bet · G601FöU9 · 1982-12-31 00:00:00 — Beträffande motionens yrkande om enfortlöpande rapportering från överbefälhavaren påminner utskottet om att dennevarje år lämnar såväl årsredovisning som programplan. Härvid redovisas bl. a.hur verksamheten har motsvarat statsmakternas inriktning och anges vilkaförutsättningar som gäller för fortsatt verksamhet. Utskottet räknar med attsådana redovisningar kommer att lämnas också i fortsättningen. Även yrkande 4i motion 726 bör avslås. Det är enligt utskottets mening angeläget attöverbefälhavarens arbete med nästkommande programplan för det militära försvaretbygger på de beslut som nu kommer att fatta. Resultatet avplaneringen torde i vanlig ordning redovisas för ibudgetpropositionen 1984. I detta sammanhang behandlarutskottet ett antal ytterligare motionsyrkanden. Motion 726 (m) innehåller ett yrkande om redovisning förriksdagen under innevarande av (Fö 1982:11)ställningstaganden och regeringens bedömning av dessa. Motionärerna anser attden ekonomiska planeringsinriktning som föreslås av regeringen ändrarförutsättningarna för kommissionens överväganden i såväl sakligt som politiskthänseende. I motion 1797 (fp) nämns att beställda robotbåtar av typ FöU1982/83:9 22 Spica III kommer att få ubåtsjaktutrustning. Motionärernaföreslår försök med släphydrofoner på fartyg som redan finns i marinförbanden. Utskottet har inhämtat att kommeratt redovisa resultaten av sitt arbete i slutet av april 1983.Försvarsutskottet kommer kort därefter att få en redogörelse för dessaresultat. Kommissionen kan förutsättas lämna såväl redogörelser för vad somskett i samband med de grova kränkningarna av svenskt territorialvatten ochsvenskt militärt skyddsområde som egna bedömningar och förslag.Avsikten är att överbefälhavaren skall beakta detta i arbetet med denprogramplan för det militära försvaret som överlämnas till regeringen hösten1983. 200 milj. kr. har redan ställts till myndigheternas förfogande för vissaåtgärder. På kommissionens förslag har regeringen beslutat omskärpta regler vid ingripande mot ubåtar som kränker svenskt territorialvatten.Utskottet räknar därför inte med att förslag från regeringen, grundade påkommissionens ställningstaganden, kommer att lämnas till underriksmötet /83. bör inte uttala sig enligt yrkandet härom i motion726. Inte heller bör nu uttala sig om anskaffning av viss slagsutrustning eller om försöksverksamhet av visst slag, som föreslagits i motion1797. I motion 912 (m) föreslås att flygvapenförbandensmarkbaserade radarsystem för låghöjdsspaning kompletteras med flygplansburenradar så att förvarningstiderna vid flyganfall på låg höjd förbättras. De numöjliga förvarningstiderna bedömer motionärerna vara ytterst knappa fråncivilförsvarssynpunkt. Utskottet delar motionärens uppfattning om vikten avförbättrade förvarningstider vid flyganfall, inte minst fråncivilförsvarssynpunkt. Utskottet har inhämtat att i överbefälhavarens långsiktigaplanering är anskaffning av ett flygburet radarsystem inplanerad mellan 1987och 1992. Detta innebär att statsmakterna torde få ta ställning till en sådananskaffning i nästa långsiktiga försvarsbeslut. bör därför inte göranågot uttalande av det slag som föreslås i motionen. Föredragande statsrådet nämner i budgetpropositionen (s.39) att överbefälhavaren kommer att lämna förslag om att han bör gesrätt att under särskilda förutsättningar själv besluta om beredskapsinkallelseav vissa förband och om användning av vissa förband ur allmänna hemvärnet underbegränsad tid för försvars-, skydds- och bevakningsuppgifter m. m. Denna frågabehandlades av utskottet i samband med försvarsbeslut (FöU 1981/82:18s. försvarskommitté hade framhållit den ökande risken föröverraskande inlett angrepp och behovet av förbättringar av beredskapen.Kommittén hade också enhälligt uttalat att ett då föreliggande förslag avöverbefälhavaren om beredskapsinkallelse av vissa förband skulle, om detgenomfördes, innebära en avsevärd och betydelsefull förbättring av beredskapen.Denna