bet · G601NU33 · 1982-12-31 00:00:00 — I detta avsnitt behandlar utskottetåtta motionsyrkanden som på olika sätt berör vattenkraftsutbyggnaden. a. frågan om statens vattenfallsverks organisation och roll ienergipolitiken, om vissa specifika utbyggnadsprojekt och om vinsten påvattenkraftsutbyggnad. Först tarutskottet upp de mer övergripande organisatoriska frågorna. 1 motion 1982/83:2007 (m) begärsatt skall göra ett uttalande om i enlighetmed vad som anförs i motionen. Det är inte självklart att den dominerande rollsom vattenfallsverket har på kraftförsörjningsområdet är ändamålsenlig ur allasynvinklar, heter det bl. a. i motionen. Motionärerna säger att det finns skälatt överväga frågan om den lämpliga omfattningen av vattenfallsverketsverksamhet. kommunisterna begär i sin partimotion1982/83:1501 att skall hemställa om en undersökning och översyn avstatens vattenfallsverks organisation och dess uppgifter i energipolitiken.Motionärerna anför att vattenfallsverket genom sin storlek har unikamöjligheter att påverka och styra utvecklingen på ett sätt som inte ärförenligt med hela samhällets samlade intresse. En uppdelning av verksamhetenmed en nedtrappning av vattenfallsverkets roll i energiplanering ochenergiproduktion är önskvärd, säger motionärerna. beslutade om en ny organisation (prop. 1981/82:125, NU 1981/82:53). Syftet med omorganisationenvar att anpassa verksamheten till de nya krav som 1980-talets energipolitikkommer att ställa. Inriktningen av verksamheten har förändrats mot ökadeinsatser inom värmeförsörjningen och på forskning och utveckling, särskilt medavseende på förnybara och inhemska energikällor. En ökad decentralisering avverket förväntas leda till intensifierat samarbete med kommuner och andraregionala och lokala organ. bemyndigade regeringen att ansvara föratt en nödvändig anpassning till ändrade energipolitiska förutsättningarkontinuerligt sker inom verket. Verkets nya organisation gäller fr. o. m. den 1juli 1982. Utskottet konstaterar att de båda nämnda motionsyrkandenatar sikte på en förändring av statens vattenfallsverks organisation men attutgångspunkterna för yrkandena är diametralt motsatta. Den omorganisation av verket som har genomförts finner utskottet ändamålsenlig och väl ägnad att geförutsättningar för en verksamhet anpassad energipolitiskakrav. Utskottet vill erinra om att det ankommer på regeringenatt kontinuerligt följa verksamheten inom vattenfallsverket. Mot denna bakgrundräknar utskottet med att en anpassning till ändrade energipolitiskaförutsättningar successivt sker inom verket. NU1982/83:33. Någon annan översyn av verketsorganisation eller uppgifter på det energipolitiska området än den som på dettasätt kontinuerligt äger rum finner utskottet inte nu motiverad. Därföravstyrker utskottet de båda här aktuella motionsyrkandena. För vattenfallsverketsutbyggnadsprogram och dess medelsbehov i övrigt föresläs i budgetpropositionenen investeringsram av 3 256,3 milj. kr. för /84. Härav beräknas633,9 milj. kr. för vattenkraftsanlägg-ningar, 758,8 milj. kr. förkärnkraftsanläggningar och kärnbränsle, 16,8 milj. kr. för övrigavärmekraftsanläggningar, 19,9 milj. kr. för värmeproduktionsanläggningar och 1702,1 milj. kr. För övriga ändamål beräknas 124,8 milj. kr. I detta beloppingår bl. 42,7 milj. kr. för inköp och komplettering av fastigheter, 30milj. för förvärv och finansiering av distributionsföretag och 50 milj. kr.för inventarier. I propositionen föreslås (under punkt E 11) ettreservatioiisanslag av 3 219 milj. kr. för den angivna investeringsramen.Beloppet har beräknats med beaktande av att en marginal utöverinvesteringsramen bör finnas för att det skall bli möjligt att ökavattenfallsverkets investeringar under löpande budgetår om detta skulle varapåkallat från kraftförsörjningssynpunkt. Investeringar i sysselsättningsfrämjandesyfte bör enhgt propositionen såsom tidigare finansieras över finansfullmakten.Med det anslagsbelopp som har förordats kan medelsreserven, med beaktande avatt den ingående