bet · G601JuU26 · 1982-12-31 00:00:00 — a.att antalet nämnder minskas med ungefär hälften, ter sig därför välgrundade.Att såsom föreslås i motion 2215 föranstalta om en ny prövning avövervakningsnämndernas funktion inom frivårdsorganisationen innan någraförändringar vidtas beträffande nämndernas organisation och arbetsuppgifter ärenligt utskottets mening, särskilt med hänsyn till det statsfinansiella läget,inte välbetänkt. Utskottet avstyrker därför bifall till motion 2215 i nubehandlad del. Härefter tar utskottet upp den i motion 2213berörda frågan om lekmannainsyn genom övervakningsnämnderna i verksamheten vidde allmänna häktena. Detfinns ett tjugotal allmänna häkten. De lyder under ochinbegrips alltså i kriminalvården. ,som föreslog att övervakningsnämndema skulle avskaffas, lade också fram ettförslag om inrättande av lekmanna-nämnder - benämnda kriminalvårdsnämnder - méduppgift att svara för allmänhetens insyn i kriminalvården. Kommittén framhöll(SOU 1981:92 s. 164) att intresset av sådan insyn är störst när det gäller denmer slutna JuU 1982/83:26 44 verksamheten,dvs. anstaltsvården och häktesverksamheten. Förslaget innebar att enkriminalvårdsnämnd, som skulle finnas inom varje kriminalvårdsregion och beståav sex ledamöter, skulle besöka varje myndighet inom verksamhetsområdet alltså även ett allmänt häkte i förekommande fall - minst en gång om året.Nämnden skulle därvid bl. a. genom inspektion samt samtal med de intagna ochpersonalen skaffa sig kännedom om hur verksamheten bedrevs vid myndigheten. Utskottetkan ställa sig bakom önskemålet i den nu aktuella mofionen om lekmannainsyn iverksamheten vid de allmänna häktena. En sådan insyn skulle vara värdefull närdet gäller såväl situationen för de intagna som de anställdas arbetsförhållanden.Inom utskottet rådet viss tveksamhet humvida en lekmannainsyn kan komma tillstånd genom övervakningsnämnderna utan att man härigenom motverkar syftet medde förslag angående nämndernas organisation och arbetsuppgifter som läggs frami propositionen. Hur en lekmannainsyn lämpligen kan anordnas bör närmareprövas av regeringen, t. ex. i samband med den förestående omorganisationenbeträffande nämndema. Vad utskottet nu med anledning av motion 2213 uttalat börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. I mofion 2212 anförs att regeringen iregleringsbrev bör anvisa medel till frivårdsorganisationen i län somsvarar mot nuvarande överbelastning i fråga om antalet ärenden. Avårets budgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 4 s. 97) framgår att denminskning av antalet övervakningsfall som blir följden av den nu aktuellareformen gör det möjligt att öka insatserna för det kvarståendefrivårdsklientelet. Ansvaret för den lokala fördelningen av resurserna bör iförsta hand åvila , som har att arbeta ut närmare normerför denna fördelning. I detta sammanhang påkallar motionen inget annatuttalande. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 2212. När det gäller de föreslagnaövergångsbestämmelserna till ändringarna i BrB har utskottet uppmärksammat attpunkt 2 tredje meningen, som den har utformats i proposifionen, i vissa fallvid tillämpningen skulle kunna ge till resultat längre frihetsberövanden än somär avsedda. Utskottet föreslår därför att övergångsbestämmelserna i dettahänseende avfattas i enlighet med vad som framgår av utskottets hemställan. Utskottethar vidare uppmärksammat punkt 4 i övergångsbestämmelserna, som innebär attpågående övervakning upphör automatiskt av prövotidenhar förflutit. Detta skulle i vissa fall kunna få mindre lämpliga konsekvenser.Situationen är här likartad med den som förelåg då övervakningstiden vidskyddstillsyn förkortades från tre JuU1982/83:26 45 till ; en övergångstid av efterikraftträdandet infördes därvid (se prop. 1973:131 s. 43). Utskottetförordaratt en övergångstid av samma längd får gälla även nu; till