bet · G601AU6 · 1982-12-31 00:00:00 — Sluthgen framförs på nytt kravet på rätt tillfackliga möten på betald arbetstid. Liksom när det gäller vpk:s yrkanden beträffandemedbestämmandelagen ser utskottet positivt på enskildheter i förslagenbeträffande förtroendemannalagen. En kommande reformering bör emellertid ha enannan inriktning än vpk angivit, och utskottet avstyrker motion 848 i dennadel. Sist i detta avsnitt tar utskottet upp vpk:s partimotion1535 med begäran om ett riksdagsuttalande om att det bör införas en lagfästrätt att bedriva politisk propaganda och politisk verksamhet påarbetsplatserna. Frågan aktualiserades vid riksdagsbehandling avmedbestämmandereformen (prop. 1975/76:105 bil. 1 s. 320-321; InU 45 s. 68-69,124-125). Enighet rådde då om att man inte kan ta undan en så viktig del avsamhällslivet som arbetsplatserna från den polifiska debatten och om att detbör vara möjHgt för de politiska parfierna att nå ut på arbetsplatserna med sininformation. Med undantag för vpk var riksdagspartierna också ense om att enlagreglering av frågan skulle medföra många svårbemästrade avvägningar och attfrågan därför, åtminstone tills vidare, borde lösas genom förhandlingar ochavtal. Utskottet har samma uppfattning och är därför inte berett attbiträda mofionen. Som inledningsvis anmärkts berörsvissa medbestämmandefrågor i bilaga 4 till den vid föregående riksmöteframlagda propositionen 1981/82:123 om samordnad datapohtik. I den aktuella delen av bilagan anmäls attdataeffektutredningen ansett att vissa förändringar av arbetsrättslagstiftningenbör övervägas. a. pekar utredningen på att förutsättningar bör skapas föratt medbestämmandeprocessen skall komma i gång i ett mycket tidigt skede avsystemutvecklingen. Processen måste också innefatta en bred information ochreell delaktighet i beslutsfattandet för alla berörda. De speciella problemen ikoncernföretag bör lösas. Lokala fackliga organisationer bör få vidgademöjligheter till hjälp av ombudsmän och konsulter. anser att vad utredningen anfört förtjänar att AU1982/83:6 12 Det är dock inte fråga om konkretaförslag utan mer om allmänna rekommendationer. Eftersom problemområdena ingår inya arbetsrättskommitténs utredningsuppdrag bör kommitténs förslag inväntas såatt behovet av förändringar kan prövas i ett sammanhang. tillägger att han delar utredningens uppfattning att de lokalafackliga organisationerna bör ha möjlighet att anlita biträde genom sitt fackförbundeller genom konsulter. Han aviserar sin avsikt att vid ett senare tillfälleföreslå förändringar i förtroendemannalagen om bl. a. de fackligaorganisationernas rätt till tillträde på arbetsplatserna. Socialdemokraterna väckte med anledning av propositionenen partimotion, 2408. I denna finns tre yrkanden med anknytning till detaktuella avsnittet i propositionen. Dessa tre yrkanden, 19-21, gäller defackliga organisationernas inflytande över datateknikens användning. De harutformats på samma sätt som de yrkanden socialdemokraterna framställt i den iföregående avsnitt behandlade motionen 1623 (yrkandena 1-3). Av samma skäl somangetts i det avsnittet bör även motion 2408 i de förehggande delarna inteföranleda någon åtgärd. Vpk väckte - alltså innan proposition 123förelades -partimotionen 1087 om de fackliga organisationernasinflytande vid införande av ny teknik. I mofionens yrkande 1 begärslagstiftning som ger de fackliga organisationerna vetorätt vid införande av nyteknik. Dessa organisationer bör också få rätt att utnyttja företagets datorför egna bearbetningar och de bör vidare ha rätt att anlitaarbetstagarkonsulter vid införande och förändringar av datasystem liksom rättfill fullständig tillgång till underlag och utredningar för datasystemen. I motionens yrkande 2 begärs inrättande av ett fackligtforskningsinstitut, bekostat av