behållningen på anslaget väntas bli ca 200 milj. kr., ibörjan av nästa budgetår beräknas uppgå till ca 163 milj. kr. Vidare föreslås en ram om sammanlagt 11 458 milj. kr. Häri ingår en ram om högst 295 milj. kr.för lån till eldistributionsföretag. Förslaget beträffande borgensåtagandentillstyrks av utskottet. I propositionen (bil. 14 s. 160-188) redovisas närmareuppgifter om vattenfallsverkets ekonomi, utbyggnadsprogram m. m. Ett av projekten i utbyggnadsprogrammet gäller Fatsjökraftstation i Åselegrenen av (prop. s. 174 och 186). Det innebäratt Vojmåns vatten leds från till via en tunnelmellan och . För /84 beräknas ibudgetpropositionen, inom ramen för vattenfallsverkets investeringsanslag, 17,3milj. för detta projekt. I motion 1982/83:1479 (fp) begärs att skallavslå förslaget om utbyggnad av Fatsjö kraftstation och som en konsekvens däravreducera anslaget till med 17,3 milj. kr. Motionärernahänvisar till att är kontroversiellt. De nämner flera skäl motatt projektet genomförs. Framför allt bör gälla, uttalar de, attvattenkraftsprojekt som strider mot viktiga naturvårdsintressen inte skallkomma till stånd. 4 1982/83. NU1982/83:33 50 Ett minimikrav är att statsmakterna inte tar ställningtill kontroversiella utbyggnadsprojekt förrän vattenkraftsberedningen (I1982:06) har slutfört sitt arbete och dess förslag har remissbehandlats. har lämnatyttrande till regeringen över vattenfallsverkets ansökan om att få genomföradet s, k, , avstyrker utbyggnaden såvitt gällervissa delar av projektet, dels därför att projektet inverkar pånaturförhållandena, dels därför att det visar bristande lönsamhet. Regeringenhar för att slutgiltigt kunna bedöma tillåtligheten av projektet sänt utvattendomstolens yttrande på remiss. Remissbehandlingen beräknas vara avslutadefter . Utskottet anser inte att skall pröva dettaenskilda projekt. Regeringen har på sedvanligt sätt att med beaktande av deolika intressen som här står mot varandra fatta beslut enligt gällandelagstiftning. Utskottet har noterat att hänsyn till motstående intressen hartagits vid projekteringen, vilket har fördyrat projektet (prop. s. 174).Utskottet avstyrker alltså motion 1982/83:1479 (fp). Härav följer att utskottettillstyrker regeringens förslag att till anslaget Statens vattenfallsverk:Kraftstationer m. m. för /84 skall anvisas ettreservationsanslag av 3 219 milj. kr. Utskottet vill påpeka att anvisningen avmedel för det här behandlade projektet inte innebär något ställningstagande itillåtlighetsfrågan. Motion 1982/83:488 (c) tar upp svårigheter försysselsättning och näringsliv i . Det framhålls att de dominerandeföretagen i är statsägda. Dessa har, säger motionären, under årenslopp tillfört statskassan betydande belopp. Detta gäller även förvattenkraftsproduktionen, särskilt i Lule älv. Vinsten av depna produktion hardels använts av vattenfallsverket till investeringar i andra regioner och andrakraftslag, dels influtit direkt i statskassan. För att de norrbottniskaindustriföretagens konkurrenskraft skall kunna stärkas och för att derikhaltiga energitillgångar som finns i skall kunna tillvaratas påett samlat och rationellt sätt bör enligt motionären ett Norrbottensenergiföretag komma till stånd. samlade resurser iNorrbotten skulle utgöra grunden för detta energiföretag, vilket också skullekunna utnyttja de stora tillgångarna av torv och ved i , På sammasätt som i flera tidigare liknande motioner yrkas att en utredning snarastskall tillsättas med uppgift att föreslå former för ett sådant energiföretag. Motion 1982/83:1585 (s) gäller en rad olikanäringspolitiska insatser i . Där krävs bl. a. att riksdagenskall göra ett uttalande om vinsten på vattenkraftsutbyggnad. Det skulle gå utpå att en väsentligt större del aii denna vinst borde stanna inom länet förinvesteringar i nya arbetstillfällen. Utskottet har (NU 1978/79:60,1979/80:70, 1980/81:60, 1981/82:30) - med reservation av centerpartietsföreträdare -avstyrkt yrkanden om energiföretag i . NU1982/83:33 51 utskottet och avslagit