bet · G601KU30 · 1982-12-31 00:00:00 — Enmotion, 1982/83:2179 av vpk, avgavs med anledning av revisorernas förslag.Näringsutskottet instämde i revisorernas uttalande att den ersättning somGränges fick tillgodogöra sig vid överlåtelsen av TGOJ-rörelsen ter sigomotiverat hög. Utskottet konstaterar attriksdagens revisorer vid sin granskning av den ekonomiska uppgörelsen i sambandmed bildande inte har disponerat sådana resurser att en fullständigundersökning och ett helt klargörande resultat har kunnat presteras.Revisorernas bedömning har, som de själva påpekar, till stor del baserats påavtalsparternas egna utredningar. Följden har blivit att slutsatserna irapporten genomgående framstår som obestämda. Utskottet instämmer i revisorernas uttalande att denersättning som fick tillgodogöra sig vid överlåtelsen av TGOJ-rörelsenter sig omotiverat hög. I övrigt finner utskottet, till skillnad frånrevisorerna, att det material som redovisas i rapporten i allt styrker de i detföregående refererade kritiska synpunkter som framfördes vid behandlingen avproposition 1977/78:87. Sammanfattningsvis vill utskottet alltså såsombestående invändningar mot uppgörelsen slå fast att staten fick en för litenandel av aktiekapitalet, att bestämmelserna om rätt till inlösen av aktier varalltför fördelaktiga för de privata intressenterna och att dessa också på ettoskäligt sätt gynnades genom värderingen av de anläggningstillgångar som detillsköt till det nya bolaget. I en reservation (c, m, fp) anfördes i saken följande. Utskottet konstaterar medtillfredsställelse att resultatet av revisorers granskning av denekonomiska uppgörelsen i samband med bildande i allt väsentligt ger stödåt den bedömning som utskottet redovisade vid behandlingen av proposition1977/78:87. Revisorerna har sålunda slagit fast att det inte finns anledningtill någon anmärkning såvitt avser fördelningen av aktier i ,bestämmelserna om rätt till inlösen av aktier och värderingen av deanläggningstillgångar som parterna tillsköt till det nya bolaget. Endast närdet gäller förvärv från av TGOJ-rörelsen riktar revisorernanågon invändning mot uppgörelsen; det kan, anför de, starkt sättas i fråga ominte den överenskomna överlåtelsesumman var omotiverat hög. Utskottet vill pådenna punkt hänvisa till de speciella omständigheter vilka - såsom ocksåframgår av rapporten -föranledde uppgörelsens innehåll i den delen. beslöt i enlighet med utskottets hemställan. KU1982/83:30 298 Ansökan om utbetalning av av rekonstruktionslåntill Enligt regeringens proposition1977/78:87 om statligt engagemang inom handelsstålsindustrin m. m., vilken lågtill grund för de riksdagsbeslut som utgjorde grundvalen för bildandet av , äger rätt att efter beslut av regeringen för varje årunder för vilket redovisar ett negativtresultat, lyfta ett belopp motsvarande nämnda resultat, intill ett sammanlagtbelopp av . Beloppet får lyftas i samband med bokslut eller ä contoförutsatt att av fastställd budget för visst räkenskapsår visaratt för nämnda räkenskapsår förväntas redovisa ett negativt resultat efteravskrivningar, finansnetto och fastighetsskatter. har totalt lyfts, vilketanvänts för att täcka förluster . För att täcka förlusterna1980 har dessutom resterande av rekonstruktionslånet behövtianspråktagas. Detta belopp har i bokslutet upptagits som en fordran påstaten. Resultatet kommer, som vi i annat sammanhangredogjort för, att innebära en fortsatt avsevärd förlust. Med stöd av ovanstående anhåller Svenskt StålAktiebolag att få lyfta resterande av rekonstruktionslånet. Vi föreslåratt beloppet utbetalas . KU1982/83:30 299 1310/81Dossier 5300 Utbetalning av rekonstruktionslån till Svenskt StålAB Genom regleringsbrev den 11 juni1981 ställde regeringen det för /82 under fjortonde huvudtitelnanvisade reservationsanslaget G 6. Lån till ett nytt handelsstålsbolag förrekonstruktionsändamål av . till kammarkollegiets förfogande förutbetalning enligt föreskrifter som regeringen meddelar. I skrivelse har Svenskt Stål