arbetsgivaravgifter. Motionärerna anser att ettsådant institut behövs för att facket på ett meningsfullt sätt skall kunnautnyttja sin vetorätt vid införande av ny teknik. Med anledning av proposition 123 väckte vpk en ny mofion,2409. Två av den motionens yrkanden, 6 och 7, är aktuella i detta sammanhang.Yrkande 6 sammanfaller med yrkande 1 i motion 1087. I yrkande 7 begärsinitiativ till överläggningar med de fackliga organisationerna om samhälletsstöd till forskning om datateknik som dessa organisationer avser att bedrivasjälvständigt. Det är angeläget att de anställda får ett effektivtinflytande över hur den nya tekniken utnyttjas. I motsats till vpk anser dockuskottet att en vetorätt för de lokala fackliga organisationerna inte är denbästa vägen. Målet måste vara att ta vara på det positiva i den nya teknikensamtidigt som man ser till att det sker på ett sätt som tryggar en god arbetsmiljö. Från dessa synpunkter är det tillfredsställande attutvecklingsavtalet SAF-LO-PTK - som är det senaste i sitt slag påmedbestämmandeområdet -ägnar uppmärksamhet åt teknisk utveckling. a. att vid en AU1982/83:6 13 teknisk utveckling som leder till viktigare förändring förde anställda skall de fackliga organisationerna medverka på sätt som närmareanges i avtalet. Arbetsgivaren skall redovisa de bedömningar som aktualiserarden nya tekniken och de konsekvenser av olika slag som kan överblickas. Iavtalet betonas också behovet av ett gott arbetsinnehåll vid teknisk förändringliksom vikten av att de anställda får möjlighet att vidareutveckla sinayrkeskunskaper. Även i de tidigare slutna medbestämmandeavtalen finnsbestämmelser om de anställdas medinflytande vid tekniska förändringar. Utskottet vill med det sagda inte utesluta att det finnsbehov att komplettera den arbetsrättsliga lagstiftningen med hänsyn till denpågående tekniska utvecklingen på de punkter som inte kunnat lösas genom avtal.Detta är en sak som får prövas i det beredningsarbete som enligt vad utskottetförutskickat skall komma till stånd i regeringens kansli. Det i motion 1087 föreslagna fackhga forskningsinstitutetär kopplat fill den i samma motion begärda fackliga vetorätten vid införande avny teknik. Eftersom utskottet inte ställer sig bakom tanken på en sådanvetorätt avstyrks även förslaget om ett forskningsinstitut. Det kan isammanhanget påpekas att forskningsinstitutionen finansierasmed arbetsgivaravgifter. Vid detta centrum bedrivs forskning även på dataområdet. Med hänvisning fill det ovan anförda avstyrks motionerna1087 och 2409, den sistnämnda i förevarande del. Utskottet tar därefter upp yrkandet i mofion 2409 omregeringsinitiativ till överläggningar om stöd till forskning i facklig regikring datatekniken. Med anledning härav hänvisar utskottet till att isamband med behandlingen av proposition 123 godkände finansieringen av ettflerårigt utvecklingsprogram för bättre arbetsmiljö och arbetsorganisation vidanvändning av datorer och mikroelektronik. Arbetarskyddsfonden är huvudman förprogrammets genomförande som beräknas dra en kostnad av drygt 50 milj. kr.Programmet har tillkommit på initiativ av LO, TCO och SAF. Därutöver kan pånytt hänvisas till forskningsverksamheten på dataområdet vid Arbetslivscentrum,i vars styrelse arbetstagarorganisationerna har ett betydande inflytande. Omde fackliga organisationerna anser att nu beskriven och annan forskning pådataområdet bör kompletteras med statsunderstödd forskning i egen regi utgårutskottet från att de själva kommer att ta initiativ till överläggningar medstatsmakterna. Någon åtgärd av det slag som begärs i motionen är mot denangivna bakgrunden inte påkallad. Den ovan refererade bilagan till proposition 123föranleder inte vidare yttrande av utskottet, som föreslår att densamma läggstill handlingarna. Moderata samlingspartiet begär ipartimotion 