempel härpå är ett antal bolivianer som återkomtill inom ramen för flyktingkvoten efter att tidigare ha varitflyktingar i . Härutöver kan nytt uppehållstillstånd ges under vissaförutsättningar när en tidigare vistelse i åberopas som grund.Utgångspunkten är att återinvandring skall tillåtas utomlands,även om syftet med utlandsvistelsen varit emigration. Här gäller att omutlandsvistelsen varit högst beviljas uppehållstillstånd oavsett längdenav den tidigare vistelsen i . Vid utlandsvistelsen mellan ett och tre årges uppehållsfillstånd om tidigare vistelse i varit . Omutlandsvistelsen varit beviljas normalt inte uppehållstillstånd pågrund av den tidigare vistelsen i . Dessa grundprinciper gäller f. n.både för flyktingar och utomnordiska invandrare som har lämnat ochvill återinvandra. redovisat finns möjligheter till ekonomiskt stöd för flyktingar somönskar återvända fill sina hemländer. Garantier kan också i vissa fall ges omåterinvandring med hänvisning fill tidigare vistelse i . Detta ärbetydelsefulla delar när det gäller att stödja den enskilda personen i valetmellan att leva i och att återvända till sitt hemland. mening är det viktigt att information om dessa möjligheter stårinvandrama till buds. Utskottet vill också hänvisa till att frågor om flyktingarsåtervändande är aktuella i olika sammanhang. Inom både ochinvandrarverket pågår ett arbete,som rör dessa frågor. Flyktingars återvändandekommer även att behandlas av invandrarpolitiska kommittén. Mot bakgrund avdetta arbete och redovisningen ovan anser utskottet det inte påkallat med någonåtgärd med anledning av motionen. 1981/82Utgift 26338000 Reservation 1872000 1982/83 Anslag 15365000 1983/84 Förslag 15952000 Från anslaget utgår bidrag till den sfiftelse somger ut . Vidare bekostas från anslaget sådana åtgärder iövrigt för invandrare och språkliga minoriteter, för vilka medel inte står tillförfogande i annan ordning. och statensinvandrarverk har inkommit med framställningar om anslag för dessa ändamålunder /84. Beräknad ändring 1983/84 Bidrag till invandrar-och minoritetsorganisa- sade projekt m. m. 1 beräknad av stiftelsen . Regeringen har ibudgetpropositionen under punkt D 3 (s. 174-178) föreslagit att skalltill åtgärder för invandrare för /84 anvisa ettreservationsanslag av . har i sinanslagsframställning föreslagit en utvidgning av verksamheten. I propositionenavvisas förslaget. Som skäl anförs dels nuvarande statsfinansiella läge, delsatt invandrarpolitiska kommittén skall behandla samhällsinformationen tillinvandrare. Utskottet godtar regeringens anslagsberäkning som innebär enuppräkning av statsbidraget med . Därmed torde förutsättningar gesför en i huvudsak oförändrad utgivning. Bidrag till invandrar- ochminoritetsorganisationers verksamhet uppgår innevarande budgetår till 4145000kr. Beloppet har delats ut som bidrag till 20 riksorganisationer. Regeringenhar beviljat några av dessa organisationer ytterligare bidrag medsammanlagt . för att medverka till en lösning av deras akutaekonomiska problem.