motionerna. Utskottet påpekade senast (NU 1981/82:30 s. 35) bl. a. attkostnaderna för energi är betydligt lägre i än i de södra delarna avlandet. Beroende på lägre distributionskostnader betalar en industriabonnent ca20 % lägre elpris i än t. ex. i , anfördeutskottet. Till detta kommer att energiskatten i de norra delarna av landet är1 öre lägre per kWh. Sammantagna innebär de nämnda förhållandena ekonomiskalättnader för länet. Regeringen har lagt fram en proposition omutveckling i (prop. 1982/83:120). a. föreslås (bil. 6 s. 16) ettutökat stöd till investeringar i fastbränsleeldade anläggningar i länet. Dettastöd förutses leda till att ett antal torveldade anläggningar uppförs. Dessakommer, enligt föredragande statsrådet, att kräva att ett stabilt system för leveranserav bränsle etableras. och vattenfallsverket kommer därför att gesi uppdrag att gemensamt utreda förutsättningarna för bildandet av ett regionaltfastbränslebolag. Intressenter i ett sådant bolag kan vara kommun-ernå,vattenfallsverket m. fl. Med hänvisning till det utredningsarbete avseende denframtida vattenkraftsutbyggnaden som pågår inom vattenkraftsberedningen(11982:06) och energikommitté (I 1981:08) berörs i propositionenfrågan om utbyggnad av ytterligare en älv i . Beslut bör inte fattasförrän det nämnda utredningsarbetet är avslutat, säger föredraganden, men om ensådan utbyggnad kommer till stånd bör ett regionalt bolag skapas som blir ägaretill kraftstationerna. Utskottet konstaterar att snart har att taställning till de här angivna delarna av proposition 1982/83:120 om utvecklingi . När det gäller motionsyrkandet om ett energiföretag i inte utskottet skäl att ändra uppfattning i frågan. Utskottet avstyrkeralltså motion 1982/83:488 (c). I vissa delar är det utskottet nu har anfört tillämpligtockså på det här aktuella yrkandet i motion 1982/83:1585 (s). Även denna motionavstyrks. I motion 1982/83:2011 (c) erinrasom att statens industriverk i en rapport presenterade en utvärdering avstödet till små vattenkraftverk. konstaterade att finansieringenär det största hindret för en fortsatt upprustning resp. nyanläggning av småvattenkraftverk. Motionärerna föreslår förbättringar av stödet så att lån kanbeviljas med högst i stället för som f. n. av anläggnings- resp.upprustningskostnaden. Länens amorteringstid borde vidare förlängas och dispensges generöst för anläggningar med lägre effekt än 100 kW. Ettyrkande av samma innebörd som det nu aktuella behandlades förra NU 1982/83:33 52 åretav näringsutskottet (NU 1982/83:30 s. 32). Utskottet hänvisade till en redogörelsei förra årets budgetproposition. i län hade i en skrivelsetill regeringen framfört önskemål som överensstämde med dem som. kom tilluttryck i den då aktuella motionen. I propositionen erinrades om att reglernaför stöd ur oljeersättningsfonden sedan hade godkänts av (NU 1980/81:60 s. 95). Det nya stödsystemet skulle träda i kraft den 1 juli1981. Föredraganden förklarade att han inte var beredd att då förorda någraändringar i stödet. Han betonade dock att erfarenheterna av stödsystemetstillämpning noga borde bearbetas. De borde utgöra ett väsentligt underlag förden utvärdering av oljeersättningsfondens verksamhet som skall föreligga år1983. Utskottetnämnde också att energiskattekommittén (SOU 1982:16) hade föreslagit vissskattebefrielse för små kraftverk. Förslagen gällde anläggningar i destorlekar som är berättigade till statligt oljeersättningsstöd. Utskottetinstämde i det angivna uttalandet i budgetpropositionen och hänvisade däratövertill den förestående prövningen av energiskattekommitténs-förslag. Någonmeningsyttring av på grundval av motionen ville utskottetföljaktligen inte förorda. företrädare i utskottet reserveradesig till förmån för motionsyrkandet. följde utskottets förslag. Stödtill upprustning eller nybyggnad av små vattenkraftverk kan lämnas avoljeersättningsfonden. Stödet lämnas i form av lån för högst hälften avkostnaden. Lånen utgår normalt bara till kraftverk med en effekt mellan 100 kWoch 