2053 ett riksdagsuttalande ' om "att MBL i statsförvaltningenicke skall tillämpas på frågor som faller AU1982/83:6 14 inom den politiska demokrafins råmärken". Det bör fastslås att medbestämmandereformen allmänt settinnebar att de offentliganställda så långt som möjligt skall ha samma rätt tillinflytande över sina anställnings- och arbetsförhållanden som deprivatanställda. I lagens förarbeten har emellerfid samfidigt framhållits atten demokratisering av arbetslivet inte får leda till att den politiskademokratin träds för när. Särskilda begränsningar gäller sålunda för rätten attträffa avtal. Självfallet får sådana avtal inte träffas som strider motgrundlag eller annan tvingande lagstiftning. Myndighetsutövning är ocksåundantagen. Men därutöver gäller - av hänsyn till den politiska demokratin -att avtal inte får slutas i frågor som gäller den offentliga verksamhetens mål,inriktning, omfattning och kvalitet. Av motiveringen till motionsyrkandet framgår attmotionärerna är kritiska mot förhandlingar om propositioner och andraregeringsbeslut. De menar att denna förhandlingsverksamhet bör ses överskyndsamt. Med anledning härav vill utskottet anföra följande. Förhandlingsarbetet drivs enligt ett särskilt avtal.Verksamheten har, som påpekas i motionen, behandlats av konstitutionsutskotteti granskningsbetänkandet KU 1978/79:30. Den har också övervägts avarbetsmarknadsutskottet i förra årets medbestämmandebetänkande med anledningav en mofion i ämnet (AU 1981/82:4 s. 38). Utskottet höll med om attförhandlingsverksamheten i vissa avseenden varit mindre ändamålsenlig ochfillade att det därför kunde finnas anledning att i ett längre perspektiv taupp frågan till behandhng. Eftersom i det nämndagranskningsbetänkandet uttalat sin avsikt att noga följa utvecklingen på dettaområde, var arbetsmarknadsutskottet inte berett att tillstyrka den dåföreliggande motionen. Utskottet är inte heller berett att nu ändra ståndpunktmen vill fillägga att eftersom förhandlingsverksamheten är avtalsregleradligger det nära till hands att tänka sig att parterna själva tar de initiativtill förändringar som de finner påkallade. Avslutningsvis anlägger motionärerna även andra aspekterpå frågan om medbestämmandelagen och de fackliga organisationernas medverkan ibeslutsprocessen än hänsynen till den politiska demokratin. De vill att fråganutreds även ur sådana aspekter som behoven av effekfivitet i verksamheten ochav att minska byråkratin. Därmed vidgar motionärerna frågan att avsestatsförvaltningen i övrigt. Det är därför anledning påpeka att de fackligaorganisationernas medverkan i beslutsprocessen styrs förutom avmedbestämmandelagen även av det statliga medbestämmandeavtalet (MBA-S) ochförekommande lokala avtal. Parterna har i anslutning till det centrala avtaletgemensamt uttalat att de ingående skall följa tillämpningen av avtalet och motbakgrund av dessa erfarenheter göra de ändringar som är påkallade. Det ärsålunda i första hand parternas ansvar att finna smidiga former och praktiskalösningar för förhandlingsarbetet. AU1982/83:6 15 Med hänsyn till det anförda anserutskottet att det inte finns skäl för att göra ett uttalande av det imotion 2053 begärda slaget. Motionen avstyrks för den skull. Medbestämmandelagen innehåller i38-40 §§ bestämmelser som tillförsäkrar de fackliga organisationernainflytande om en arbetsgivare avser att låta utföra ett visst arbete påarbetsplatsen med arbetskraft som inte har anställning där. I sådana fallföreligger primär förhandlingsskyldighet. Om man inte kommer överens har enberörd facklig organisation möjhghet att förbjuda att ett entreprenadavtaleller liknande arrangemang kommer fill stånd. Sådan vetorätt föreliggeremellertid endast om den fackliga organisationen bedömer att avtalet kan antasmedföra att lag eller kollektivavtal