punkt 4 iövergångsbestämmelserna bör fogas en regel av den lydelse som framgår avutskottets hemställan. I övrigt föranleder propositionen och motionerna ingetuttalande från utskottets sida. 1. beträffandevillkorlig frigivning a) att riksdagenmed avslag på motion 1982/83:2214 i denna del (yrkande 1) antar 26 kap. 6 och 7§§ i det genom proposition 1982/83:85 framlagda förslaget till lag om ändring ibrottsbalken, b) att riksdagenmed avslag på motion 1982/83:2214 i denna del (yrkande 2) antar 33 § i detgenom propositionen framlagda förslaget fill lag om ändring i lagen (1974:203)om kriminalvård i anstalt, c) att riksdagenavslår motion 1982/83:2158 i denna del (yrkande 9), 2. beträffandeöversyn av straffskalorna m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:2215 i denna del (yrkandena 1 och 2) och motion1982/83:2216 i denna del (yrkande 2), 3. beträffandefrivårdens uppgifter attriksdagen avslår mofion 1982/83:547, 4. beträffandeprövotid och övervakning attriksdagen med avslag på motion 1982/83:2216 i denna del (yrkande I delvis)godkänner vad utskoftet anfört i detta hänseende, 5. beträffandeomedelbar verkställighet attriksdagen med avslag på motion 1982/83:2216 i denna del (yrkande 1 delvis)antar 28 kap. 3 § i det under moment I a) nämnda lagförslaget, 6. beträffandeövervakningsnämndernas arbetsuppgifter m. m. attriksdagen med avslag på mofion 1982/83:2215 i denna del (yrkande 3) godkännervad utskottet anfört i detta hänseende, 7. aft antar 26 kap. 9-12och 18 §§, 28 kap. 5-7 §§, 37 kap. I, 7, 8 och 10 §§ och 38 kap. 3 § i det under moment 1 a) nämnda lagförslaget samt de genom propositionen framlagda förslagen till lagom ändring i lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m. m., lag om ändring i lagen (1978:801) om internationellt samarbete rörande kriminalvård i frihet och lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 8. beträffandeövervakningsnämndernas insyn i de allmänna häkte na attriksdagen med anledning av motion 1982/83:2213 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört i detta hänseende, 9. beträffande medel tillfrivårdsorganisationen i län att avslår motion 1982/83: 2212, 10. aft beslutar att övergångsbestämmelsernatill det under moment 1 a) nämnda lagförslaget skall ges följande såsomUtskottets förslag betecknade lydelse: Denna lagträder i kraft . Bestämmelserna i 26 kap. 6, 7 och 9 §§ i deras nyalydelse gäller även i fråga om den som avtjänar fängelsestraff vidikraftträdandet. Om den dömde enligt dessa bestämmelser skall villkorligtfriges sedan halva strafftiden har avtjänats och eft avbrott i verkstäUighetenhar skett före ikraftträdandet, skall dock iakttas följande. Villkorligfrigivning får ske först sedan den dömde utöver halva tiden eller, om han föreikraftträdandet har avtjänat , utöver har avtjäna! detytterligare antal dagar i kriminalvårdsanstalt som avbrottet varat. Utan hinderhärav skall frigivningen i ett sådant fall alltid ske senast då två tredjedelarav strafffiden har avtjänats. Bestämmelserna i 26 kap. 6, 7 och 9 §§ i deras nyalydelse gäller även i fråga om den som avtjänar fängelsestraff vidikraftträdandet. Om den dömde enligt dessa bestämmelser skall villkorligtfriges sedan halva strafffiden har avtjänats och ett avbrott i verkställighetenhar skett före ikraftträdandet, skall dock iakttas följande. Villkorligfrigivning får ske först när den dömde / kriminalvårdsanstalt har avtjänat sålång tid som han skulle ha fått avtjäna om något avbrott i verkställigheteninte hade skett och han inte frigetts före ikraftträdandet. Utan hinder häravskall frigivningen i ett sådant fall alltid ske senast då två tredjedelar avstrafftiden har avtjänats. Prövotid som har fastställtsenligt 26 kap. 10 § i dess äldre lydelse gäller fortfarande. Bestämmelserna i 26 kap. 11 § och 28 kap. 5 § andra stycket i deras nya lydelse tillämpas även i fråga om den