uppfattning understryks i motion 726 (m), som också pläderar för merlångsiktiga förändringar i beredskapsavseende. Motionärerna pekar på att underdet har lagts fram olika förslag i syfte att FöU1982/83:9 23 kombinera dagens värnpHkts- och mobiliseringsförsvar meden avsevärt mycket högre beredskap och en betydligt bättre flexibilitet iberedskapsanpassningen. Motionärerna betecknar som naturligt att dessa förslagprövas ingående i kommande perspektivplanearbete m. m. års försvarsbeslut. Utskottet anser att i första hand regeringen bör pröva detnya förslag rörande beredskapsinkallelser m. m. som överbefälhavaren nyligenhar lämnat. Utskottet kommer emellertid att hålla sig informerat i denna fråga.Beträffande större förändringar, av det slag som har föreslagits i denförsvarspolitiska debatten , räknar utskottet liksom motionärernamed att de blir behandlade inom ramen för det perspektivplanearbete som skallske inför nästa långsiktiga försvarsbeslut. Något uttalande härom av riksdagenbehövs inte. Motion 726 bör avslås i denna del. Motion 1248 (s) går ut på en snabbutredning av frågan omatt förstärka marinens bevakning av kusterna genom frivilliga åtaganden. Ettliknande motionsyrkande behandlades i samband med försvarsbeslut (FöU1981/82:18 s. 42). behandlades frågan om utökade uppgifter förhemvärnet i våra kustområden. Utskottet ansåg att frivilliga åtaganden bör skeinom ramen för hemvärnets verksamhet. I motion 1248 uttalas att ett skäl till att hemvärnet intehar tilldelats fler uppgifter förmodligen är att många av dessa,däribland viktiga spaningsfunktioner, har sådan karaktär att det krävs andraåtgärder. Enligt motionärerna pekar en rad omständigheter på att marinenskustbevakningsorganisation skulle utgöra en naturlig och effektiv grund förförstärkning av den beredskapen på frivillig väg. De anger bl. a.möjligheten av personliga frivilligavtal med mobiliseringsmyndigheter. Som motionärerna själva uttalar hänger frågan omförstärkning av marinens bevakning av kusterna samman med formerna för attbeordra höjd beredskap. Överbefälhavaren har som nämnts föreslagitregeringen hur beredskapen mot incidenter och överraskande inledda anfall skallkunna förbättras inom fredsorganisationens ram. I samband med att regeringentar ställning till dessa förslag beräknas, enligt vad utskottet har inhämtat,även frågan om förstärkning av marinens bevakning av kusterna genom frivilligaåtaganden att bli behandlad. Frågan om att organisera hemvärnsförbandbearbetas f. n. i en arbetsgrupp med representanter för chefen för marinen,rikshemvärnschefen, samt regionala och lokalamarina chefer. Förslag från arbetsgruppen är att vänta . Utskottet konstaterar att den fråga som tas upp i motion1248 behandlas på stor bredd och att regeringen fått förslag i ämnet.Överbefälhavarens förslag innehåller möjlighet till beredskapskontrakt som gördet möjligt att ta i anspråk nyckelpersoner i marinenskrigsorganisation. Mot denna bakgrund bör inte uttala sig för någonytterligare utredning enligt motionsförslaget. FöU1982/83:9 24 godkände (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18 s. 73-83, rskr 374) riktlinjer för utvecklingoch anskaffning inom landet av ett nytt, allsidigt användbart flygplanssystem(JAS), som skall ersätta Viggen-systemet med början omkring år 1992.Kostnaderna för projektet, inkl. vapen, övrig utrustning och reserver beräknastill för verksamheten fram (prislägetfebruari 1981). I en reservation till försvarsutskottets betänkande1981/82:18 hävdade socialdemokraterna i utskottet att det fanns betydandebrister i beslutsunderlaget för . Enligt deras mening bordefrågan studeras ytterligare med sikte på förslag till under riksmötet1982/83. I regeringsdeklarationen utlovades enomedelbar analys av de ekonomiska förutsättningarna för . En sådananalys har genomförts inom försvarsdepartementet. Den redovisas som bilaga tillproposition 1982/83:119. Den ekonomiska analysen innehåller en sammanfattning medslutsatsen att det för projektet kan uppstå