ABanhållit att få lyfta . Regeringen uppdrar åtkammarkollegiet att från reservationsanslaget G 6. Lån till ett nytthandelsstålsbolag för rekonstruktionsändamål till utlämnalån av . För lånetskall gälla följande villkor. Lånet är räntefritt under en fid av frånutbetalningsdagen. För tiden därefter utgår en ränta av . Bolagethar rätt till anstånd med att betala ränta helt eller delvis under året.Upplupen ränta som inte har erlagts läggs vid utgången av varjeräkenskapsår till kapitalbeloppet. På sådant räntebelopp skall utgå ränta(ränta pä ränta). Under det eller de år då bolagsstämman fattar beslut omutdelning till aktieägarna skall ränta erläggas och avbetalning på lånet skemed sammantaget samma belopp som dea beslutade utdelningen och erläggas sammadag som utdelningen blir tillgänglig för lyftning. Vid beräkningen av beloppsom sålunda skall erläggas räknas såväl det nu beviljade lånet som de lån sombeviljats enligt regeringens beslut , och den 6december 1979, , och samt den 11juni 1981 såsom ett lån. Regeringen kan medge att ränte- och avbetalning fårske med lägre belopp. Bolaget har rätt att när som helst helt eller delvisåterbetala den utestående kapitalskulden. Lånen kanenligt regeringens bestämmande efterges helt eller delvis. Skulle bolaget träda i likvidation eller försättas ikonkurs, skall staten äga rätt till betalning ur bolagets tillgångar endast förden del av lånen som inte har eftergetts. Statens rätt till betalning skalldärvid gälla först sedan bolagets övriga fordringsägare blivit till fullo förnöjda. KU1982/83:30 300 Regeringens handläggning av de s. k. blockbetygen Utskottet har beslutat att underårets granskning ta upp frågan om regeringens handläggning av de s. k.blockbetygen. Den fråga som granskningen därvid har gällt är huruvida elevernai årskurs 8 och 9 i skall erhålla sammanfattande betyg i de s. k.orienteringsämnena eller om betyg skall ges i vart och ett av de iorienteringsämnena ingående delämnena. Orienteringsämnena bestar av naturorienterande ochsamhällsorienterande ämnen. De naturorienterande är enligt nuvarande läroplanför (Lgr 80) biologi, fysik, kemi och teknik. De samhällsorienterandeär geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. På lågstadietingår dessutom ämnena bild samt moment ur ämnena hemkunskap och slöjd. läroplan för (Lgr 69), vilken började tillämpas fr. o. m. /71, stadgades attbetyg på högstadiet skulle ges i enskilda ämnen med tillägget att vidperiodläsning och samlad undervisning i årskurs 7 och 8 betyg skulle ges ienskilda orienteringsämnen på det sätt som () bestämde. SÖförordnade sedan att klasskonferensen fick avgöra om sammanfattande betygskulle ges eller om betyg skulle ges i enskilda ämnen. 1 sitt till regeringenöverlämnade Förslag till förändring av läroplan utarbetade SÖ engemensam kursplan för alla orienteringsämnen. SÖ använde därvid inteämnesbegreppet vid beskrivning av mål och huvudmoment i orienteringsämnena. Detraditionella ämnenas identitet försvann och ersattes av ett ämnesövergripandesynsätt. I proposition 1978/79:180 om läroplan för m.m. avvisades SÖ:s förslag och angavs i stället att timplanen borde innehållarikttider för stoffets huvudsakliga fördelning på en samhällsorienterande ochen natur-orienterande-teknisk sektor. För ämnesgruppen biologi, fysik, kemi ochteknik på högstadiet angavs i propositionen en rikttid , vilketinnebar en utökning . Dessa ansågs böra kommaämnet teknik till godo. I fråga om den samhällsorienterande sektorn ansågföredraganden (statsrådet ) att ämnet religionskunskap borde ingå iden sektorn. KU1982/83:30 301 Enligt förslagen i propositionenskulle det totala antalet veckotimmar på högstadiet för orienteringsämnena ökasmed jämfört med Lgr 69, som hade 30 veckotimmar.Förslaget innebar dock en minskning av antalet fimmar i de samhällsorienterandeämnena från 17 till 16, eftersom ämnet teknik skulle ingå med två veckotimmarbland de naturorienterande ämnena, som ju sammanlagt skulle ha . föreslog dock i sitt betänkande (UbU1979/80:45) att antalet timmar på högstadiet för de samhällsorienterande ämnenaskulle vara oförändrat. Utskottet anslöt sig i övrigt i fråga om orienteringsämnenatill propositionens förslag och uttalade också för sin del attreligionskunskapen skulle vara ett särskilt ämne inom de samhällsorienterandeämnena. Riksdagenföljde utskottet (RD 1978/79:166 s. 20 (d), 167 s. 137 (d)). Antal veckotimmar Lgr 69 Prop. Orienteringsämnen 30 31 32 Samhällsorienterande (17) (16) (17) Naturorienterande (13) (15)' (15)' ' Därav för teknik I fråga om betygsättningen igrundskolan gällde enligt Lgr 69 följande. Betyg gavs i årskurserna 3, 6 och 7vid slutet av vårterminerna samt i årskurserna 8 och 9 vid slutet av varjetermin. Skolstyrelsen i kommunen kunde besluta att betygen i årskurs 3 och 6skulle ersättas med någon annan form av besked. Frågan om betyg i och andra skolformer harvarit föremål för åtskilliga utredningar. Den nuvarande s. k. relativabetygsskalan infördes i efter lagstiftning 1962. Den har sedanockså införts i gymnasiet. tillkallades en parlamentarisk utredning (BU 73)som avlämnade sitt betänkande (SOU 1977:9) Betygen i skolan. BU 73analyserade noggrant de olika syftena med betygsättningen, nämligen syftenaatt fillgodose behoven av information och motivation och utgöra grund för urvaltill arbetsliv och fortsatt utbildning. BU 73 fann att betygens viktigastefunktion var såsom urvalsinstrument till vidare utbildning och arbetslivet.Utredningens bedömning var emellertid att de nuvarande betygen skulle kunnaersättas av graderade omdömen. I läroplanspropositionen ansåg föredraganden också att detsom motiverade betygen i var just deras roll som urvalsinstrument.Däremot delade föredraganden remissinstansernas kritik av de föreslagna KU 1982/83:30 302 Föredragandens slutsats var att det f. n. intefinns något alternativ till betygen för att klara av det urval till fortsattutbildning som måste ske vid ett begränsat antal platser. Statsrådet betonadeemellertid det angelägna i ett intensifierat arbete för att ta fram andraurvalskriterier än betyg. I propositionen föreslog regeringen att betygsättningen igrundskolan skulle inskränkas så att betyg ges endast vid slutet av samtligaterminer i årskurs 8 och 9. När det gäller intagningen till gymnasieskolan föreslog BU73 ett intagningsförfarande som bygger på att intagning görs på grundval avhöstterminsbetyget i årskurs 9, Förslaget innebar att tiden för ansökan tillgymnasiet går ut vid höstterminens slut. får eleverna sedanmeddelande om de tagits in på den studieväg de sökt eller inte. , som i och för sig såg stora fördelar med det föreslagna systemet,ville dock avvakta en försöksverksamhet och förordade därför att det gamlasystemet med preliminär intagning på höstterminsbetygen och en slutligantagning på vårterminens slutbetyg skulle behållas. (UbU1978/79:45 s. 59 ff.) ansåg också fördelarna stora med en definitiv antagningpå höstterminsbetygen men fann det också angeläget med en bredförsöksverksamhet. Enligt utskottets uppfattning borde en reform genomföras säsnart som möjligt och med riktpunkt att intagningen till /83 skullegöras på höstterminsbetygen enbart. I läroplanspropositionen uttalades inte någonting direktom hur betygen skulle sättas i orienteringsämnena, dvs. om det skulle gessammanfattande betyg eller betyg i vart och ett av de ingående ämnena. I ettavsnitt om arbetssättet i skolan och då särskilt när det gäller temastudier ochprojektarbeten uttalade dock föredraganden att det låg ett stort värde i ensamverkan över de traditionella ämnesgränserna och att kursplanen iorienteringsämnena därför bör utformas så att den underlättar en sådanplanering. En ämnesövergripande uppläggning var dock enligt föredraganden intenågot krav. "Däremot är det betydelsefullt att man i fortbildning, iläromedelsutformning och i kommentarmaterial från SÖ underlättar för de lärareoch elever som väljer en samlad undervisning." 