som står under övervakning vid ikraftträdandet. Bestämmelserna i 26 kap. 11 §och 28 kap. 5 § andra stycket i deras nya lydelse tillämpas även i fråga om densom står under övervakning vid ikraftträdandet. Övervakningen skall dock inteupphöra före utgången av , om den inte skulle ha upphört tidigaremed tillämpning av äldre bestämmelser.. Bestämmelsen i 26 kap. 23 § idess äldre lydelse gäller fortfarande i fråga om fall då villkoriigt medgivenfrihet före ikraftträdandet har förklarats förverkad utan att fängelse på visstid ådömts. JuU 1982/83:26 47 Bestämmelserna i 37 kap. 1-3 §§ i deras nyalydelse tillämpas först vid förordnande och val av ledamöter och ersättare iövervakningsnämnder för tid efter utgången av , dåtjänstgöringsperioden för de enligt äldre bestämmelser utsedda ledamöterna ochersättarna i nämnderna skall upphöra. Tjänstgöringsperioden för de ledamöteroch ersättare som sålunda utses upphör vid utgången av . 11. att antar det undermoment 1 a) nämnda lagförslaget i den mån det inte omfattas av utskottetshemställan ovan, 12. att antar det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1964:163) ominförande av , 13. att antar det genomproposifionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1974:202) omberäkning av strafftid m.m., 14. att antar det undermoment 1 b) nämnda lagförslaget i den mån det inte omfattas av utskottetshemställan ovan, 15. att antar det genompropositionen framlagda förslaget fill lag om ändring i lagen (1963:197) omallmänt kriminalregister, 16. att antar det genompropositionen framlagda förslaget fill lag om ändring i passlagen (1978:302). Närvarande:Lisa (), (), (), (), HansPettersson i (s), (), (), GunillaAndré (c), (), (), i (fp), (), (),-() ochElvingAndersson (c). 1.Villkorlig frigivning (mom. I) (), (), ()och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 34 med "Utskottet behandlade" och slutar på s. 36 med"individualiserad bedömning" bort ha följande lydelse: JuU 1982/83:26 48 Ett genomförande av förslaget i propositionen omvillkorlig frigivning innebär enligt utskottets mening att en fråga av storprincipiell räckvidd bryts ut ur sitt kriminalpolitiska sammanhang. Liknandeuppfattning har framförts av lagrådet och flera remissinstanser. Lagstiftningrörande påföljdssystemet får inte, som uppenbarligen är fallet i detta ärende,styras av enbart samhällsekonomiska hänsynstaganden. Först när fängelsestraffkommitténoch frivårdskommittén avslutat sitt arbete finns det enligt utskottets meningunderiag för att ta ställning till om och i vilken utformning institutetvillkorlig frigivning bör finnas kvar i påföljdssystemet. Ävenom ett frihetsberövande i många fall har negativa verkningar för de intagna kandet i vissa fall också påverka den dömde i en gynnsam riktning, och det stårhelt klart att samhället, främst av allmänpreventiva skäl, inte kan vara utanfrihetsberövande påföljder. Samhällets behov av skydd mot den gruppbrottslingar som gjort sig skyldig till särskilt allvariig brottslighet, t.ex. grova narkotikabrott och grova våldsbrott, gör det också nödvändigt attbehålla fängelsestraffet. Av vad nu sagts följer att en generell minskning avantalet frihetsberövanden och av längden på dessa inte kan komma till ståndutan att det går ut över allmänpreventionen och samhällsskyddet. Utrymmet föratt med nuvarande straffskalor ytteriigare minska användandet av frihetsstraffmåste också anses vara begränsat. man enligt utskottets mening därför bör gå för att nedbringa antaletfrihetsberövanden och längden av dessa är aft se över och justerastraffskalorna för de olika brotten. En översyn av detta slag pågår f. n.Fängelsestraffkommittén har sålunda i uppdrag att göra en översyn avstraffskalorna, och resultatet av denna översyn beräknas föreligga under år1984. Möjlighet att ta ställning i den aktuella frågan bör enligt utskottets meningfinnas härefter. Regeringenhar