merkostnader om sammanlagt 200, 1600 eller 2 850 milj. kr. beroende på om dollarkursen är 5, . Vidare anförs i sammanfattningen: Dessa eventuella kostnadshöjningar kan och bör i ordningmötas med (1) de delar som eventuellt kan avdelasav prisreserven (delar av ca ), (2) den inom projektet inplaneradereserven om , som sålunda även bör ses som enfinansieringsreserv, (3) ambitionssänkningar enligt ovan (omca ). En slutsats av detta är att regeringen bör ha kontroll överden inplanerade reserven, dels för att kunna kontrollera den tekniskautvecklingen, dels - vid behov - kunna använda del av denna somfinansieringsreserv. Följande faktorer bör tas med vid regeringens bedömning avJAS-projektet. De osäkerheter som framkommit i analysen är inteav den omfattningen att de behöver medföra att projektet avbryts. Om dagens höga dollarkurs består, får man vara beredd att sänka ambifionsnivån beträffande viss typ av utrustning, antal plan, beväpning o. d. Ett beslut om fortsättningav förutsätter emellertid att 'Statsmakterna ävenfortsättningsvis är beredda att tilldela försvaret i stort sett nuvaranderesurser som uppräknas via försvarsprisindex. Om inte samhällsekonomintillåter detta, kommer att medföra obalanser genom att ta ianspråk en oproportionerligt stor del av försvarsramen. JAS-projektetsstyrning via en JAS-ram skall bibehållas och regeringen skall ha kontroll överden inplanerade reserven om . Vidare bör kontrollen ochinsynen i projektet från regeringens sida stramas upp dock utan förändring avrådande ansvarsförhållanden för myndigheter och industri. Slutligen har under granskningsarbetet framkommit attvissa justeringar av avtalets valutaklausuler bör ske så att svenskaunderleverantörer får båttre möjlighet att konkurrera. FöU1982/83:9 25 Föredragande statsrådet erinrar omatt försvarskommitté (Ds Fö 1981:14) var enig om behovet av ett nyttflygplanssystem efter flygplan . Också vid riksdagsbehandlingen år 1982rådde bred enighet härom. I den partimotion (mot. 1981/82:2276) somsocialdemokraterna lämnade med anledning av dåvarande regeringens förslaghävdades att förslaget om vilade på ett bristfälligt underlag ochatt beslutet borde anstå till dess att ett bättre underlag fanns. Motionärernaangav sju särskilda villkor för projektet. Dessa villkor återges i proposition1982/83:119 på s. 3-4. Vad gäller de ekonomiska villkor som socialdemokraternaställde under riksdagsbehandlingen finner försvarsministern att den nugenomförda ekonomiska analysen av visar att de i huvudsak haruppfyllts. Den ekonomiska analysen har utgått från den JAS-ram om25,i prisläge som den dåvarande regeringenangav när den uppdrog åt att beställaprojektering och en första delserie av flygplanssystemet JAS. Mot bakgrund avde osäkerheter som redovisas i analysen och med hänsyn till den på grund av detstatsfinansiella läget föreslagna minskningen av det ekonomiska utrymmet fördet militära försvaret förordar statsrådet att JAS-projektetsekonomiska ram får uppgå till högst de i prislägetfebruari 1981 som socialdemokraterna förordade i partimotion under riksmötet1981/82. Denna ram avses bli styrande för projektets ambitionsnivå.Försvarsministern har därvid utgått från att JAS-ramen kommer att ges sin andelav den framtida priskompensationen av utgiftsramen för det militära försvaretvia försvarsprisindex. De 800 milj. kr. som planeringsmäs-sigt frigörs under1990-talet inom flygvapnets ram bör enligt försvarsministern bl. a. reserverasför sådana osäkerheter som den ekonomiska granskningen har visat på. Sammanfattningsvis konstaterar försvarsministern attJAS-projektet kan fortsättas. Han anser att det bör ankomma på regeringen attuppdra åt överbefälhavaren och chefen för flygvapnet att lämna förslag till hurJAS-projektet skall kunna minskas med 800 milj. kr. samt att ge myndigheternade direktiv som föranleds av den genomförda ekonomiska granskningen. Hanbedömer att rådande ansvarsförhållanden när det gäller myndigheterna ochindustrin inte behöver förändras. Motionerna rörande