1 500 kW. Kraftverk under 100 kW kan få stöd endast om särskilda skälföreligger. Inomoljeersättningsdelegationen pågår som nämnts en utvärdering avoljeersättnirigsfondens verksamhet. Utvärderingen kommer att redovisas tillregeringen iimaj 1983. Detkan nämnas att det beslut som fattade (prop.1982/83:50, SkU 1982/83:15, NU 1982/83:3 y) om skatt på viss elektrisk kraftundantog elproduktionsanläggningar med lägre effekt än 1 500 kW frånskattskyldighet. En proposition om energibeskattningen har aviserats till ivår. Utskottetfinner inte, mot bakgrand av vad som här har redovisats, anledning att frångåsin uppfattning i detta ämne från . Motionen avstyrks alltså. I motion 1982/83:1481 (s) ställs krav på delsombyggnad, dels viss nybyggnad av vattenkraftsanläggningar i . Debefintliga kraftstationerna i bör ses över, menar motionärerna.Dessa stationer undersöktes redan är 1975 av ochIndalsälvens Vattenregleringsföretag, varvid såväl om- och utbyggnad som viss NU1982/83:33 53 nybyggnad befanns vara möjlig. Projekten har emellertidinte satts igång, vilket berör på bl. a. bristande lönsamhet. I dagens lägetorde förutsättningarna vara annorlunda med hänsyn till högre energipriser,menar motionärerna. De splittrade ägarförhållandena i Indalsälvenskraftföretag torde vara en försvårande faktor, säger de, och anhåller om omedelbarastatliga insatser för att en energiproduktion baserad på vattenkraften snabbtskall komma igång. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden.Senast skedde detta då utskottet (NU 1981/82:30 s. 30) bl. a.erinrade om att éffektiviseringar av befintliga kraftverk pågår kontinuerligtinom ramen för kraftföretagens normala verksamhet. Vidare förutsatte utskottetatt vatten-fållsverket och andra intressenter aktivt skulle bevaka möjlighetertill effektivisering av befintliga kraftverk. Vad utskottet anförde har fortfarandegiltighet. Utskottet avstyrker sålunda motionen i ifrågavarande del. Isammanhanget vill utskottet erinra om att de om- och nybyggnader av vissabefintliga kraftverk i som aktualiseras i motionen omfattas av denutredning om vattenkraftsutbyggnad som f. n. pågår inom vattenkraftsberedningen(I 1982:06) Resultatet av beredningens arbete skall redovisas senast den 1 juli1983. Därnäst tar utskottet upp femmotionsyrkanden om elutnyttjande och eltaxor. Det gäller krav på bl. a.förstärkningar av de lokala elnäten, bättre utnyttjande av elenergin,förbättrade möjligheter för små elkraftföretag och reducering av eltarifferna ide fem nordligaste länen. En rad uppgifter i anslutning till de här aktuellamotionsyrkandena har lämnats i det föregående (s. 26 f.). I partimotion 1982/83:1104 begärs attriksdagen skall uttala sig för en förstärkning av de lokala elnäten.Motionärerna erinrar om att det f. n. pågår en snabb konvertering till elvärmerunt om i landet. Detta kan på en del häll leda till en alltför stor belastningpå elnäten. I vissa områden borde man därför kunna gå fram snabbare mednödvändiga förstärkningar av elnäten än vad som sker. Regeringen föreslåsöverväga lämplig form för stimulans av sådana förstärkningar inom ramen för dearbetsmarknadspolitiska insatserna. räknar under innevarande budgetär medinvesteringar i distributionsanläggningar med 1452 milj. kr., varav ca hälftengår' till regionala och lokala nät. En motivering till den pågåendeförstärkningen av de regionala och lokala näten är övergången inomuppvärmningssektorn från olja till elenergi. Utskottet finner det angeläget att den planerade ny- ochombyggnaden av distributionsnätet kan genomföras. Härigenom kan bl. a. en inteobetydlig NU1982/83:33 54 Utskottet har tidigare i dettabetänkande (s. 49) behandlat vattenfallsverkets investeringsram för nästabudgetår, vilken innefattar en ytterligare utbyggnad av bl. a. de regionala ochlokala näten. Av budgetpropositionen (bil. 14 s. 180 f.) framgår vissa avvattenfallsverket planerade utbyggnader av distributionsanläggningar. Som föredragandenanför (s. 187) bör investeringar i sysselsättningsfrämjande syfte