emellertid valt att nu lägga fram förslag om obligatorisk villkorligfrigivning. Mot förslaget om villkoriig frigivning har lagrådet i skildahänseenden anfört stark kritik av principiell natur. Utskottet kan i allt väsentligtansluta sig till lagrådets synpunkter. Utskottetvill särskilt framhålla att en obligatorisk villkorlig frigivning innebär engenerell förkortning av frihetsstraffen som, enligt vad utskottet haranfört, måste komma att gå ut över allmänpreventionen och samhällsskyddet. Deninnebär också att de egentliga rättsverkningarna av en straffdom för den dömdekommer att väsentligt skilja sig från vad domen enligt sin lydelse går ut på.Som lagrådet uttalat kan man härigenom få intrycket av att domstolar ochåklagare inte menar allvar med uttalanden som i sådan grad avviker frånverkligheten. Detta är - med hänsyn till vikten av att allmänhetens tilltrotill rättsväsendet upprätthålls - en oacceptabel verkan av ett sådant systemmed obligatorisk villkorlig frigivning som det föreslagna. Härtill kommer genom att införa ett sådant system avhänder sig en betydelsefull möjlighetatt uppmuntra gott uppförande . JuU 1982/83:26 49 Mot denna bakgrund avstyrker utskottet bifall fillmotionerna 2215 och 2216 i här behandlade delar, tillstyrker bifall till motion2214 samt avstyrker bifall till propositionen i nu behandlad del. Motion 2158i denna del får anses tillgodosedd genom vad som sålunda förekommit. dels att utskottets hemställan under moment 1 bortha följande lydelse: 1. beträffande villkorlig frigivning a) att med bifall tillmotion 1982/83:2214 i denna del (yrkande 1) avslår 26 kap. 6 och 7 §§ i detgenom proposition 1982/83:85 framlagda förslaget till lag om ändring ibrottsbalken, b) att med bifall tillmotion 1982/83:2214 i denna del (yrkande 2) avslår 33 § i det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt, c) att avslår motion1982/83:2158 i denna del (yrkande 9). Översyn av straffskalorna m. m. (mom. 2) GunillaAndré (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 34 med "Utskottet behandlade" och slutar på s. 35 med"och 2216" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att det med hänsyn till allmänpreventionen och samhällsskyddet inte ärmöjligt att avvara frihetsberövanden som inslag i påföljdssystemet. Man böremellertid mot bakgrund av att en anstaltsvistelse ofta försvårar den dömdessamhällsanpassning sträva efter att nedbringa tiden för frihetsberövande.Vidare är det väsentligt att en ändamålsenlig rehabilitering inom frivårdenkan följa efter ett avtjänat fängelsestraff. Närdet gäller regeringens förslag om villkorlig frigivning delar utskottet i mångaavseenden den kritik som lagrådet riktat mot förslaget. Enligt utskottetsmening kan det sålunda sägas att reformen borde ha satts in i ett störresammanhang där målen för det fortsatta kriminalpolitiska arbetet klarareframgår. Vidare skulle kunna anmärkas att samhällets rättsuppfattning somkommer till uttryck i domstolarnas straffmätning inte borde få styras avfaktorer som tillgång till fängelseplatser och uppsatta sparmål. Utskottet,som likväl inte vill motsätta sig förslaget om villkoriig frigivning, anserdet angeläget att det fortsatta reformarbetet inriktas på en snabb översyn avstraffskalorna så att bättre överensstämmelse nås mellan utmätt straff och detsom i verkligheten avtjänas. Effekterna av den föreslagna reformen bör ocksånoga följas upp vad gäller domstolarnas straffmätning och behandlingsresultatinom kriminalvården. Vad utskottet nu medanledning av motion 2215 i här behandlade delar JuU 1982/83:26 50 ochmotion 2216 i här behandlad del har anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottets ställningstagande innebär att utskottetavstyrker bifall till motion 2158 i här behandlad del och motion 2214. dels att utskottets hemställan under moment 2 bortha följande lydelse: 2. beträffande översyn av straffskalorna m. m. att medanledning av motion 1982/83:2215 i denna del (yrkandena 1 och 2) och motion1982/83:2216 i denna del (yrkande 2) ger regeringen till känna vad utskottetanfört i detta hänseende. Övervakningsnämndernas arbetsuppgifter m. m.