ärväckta dels under den allmänna motionstiden, dels med anledning av proposition1982/83:119. Sex motionsyrkanden rör frågan om projektet bör fortsätta elleravbrytas. Fem yrkanden behandlar den ekonomiska ramen för projektet och andrafrågor angående detta. I tre motionsyrkanden behandlas industrifrågor. Motion 2241 (vpk) är starkt kritisk mot JAS-projektet.Motionärerna varnar för projektets militärpolitiska konsekvenser. FöU1982/83:9 26 samarbete av detta slag med det ena av stormaktsblockenskadar alliansfriheten och hotar neutraliteten." Enligt motionärernafinns det inte plats för både JAS och värnpliktsförsvaret inom de nu planeraderamarna. De anser att inte ger några nya arbeten i som ärnämnvärda i förhållande till kostnaden. Motion 2250 (s) syftar till att skallavbrytas och flygplansfrågan åter prövas . I andra hand yrkas attriksdagen som villkor för projektet uttalar att berörda industrier senast 1987skall redovisa en plan för omställning till civil produktion. Enligtmotionärerna kvarstår stora ekonomiska, tekniska och militärpolitiskaosäkerheter beträffande projektet. De anser att projektet är exempel på attstatsmakterna av industrin tvingas att tidigarelägga militära beställningar.Samhället försätts enligt motionärerna av sysselsättningsskäl i enutpressningssituation. Motion 2252 (fp) betonar att avtalet med innebär att industrin tar ett betydande ansvar och en stor del av deekonomiska riskerna. Eftersom kan produceras med betydligt färreanställda än dess föregångare konstateras med tillfredsställelse att svensk flygindustripå har kunnat ta fram ett civilt flygplan, Saab-Fairchild 340, somredan har visat sig konkurrenskraftigt. I motionen diskuteras olika slag avosäkerheter i . Motionärerna yrkar bl. a. att den tidigarebeslutade ekonomiska ramen för projektet skall behållas. De betecknarregeringens förslag om minskning av den särskilda JAS-ramen med 800 milj. kr.som främst en bokföringsfråga. Motion 2253 (m) går också ut på att den gällande JAS-ramenskall behållas. Vidare finns ett yrkande om de ekonomiska reserver som finns iramen. Enligt motionärernas mening är det angeläget att det inte sker någonuttunning av projektet jämfört med vad som avsågs vid försvarsbeslut.Regeringens förslag om ändrad ram innebär - anser de - en allvarlig risk försådan uttunning. De betecknar som särskilt angeläget att projektet behåller enbalans mellan plattforms- och vapenutvecklingen och framhåller betydelsen avatt JAS-systemets flexibilitet inför en osäker framtid kvarstår. Utskottet har under beredningen avproposition 1982/83:119 haft utfrågning med statssekreteraren iförsvarsdepartementet och företrädare för överbefälhavaren, var för sig.Företrädare för för fred och frihet, Kristnafredsrörelsen och har gemensamtuppvaktat utskottet om . Regeringens förslag om riktlinjer för JAS-projektetinnebär att projektet fortsätter. I tre motioner från vänsterpartietkommunisterna föreslås att det i stället skall avbrytas. Enligt motion 1798 (s)- som väcktes under den allmänna motionstiden - bör inte anvisa någramedel för projektet under nästa budgetår i avvaktan på den ekonomiska analyssom har redovisats i proposition 119. Motion 1797 från folkpartietväcktes också FöU1982/83:9 27 under den allmänna motionstiden. Motionärerna anser attflera faktorer som har tillkommit försvarsbeslut talar för"en svensk JAS" i enlighet med beslutet. Motion 2250 (s) syftar tillatt projektet skall avbrytas för att åter tas upp till prövning . Utskottet anser liksom regeringen att börfortsätta. De osäkerheter som finns i ett långsiktigt projekt av detta slag ochsom har värderats i den ekonomiska analysen och av regeringen är inte av denomfattningen att de motiverar att projektet avbryts. Av det beräknadeekonomiska utrymmet till flygvapenförbanden / 84-1999/2000är planerat för JAS. De försvarspolitiska skäl som ligger tillgrund för projektet kvarstår. Skälen för en så långt möjlig svensk utvecklingoch tillverkning är starka. Motionsyrkandena om att avbryta projektet