1978/79:180 s. Förutom vad som redovisats ovan i fråga om intagning påhöstterminsbetygen föranledde propositionens förslag inte några uttalandeneller erinringar från utskottets sida. utfärdade regeringen på föredragningav statsrådet förordningen (1980:64) om mål och riktlinjer i 1980års läroplan för , enligt vilken den nya läroplanen skall gälla fr.o. m. läsaret 1982/83. Enligt förordningen ingår i läroplanen en kort inledningsamt huvudavsnitten mål och riktlinjer, timplaner, föreskrifter för timplanersamt kursplaner. Vidare ingår olika slag av kommentarmaterial. Genom den nämndaförordningen fastställdes inledningen samt huvudavsnittet mål och KU1982/83:30 , 303 Övriga delar skulle enligt förordningenfastställas senare av regeringen. utfärdades förordningen om kursplaneri läroplan för , varigenom de av SÖ utarbetade förslagentill kursplaner fastställdes. Förordningen ingår i SÖ:s publikation Läroplaner1982:2. Föredragande var statsrådet . utfärdades förordningen om timplaneroch föreskrifter för fimplaner läroplan för , varigenomhuvudavsnitten timplaner och föreskrifter för timplaner fastställdes.Förordningen ingår i SÖ:s publikation Läroplaner 1980:3. Kommentarmaterial till läroplanen utges fortlöpande sedanbörjan av genom SÖ:s försorg. Kommentarmaterialet förnyas ochaktualiseras fortlöpande. Som en följd av beslut i anledning avläroplanspropositionen anges nu i läroplanens (Lgr 80) timplaner för högstadietrikttider för samhälls- och naturorienterande ämnen. I föreskrifter förtimplanerna räknas de ämnen upp som ingår i resp. sektor. I kursplanerna förorienteringsämnena nämns de ingående delämnena. Huvudmomenten har grupperatsunder andra rubriker än de traditionella, men de enskilda ämnena kanfortfarande idenfifieras. I mål och riktlinjer talas bl. a. om betygen. Däranförs att "betyg skall sättas i de ämnen eller ämnesgrupper som upptas påhögstadiets timplan samt tillvalskurserna 8 och 9". utfärdades förordningen (1982:251) omändring i skolförordningen (1971:235). Föredragande var statsrådet . Genom ändringen förordnades om betygsättningen i olika ämnen ochämnesgrupper i att 6 kap. 9 § skolförordningen skall ha följandelydelse. 9 § Betygges i årskurserna 8 och 9 i slutet av varje termin. Betygges i ämnena barnkunskap, bild, engelska, hemkunskap,hemspråk, idrott, matemafik, musik, slöjd, svenska, svenska som främmandespråk, samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen samt i tillvalskurser.Betyget i samhällsorienterande ämnen resp. naturorienterande ämnen är ettsammanfattande betyg för ämnesgruppen. Intagningen i gymnasieskolanregleras i förordningen (1966:24, omtryckt 1982:352) om grundskolanskompetensvärde. I den nämnda förordningen föreskrivs sålunda att de behörigasökandena till gymnasieskolan skall fördelas i tre grupper efterskolunderbyggnad (7 §) samt att företrädet mellan de sökande i varje gruppskall bestämmas efter ett jämförelsetal (10 a§) som bl. a. utgörs av sökandenaspoäng för betyg (10 b§) enligt föreskrifter som SÖ meddelar (12 §). , , uppdrog regeringen åt SÖ att SÖvid fastställandet av betygsformulär för årskurserna 8 och 9 i grundskolanskulle KU1982/83:30 304 utforma dessa så att information kan lämnas om en elevsstudieresultat även i de delämnen som ingår i resp. ämnesgrupp. Samtidigtuppdrogs (genom ett särskilt beslut) åt SÖ att komma in med förslag om hurviktning av betygen skall ske vid intagningen till gymnasieskolan, så att mankan ta skälig hänsyn till att olika ämnen, ämnesgrupper och tillval har olikaomfattning i form av studietimmar på högstadiet. Enligt beslutet skulle SÖredovisa sina förslag . Bakgrunden till uppdraget tillSÖ angående viktningen av betygen var den att föreskriften omsammanfattningsbetyg annars kunde innebära vissa problem. utfärdade regeringen efterföredragning av en förordning med provisoriska bestämmelser ombetyg i årskurs 9 i m. m. Bakgrunden var bl. a. den att SÖ intekunde redovisa uppdraget angående viktning av betygen förrän senare underhösten. I förordningen stadgades att skolstyrelsen i varje kommun