såsomtidigare finansieras över finansfullmakten. Utskottet anser att det påsedvanligt sätt får prövas om de sysselsättningsfrämjande åtgärderna till någondel kan inriktas på insatser för förstärkning av de lokala elnäten. Någotuttalande från erfordras sålunda inte. Motion 1982/83:1104 (fp)avstyrks i här aktuell del. I motion 1982/83:337 (c) begärs att skallansluta sig till de rikthnjer för bättre brukande av tillgänglig elkapacitetsom redovisas i motionen. Huvudsynpunkten i motionen är attelproduktionskapaciteten inte får slösas bort i toppeffekter som ger litenoljeersättning. I stället bör man medvetet arbeta för ett jämnare utnyttjandeav elenergin . Eltaxan måste efter hand i högre grad svara mot denfaktiska kostnaden för aktuell leverans av elström, menar motionären. Det krävsen vidareutveckling av den kostnadsanpassade taxa som vattenfallsverket m.fl.har börjat att tillämpa. Ett hknande motionsyrkande behandlades av näringsutskottetförra våren (NU 1981/82:30 s. 67). Utskottet har tidigare i detta betänkanderedogjort för bl. a. de nya eltaxor som har införts (s. 26). a. harvattenfallsverket från som alternativ till de normalalågspänningstarifferna infört en vidareutvecklad säsongdifferentierad tariff.Denna har högre energiavgift på måndagar-fredagar från novembertill mars och lägre energiavgift . Med den nya tariffenstimuleras abonnenterna att behålla sina oljepannor och använda elkraft underlåglasttid och olja under höglasttid. Utskottet konstaterar att de nya, mera kostnadsanpassadeeltariffer som successivt har införts kan bidra till ett jämnare nyttjande avelenergin såsom motionären önskar. Även de nya riktlinjer för energisparstödetsom antogs av (prop. 1980/81:133) kan verka på detta sätt.Bestämmelserna stimulerar användandet av såväl kombinerade uppvärmningssystemför elenergi och fasta bränslen som lågtemperatursystem. Utskottet anser medhänsyn till vad här har anförts att inte bör göra något sådantuttalande som motionären begär. Motionen avstyrks alltså. Motion 1982/83:807 (s) går ut på att skall hosregeringen begära en översyn av möjligheterna att ackumulera överskottsenergipå natten för användning . Det borde kunna skapas förutsättningar att ivärmeanläggningar där man förbrukar stora mängder elenergiackumulera varmvatten för förbrukning senare, säger motionärerna. NU1982/83:33 55 Skillnaden i energipris påproduktionsnivå mellan dag och natt är enligt uppgift från statensvattenfallsverk i regel måttiig, ca per kWh. Skälet till denna begränsadekostnadsskillnad är vattenkraftens förmåga att följa belastningen. Man kan sägaatt ackumulering sker i vattenmagasinen. En sådan ackumulering kan tillskillnad från ackumulering hos abonnenterna göras utan förluster. De nya differentierade eltarifferna kan bl. a. stimuleratill nattackumulering av varmvatten. Lån kan vidare erhållas enhgtenergilåneförordningen (1981:589) till elinstallation för nattackumulering avtappvarmvatten i småhus samt för värmeackumulator vid installation avnattackumulering av värme och varmvatten, likaledes i småhus. Vad utskottet här har redovisat tyder på att syftet medmotion 1982/83:807 (s) delvis redan är tillgodosett. Utskottet anser alltsåinte att har anledning att göra något uttalande i frågan. Mot nuangiven bakgrund avstyrker utskottet motionen. De höga fasta avgifter för elkraft som mångaeldistributörer tillämpar motverkar sparandet, heter det i motion 1982/83:2013(c). Särskilt påtagligt är detta när det gäller fritidshus. Där kan den rörligaavgiftens andel av den totala elräkningen ofta bli helt försumbar, sägermotionären. Han begär att hos regeringen skall hemställa om åtgärderför en mer hushållsinriktad eltaxa för fritidshus. Denna taxa skulle i huvudsakbestå av rörliga avgifter. De förändringar av eltaxorna som successivt har genomförtsinnebär en anpassning av avgifterna till kostnaderna för produktion ochdistribution av elenergi. Anpassningen gäller som nämnts kostnadsskillnadersåväl mellan dag och natt som mellan olika tider pä året. För