bördärför avslås. Regeringen föreslår att den ekonomiska ramen förJAS-projektet skall bestämmas till i prisläget februari1981. Av det tidigare beslutade beloppet, i sammaprisläge, frigörs därigenom 800 milj. kr. från den särskilda JAS-ramen. Imofionerna 2252 (fp) och 2253 (m) yrkas att den gällande ramen skall behållas. Utskottet godtar för sin del vad försvarsministern harförordat om den ekonomiska ramen för . bör också avslå yrkandet i motion 2253 (m) att reservernainom JAS-ramen skall avses för prestandaförbättringar som den tekniska utvecklingenkan möjliggöra. Utskottet anser att tillgängliga reserver inte i något avseendebör bindas till visst ändamål. I motion 2252 (fp) förordas att frågan om anskaffning aven skolversion av flygplanet skall avgöras senare än som är förutsatt iavtalet med . Motionärerna anser att man bör försöka kommaöverens om en senare tidpunkt för beslutet än . Därigenom skulle man,menar motionärerna, förlänga handlingsfriheten att anskaffa skolflyg-plan menockså behålla en möjlighet att göra en besparing. Utskottet har i och för sig inte något att invända mot ensenare beslutstidpunkt beträffande skolversion. En förhandling enligtmotionsförslaget kan emellertid få konsekvenser som inte kan överblickas.Riksdagen bör därför inte bifalla motion 2252 i denna del. Försvarsministern redovisar åtgärder för att så stor delsom möjligt av beställningarna för skall läggas ut i . Hanuppger att chefen för industridepartementet i detta syfte kommer att tillkallaen kommitté för att följa JAS-upphandlingen. I motion 2241 (vpk) föreslås iandra hand - om fortsätter - att den aviserade kommittén skall fåen parlamentarisk sammansättning med representation för alla partier iriksdagen. Den består av enutredningsman jämte sakkunniga och experter. Utskottet anser inte att riksdagenbör uttala sig enligt motion 2241 i denna del. Beträffande det industripolitiska villkor som angavs i densocialdemokratiska partimotionen till under /82 påminner FöU1982/83:9 28 försvarsministern om att ett genomförande av JAS-projektetfrån vissa synpunkter innebär att flygplansanskaffningen tidigareläggs. Häravföljer enligt försvarsministern att berörda industrier måste göra särskildaansträngningar för att möta de problem som kan uppstå när förstutvecklings-och sedan tillverkningsarbetena på JAS-planen börjar avta. Motion 2250 (s) innehåller ett andrahandsyrkande - omJAS-projektet fortsätter - att det skall ställas som villkor för projektet attflygindustrin redovisar en plan för omställning till civilproduktion. Omedelbara åtgärder för en planmässig övergång till civilprodukfion förordas i motion 2241 (vpk). Motion 908 (vpk) föreslår ett programför civilt utnyttjande av industriresurser som används för tillverkning avmilitära flygplan. Något nytt svenskt militärt flygplansprojekt efterflygplan JAS 39 kan inte förutses. När först utvecklings- och sedantillverkningsarbetena på JAS-planen börjar avta kan de berörda industriernakomma att få stora problem om de inte har minskat sitt beroende av beställningarför militära behov. Ett av de sju villkor som ställdes av socialdemokraterna isamband med försvarsbeslut gällde att det för den framtida planeringeninom flygindustrin borde klargöras att något nytt projekt för utveckling av ettmilitärt flygplan inte kan vara aktuellt när utvecklingsarbetena för JASbörjar minska . Vidare angavs att industrin därför måsteinrikta arbetet mot en flygindustri som är baserad på i huvudsak civilproduktion. Det framstår mot denna bakgrund som nödvändigt att företagen haren långsiktig och förutseende planering som särskilt gäller deras personellaresurser. Utskottet anser att industrierna har visat bådevilja och förmåga att utnyttja sina resurser för civila projekt. Liksomförsvarsministern räknar utskottet med att de är införstådda med problemen ochintensifierar sina ansträngningar att minska beroendet av militär produktion.Under förutsättning att denna inriktning på omställning till civil produktionfortsätter bör statsmakterna