(mom. 6) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 43som börjar med "Utskottet vill" och slutar med behandlad del"bort ha följande lydelse: Utskottetvill först slå fast att övervakningsnämnderna i sin hittillsvarande verksamheti stort sett har fungerat väl och kunnat utbilda ändamålsenliga arbetsformer.Utgångspunkten för en bedömning av nämndernas funktion bör enligt utskottetsmening vara att en fungerande frivård kräver en decentraliserad organisationoch medverkan av lekmän. Förslaget i propositionen angående val av ledamöter iövervakningsnämnderna tillgodoser intresset av att lekmannamedverkan kommertill stånd, och utskottet kan därför godta propositionen i denna del. Frånden angivna utgångspunkten anser utskottet det däremot vara oklokt attminska antalet övervakningsnämnder såsom regeringen avser att göra. Deföreslagna ändringarna beträffande nämndernas organisation och arbetsuppgiftertorde vidare medföra åtskilliga övergångsproblem. Tankeni propositionen om minskat antal nämnder och förslaget om förändring av derasarbetsuppgifter bör därför inte genomföras. Man bör enligt utskottets mening istället noga följa utvecklingen beträffande frivårdensförtroendemannaorganisation och därvid ånyo pröva övervakningsnämndernasfunktion inom frivården. Utskottet tillstyrker sålunda bifall till motion 2215i här behandlad del och avstyrker bifall till propositionen i denna del. dels att utskottets hemställan under moment 6 bortha följande lydelse: 7. beträffande övervakningsnämndernas arbetsuppgifter m.m.att med bifall till motion 1982/83:2215 i denna del (yrkande 3)godkänner vad utskottet anfört i detta hänseende. JuU 1982/83:26 51 4.Lagförslag rörande övervakningsnämndernas arbetsuppgifter m.m. (mom. 7) () och () anserunder förutsättning av bifall till reservation 3 att utskottets hemställanunder moment 7 bort ha följande lydelse: 8. a) att antar 26 kap. 10 och 18 §§ samt28 kap. 5 och 7 §§ i det under moment 1 a) nämnda lagförslaget, b) att riksdagenavslår 26 kap. 9, 11 och 12 §§, 28 kap. 6 §, 37 kap. 1, 7, 8 och 10 §§ och 38kap. 3 § i det under moment 1 a) nämnda lagförslaget samt de genompropositionen framlagda förslagen till lag om ändring i lagen (1963:193) omsamarbete, med , , och angående verkställighet avstraff m.m., lag om ändring i lagen (1978:801) om internationellt samarbeterörande kriminalvård i frihet och lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). JuU 1982/83:26 52 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ 29 Villkorlig frigivning ......... ........ ...................... 31 Historik.............................................................. .. 31 Gällande ordning .................... ........................ 32 Frivårdens uppgifter .................... .................... 36 Prövotid och övervakning.............. .................... 37 Gällande rätt ...................................................... 37 Omedelbar verkställighet ...................................... 39 Gällande rätt...................................................... .. 39 Gällande rätt ...................................................... 40 Förslag................. .................. .................. 41 Övrigt........................................... ................ 44 Utskottets hemställan ............... ...................... 45 Villkorlig frigivning (mom. 1)(m) ....................... 47 Översyn av straffskalorna m. m.(mom. 2) (c)........ 49 Övervakningsnämndernasarbetsuppgifter m ni. (mom, 6) (c) .. 50 Lagförslag rörande övervakningsnämndernas arbetsuppgifter m. m. (mom. 7) (c) ...................... ................. .. 51