fritidshusägaremed obetydlig elförbrukning är den stora kostnaden den som hänför sig tilldistributionsnätet. Denna kostnad är oberoende av förbrukningen. Utskottet har i det föregående (s. 27) återgivit ettavsnitt av betänkandet (SOU 1981:69) Pris på energi som har avgivits avkommittén om principerna för taxe- och prissättningen på energi. Denprissättningsprincip som bäst svarar mot kraftigt varierandeproduktionskostnader är enligt kommittén den kortsiktiga samhällsekonomiskamarginalkostnaden, vilken kommittén också förordar. Med den kortsiktigamarginalkostnaden menas kostnaden för att producera ytterligare en enhet av ennyttighet, t. ex. en kWh elenergi, inom ramen för en existerande produktionskapacitet. Utskottet avstyrkte en motion som gick ut påatt eltaxornas fasta del borde sänkas och den rörliga delen höjas (NU1981/82:30 s. 37). Med hänvisning till vad utskottet nu har anfört finnerutskottet inte skäl för att göra något sådant uttalande sommotionären önskar. Motion 1982/83:2013 (c) avstyrks alltså. I motion 1982/83:2045 (fp) begärs att eltarifferna skallminskas i de fem nordligaste länen. En sådan åtgärd skulle, anförmotionären, stimulera till ökade industriinvesteringar och ge bättre utveck- NU1982/83:33 56 lingsmöjligheter för energikrävande industrier.Overföringsförlusterna skulle ocksä minska. Ca hälften av den elenergi somproduceras i exporteras till de södra delarna av , anförmotionären. Härvid uppstår överföringsförluster av storleksordningen 15-17 %.Om de kunde undvikas skulle det skapas underlag för lägre eltariffer iNorrland. Under /82 överfördes 26 821 GWh högspändelkraft på stamnätet söderut från till . Förlusternauppgick till 2 125 GWh eller . Som utskottet har redogjort för vid sinbehandling av ett liknande motionsyrkande (NU 1981/82:30 s. 39) tashänsyn till dessa överföringsförluster vid prissättningen av elkraften. Prisetför en vanlig högspänningsleverans är lägre i och ca 10 %lägre i mellersta än i övriga delar av landet. Denna prisskillnadförstärks av de tidigare (s. 51) nämnda regionala skillnaderna i energiskatt. Industriföretag med energiintensiv produktion kan beviljassärskild nedsättning av energiskatten. Gällande bestämmelser innebär att energiskatteninte skall överstiga av de tillverkade produkternas försäljningsvärde. Regeringenhar därutöver möjlighet att för vissa företag medge ytterligare nedsättning. Med hänvisning till de nu nämnda förhållandena avstyrkerutskottet - på samma sätt som - motionsyrkandet om reduktion aveltarifferna i . Avslutningsvis tar så utskottet här upp motion1982/83:1505 (m), som gäller de mindre elkraftsföretagen. Motionärerna påyrkaratt skall göra en meningsyttring angående förbättrade möjligheter förde mindre elkraftsföretagen att prissätta vattenkraften i enlighet medrekommendationer som har utfärdats av . Motionärerna anför att många mindre vattenkraftverkbefinner sig i utsatta positioner därför att de bara har en kund. Detförekommer, säger motionärerna, att en kommun genom sin ställning som ensamkund tvingar ett vattenkraftsföretag att leverera elkraft till underpris.Normalt är dock skillnaden mellan rekommenderat pris och det faktiska prisetinte anmärkningsvärt stor. Men för de mindre vattenkraftsföretagen, fortsättermotionärerna, betyder intäktsbortfallet att de får svårigheter att täcka sinakostnader och driva verksamheten vidare. Utskottet har tidigare behandlat förslagrörande lokalt producerad elkraft, bl. a. om ekonomisk ersättning tillproducenterna. Senast skedde detta (NU 1981/82:30 s. 39), däutskottet avstyrkte ifrågavarande yrkande. Utskottet vill hänvisa till denredogörelse som utskottet därvid lämnade för vissa i sammanhanget aktuellautredningar och riksdagsbeslut. anför i sin studie av de ekonomiskavillkoren för produktion av elkraft i små kraftverk (SIND PM 1982:4) att denandel av distributionsföretagen som tillämpar Svenska elverksföreningensrekommendationer förefaller vara tillfredsställande. Man kan också förutse ensuccessivt ökad NU1982/83:33 57