inte anvisa företagen hur planeringen skall gåtill eller söka utföra planeringen i deras ställe. Motionerna 2241, yrkande 3,och 908 bör avslås. i motion 2250 bör inte heller bifallas. m. m. Föredragande statsrådet tar ibudgetpropositionen (s, 39-41) upp vissa fredsorganisationsfrågor. Hankommenterar inledningsvis de ekonomiska besparingsmål som genom 1982 årsförsvarsbeslut har satts upp för försvarsbeslutsperioden och för tioårsperioden1982/83-1991/92, Han uttalar att det ännu är för tidigt att på grundval avhittills uppnådda besparingar bedöma möjligheterna att nå besparingsmålen ochatt överbefälhavaren i sin plan förutsätter att de skall nås. Han nämner idetta sammanhang det arbete som utförs av utredningen om försvarets gemensammamyndigheter m, m, (Fö 1982:06) och av delegationen för samordning ochuppföljning av arbetet FöU1982/83:9 29 med att genomföra strukturförändringar inom försvarets fredsorganisation(Fö 1982:07), I motion 1239 (c) framhålls vikten av att kontinuerligtfölja fredsorganisationens utveckling och ge den en rationell utformning.Motionärerna framhåller särskilt behovet att följa de problem som kan uppståinom truppslag där fredsorganisationsförändringar kan innebära svårigheter attrekrytera befäl m, m. Utskottet delar uppfattningen i motion 1239 att enkontinuerlig uppföljning av de beslutade fredsorganisationsförändringarna ärväsentlig i detta sammanhang. Föredragande statsrådet uttalar också ibudgetpropositionen att han avser att fortlöpande följa hur det går attgenomföra de ekonomiska besparingar och de personalminskningar som förutsattesi försvarsbeslut. Utskottet vill också peka på det utredningsarbetesom pågår och berör fredsorganisationen (Fö 1982:06 och 1982:07). Utskotteträknar med att synpunkter av det slag som finns i de aktuella motionsyrkandenadärvid kommer att bli beaktade. I mofion 1797 (fp) behandlas bl. a. behovet av besparingarinom försvarsmakten. Motionärerna finner det allvarligt om materielanslagenskulle urholkas . De ser ett illavarslande tecken på en sådanutveckling i förhållandet att den åsyftade besparingen i fredsorganisationenreducerades genom vissa ställningstaganden av i samband med 1982 årsförsvarsbeslut. Enligt deras mening bör mot denna bakgrund göra ettuttalande om behovet av ökade ansträngningar att ta fram flerrationaliseringsobjekt. I motionen påminner motionärerna om att försvarsbeslutetinnebar ett medgivande att standarden på kaserner och fritidslokaler m. m. kanfå variera mellan olika delar av landet och mellan olika förband. De framhållerockså möjligheterna till andra besparingar inom byggnadsområdet, t. ex. isamband med ombyggnader. Enligt deras mening krävs det att departement ochmyndigheter för varje enskilt objekt noga granskar vilka förenklingar ochambitionssänkningar som är möjliga. Regeringen bör enligt motionärernas meningårligen i budgetpropositionen orientera om vilka resultat som haruppnåtts i strävandena att förenkla och förbilliga inom försvaretsbyggnadsverksamhet, särskilt i fråga om normer av olika slag. Utskottet har självfallet ingen erinran mot utgångspunktenför det aktuella motionsyrkandet, att det är angeläget med besparingsåtgärderinom försvarsmakten. Ett utnyttjande av möjliga besparingar inom byggnadsområdeti linje med vad som anförs i motion 1797, yrkande 2, bör också vara ett led ibesparingssträvandena. Utskottet anser dock att ett uttalande enligt motion1797, yrkande 2, mot bakgrund av redan vidtagna åtgärder inte behövs. Utskottetanser inte heller att bör uttala sig för särskilda redogörelser förbesparingar inom försvarets byggnadsverksamhet i enlighet med yrkande 3 i sammamotion. Den nu gällande centrala stabsorganisationen (prop.1977/78:63, FöU 9, rskr 174) är uppdelad på fyra myndigheter, försvarsstabenoch de tre FöU1982/83:9 30 I sin redogörelse förfredsorganisationen återkommer föredragande statsrådet till den i olikasammanhang tidigare övervägda sammanslagningen av dessa staber till en gemensammyndighet. Statsrådet berör bl.