för varjeskola skulle få besluta att betyg skulle ges även i vart och ett av de i desamhällsorienterande resp. naturorienterande ämnesgrupperna ingående ämnena,dvs. geografi, historia, religionskunskap, samhällskunskap, biologi, fysik,kemi och teknik. Vid intagningen till gymnasiet skulle i fråga om beräkning avett betygsmedelvärde gälla att sammanfattningsbetyget räknas som om det hadegetts i vart och ett av de ingående delämnena. Om eleverna fått bådesammanfattningsbetyg och betyg i de enskilda ämnena, skulle eleverna dessutomfå möjlighet att tillgodoräkna sig den högsta betygssumman (poängsumman) avantingen sammanfattningsbetyget eller delbetygen. Om eleverna inte haftundervisning i ämnet teknik eller religionskunskap skulle något betyg inte gesi dessa delämnen. Förordningen innebar sålunda en valfrihet för skolstyrelsenatt besluta om delbetyg eller sammanfattningsbetyg samt en möjlighet föreleverna i sådant fall att välja det som innebar den högsta poängsumman. KU1982/83:30 305 8 delämnen ingår. Betygen i delämnena fördelar sig enligtföljande. Geografi Historia Samhällsk. 4 4 5 3 4 4 4 3 Biologi Fysik Kemi Teknik 4 5 3 4 Poängsumma baserad på delbetyg Poängsumma baserad på sammanfattningsbetyg med beslutet om valfrihetmellan sammanfattningsbetyg och betyg i enskilda ämnen gickutbildningsdepartementet ut med ett pressmeddelande. I anledning av bl. a. skrivelser från vissa skolstyrelseroch Hem och Skola-föreningar beslutade regeringen ensärskild förordning (1982:993) med provisoriska bestämmelser om undervisningoch betygssättning i orienteringsämnena på högstadium m. m.Förordningen var signerad av statsrådet . Enligt 2 § denna förordning får undervisningen i desamhälls- resp. naturorienterande ämnena bedrivas i varje särskiltorienteringsämne i stället för som sådan ämnesövergripande undervisning somföljer av Lgr 80. Om undervisning anordnas i enskilda ämnen skall det ges betygi varje sådant ämne i stället för ett sammanfattningsbetyg för ämnesgruppen (3§). Rektor eller arbetsenhetskonferensen skall besluta om undervisningen skallske ämnesvis eller enligt grundtanken i Lgr 80 (4 §). Vid intagningen tillgymnasiet och beräkning av betygsmedelvärde skall sammanfattningsbetygeträknas som om det getts i vart och ett av ämnena. I den mån undervisning intehar ägt rum i delämnet teknik skall betyg inte ges i det ämnet. Motsvarandegäller för den som varit befriad frän undervisning i religionskunskap (7 §).Förordningen innebar sålunda att betyg skall sättas efter hur undervisningenfaktiskt varit. Genom förordningen upphävdes den tidigare förordningenfrån . De nya bestämmelserna skulle gälla även . ,, uppdrog regeringen åt SÖ att bl. 20 1982/83. KU1982/83:30 306 vidta åtgärder för att stimulera en förändring mot ettämnesövergripande arbetssätt i orienteringsämnena. Enligt uppdraget skall SÖockså utarbeta kommentarmaterial om undervisningen i orienteringsämnena. Vidareuppdrogs åt SÖ att stimulera en utveckling av läromedlen mot en ämnesövergripandeuppläggning. skall SÖ till regeringen redovisa enbedömning av när övergången till ämnesövergripande undervisning kan varagenomförd. besvarade statsrådet interpel-lafion (IP 1982/83:2) av (m) och en fråga (F1982/83:6) av () i (prot. 1982/83:15 s. 93 d). redovisade SÖ i promemorian Viktningav betyg vid urval för intagning till gymnasieskolan sin syn i viktningsfrågan.Enligt SÖ är det med hänsyn till de intagningsmässiga effekterna inte motiveratatt införa bestämmelser som innebär att betyg skall viktas i relation till denandel av undervisningsfiden som varje ämne motsvarar. Även hänsynen till depedagogiska effekterna talar, enligt SÖ, i samma riktning. SÖ var därför inteberedd att föreslå några ändringar i förordningen om grundskolanskompetensvärde. besvarade statsrådet frågor av riksdagsledamöterna (), Per () och LarzJohansson (c) i (F 1982/83:129,130 och 138, besvarade i snabbprot.1982/83:42 anf. I budgetpropositionen (prop. 1982/83:100 bil. 10 s.227ff.) redovisar föredraganden (statsrådet ) vad som förevariti betygsfrågan samt anför att regeringen bör inhämta godkännande avvad regeringen beslutat om undervisningen och betygsättningen i orienteringsämnen. KU1982/83:30 307 Utfrågning inför av förrastatsrådet angående blockbetyg : Utfrågningen utgår från ettgranskningärende som rör blockbetygen. Vi brukar ge den som kallats tillutskottet möjlighet att lämna en inledande redogörelse. : Jag har fått ta del av den sammanställningsom har gjorts med anledning av ärendet. Såvitt jag kan se är händelseförloppetmycket korrekt återgivet. Det gäller både de beslut som fattades avmittenregeringen och det som föregick de besluten - jag tänker då påläroplansbeslutet och utformningen av läroplanen - liksom det somskedde efter valet. Det som står i läroplanen beträffande betygen återgesganska kortfattat på s. 39. Det står att betyg skulle sättas i de ämnen ochämnesgrupper som finns upptagna på högstadiets timplan. Det var första gången som begreppet ämnesgrupper tillämpades,och det hade sin speciella förklaring. Det berodde pä läroplanens konstruktion.I lgr 69 fanns det en klar gränsdragning mellan de enskilda ämnena. Jag tänkerdå på orienteringsämnena fysik, kemi, historia, religionskunskap osv. De hadesin speciella rubrik, och varje ämne hade sina mål och riktlinjer, timplaneroch kursplaner. I lgr 80 hade det skett en ganska stor förändring. Därsammanfördes de olika orienteringsämnena till två block - det naturorienterandeblocket och det samhällsorienterande blocket. Det följdes sedan upp mycketkonsekvent av timplanen, som finns på s. 157 i läroplanen. I timplanen finns de enskilda orienteringsämnena intelängre med. I lgr 69 fanns de med, och dessutom fanns det angivet hur mångatimmar varje ämne skulle ha. I högstadiets timplan är de nu sammanförda tillsamhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen med 15timmar. Man gör två undantag. Det ena gäller ämnet teknik, som skall ha 2timmar, och det andra gäller religionskunskap, men med religionskunskap är deten speciell sak. Det ämnet skall vara integrerat bland de samhällsorienterandeämnena med ett undantag, och det är när det i klassen finns elever som vill habefrielse från undervisningen - då ska man kunna ange hur många timmar man tänkerundervisa i ämnet för att elever med viss trosbekännelse skall kunna blibefriade från . Läroplanen var skriven och utfärdad . När viskulle ta ställning till den insåg vi att den skulle komma att vålla problem.När man ser på timplanen inser man det. I lgr 69 hade man haft 19 betyg, trorjag, och i lgr 80 blev det 13 ämnen. Bara detta att det skulle bli färre betygskulle naturligtvis vålla problem. Om man ser på timfördelningen finner man att1 timme ägnas KU1982/83:30 308 åt barnkunskap och 17 åt samhällsorienterande ämnen.Betygen skulle ha samma tyngd, så man förstod att det skulle vålla problem.Åven om obalansen funnits tidigare poängterades den genom att man sammanförde ämneni block. Vi diskuterade detta mycket ingående och vi undersökteockså vad vi kunde göra åt problemen. Vi var inne på att gå till . Allexpertis, pedagogisk såväl som juridisk, menade att om man skulle ändra iläroplanen var man tvungen att göra det genom ett riksdagsbeslut. skall man komma ihåg att situationen var annorlundaunder våren än den sedan var . Diskussionen hade inte riktigtkommit i gång och naturligtvis inte heller strejker och demonstrationer ochliknande. Då fattade vi i regeringen två beslut. Vi gavskolöverstyrelsen i uppdrag att utarbeta en betygsblankett som skulle göra detmöjligt för skolorna att i både åttan och nian sätta betyg också i enskildaämnen. Det andra uppdraget var att lägga fram ett förslag om viktning avbetygen. De uppdragen skulle vara klara till . blevde av någon anledning inte klara, och sedan gick tiden fort. Alla känner tillhur det blev när skolorna startade . Då fattades beslutet att man skulle multiplicera sammanfattningsbetygetmed 4, men ute i skolorna upplevdes det som problematiskt och orättvist.