åsidosätts eller eljest skulle strida motvad som är godtaget inom parternas avtalsområde. Denna vetorätt skall normaltutövas av den centrala arbetstagarorganisationen. Om den fackhga organisationenanvänder vetot på ett obefogat sätt kan det medföra skadeståndsskyldighet. Enarbetsgivare som bryter mot bestämmelserna i 38-40 §§ blir ocksåskadeståndsskyldig. m. fl. (m, c, fp) yrkar i motion 1511 attden fackliga vetorätten vid entreprenadavtal skall slopas. De ansersammanfattningsvis att reglerna om vetorätt hindrar en sund konkurrens mellanolika företag och försvårar en nyetablering av företag. m. fl. (m) begär i motion 1981 enkomplettering av förhandlingsreglerna i samband med entreprenadavtal.Kompletteringen skall gå ut på att tilltänkta entreprenadföretag får tillfälleatt yttra sig vid förhandlingarna. Likaså bör ett företag få yttra sig om detanses aktuellt att stryka det från en lista över entreprenadföretag somgodkänts av vederbörande fackliga organisation. Liknande yrkanden om förändringar i entreprenadreglernahar framställts och har då avstyrkts med hänvisning tillreglernas syfte och till att nya arbetsrättskommittén har tagit upp problemen.Samma hänvisning kan göras nu men också till att entreprenader behandlas i detförhandlingsprotokoll som är fogat till det förutnämnda utvecklingsavtalet. Därsägs att utvecklingen på entreprenadområdet hör fill de frågor som SAF, LO ochPTK skall aktivt följa i det råd för utvecklingsfrågor som fillskapas genomavtalet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 1511 och 1981. Tre mofioner tar upp frågan omarbetstagarpartens rätt att tillgripa blockad som stridsåtgärd mot ickeavtalsbundna företag i syfte att förmå företagen att teckna kollektivavtal. AU1982/83:6 16 Sålunda begär () ochHans Nyhage (m) i motion 457 utredning och förslag som syftar till enbegränsning av de fackliga Organisationernas rätt att genomföra blockad. Deanser att den nuvarande obegränsade möjligheten att blockera företag stridermot den princip som har gällt om balans mellan parterna på arbetsmarknaden. Liknande yrkanden framställs i motionerna 1080 av MartinOlsson (c) och () samt 1517 av m. fl. (c,m, fp). I dessa motioner begärs förbud mot blockader som riktar sig mot enmans-och familjeföretag eller företag som inte har några fackligt anslutna bland deanställda. I saknas lagsfiftning för arbetsmarknaden i stortom begränsningar i rätten att gå till facklig strid när kollektivavtal integäller. Det finns inte några allmänna regler i lag som vare sig positivt angerrättsliga förutsättningar för bruket av ekonomiska stridsåtgärder eller påannat sätt allmänt begränsar rätten att gå till facklig strid. Införandet avmedbestämmandelagen innebar inte någon förändring av rättsläget. I detsammanhanget prövades enbart frågor som hade att göra med fredsplikten ochutlösande av konflikter. Motionsförslagen har följaktligen en betydande räckviddoch berör hävdvunna principer för konflikter på arbetsmarknaden. Utskottet ärdärför inte berett att föreslå något initiativ med anledning av motionerna utanavstyrker dem. Det kan tilläggas att de nu behandlade frågorna har visstsamband med den s. k. negativa föreningsrätten. Denna behandlas i närmastföljande avsnitt. Med negativ föreningsrätt förståsrätten att inte tillhöra en förening, dvs. rätten för arbetsgivare ellerarbetstagare att vara oorganiserade. Frågan tas upp i två motioner. I den ena motionen, 1531 av m fl. (fp, m),begärs förslag om en lagstadgad negativ föreningsrätt. Motionärerna noterar attfrågan skall behandlas av nya arbetsrättskommittén. Något resultat har dockinte framkommit trots utredande. Frågan bör därför brytas ut urkommitténs uppdrag och snabbehandlas. () tar i motion 635 upp den negativaföreningsrätten från en Särskild aspekt. Hon vänder sig mot att arbetsgivarnagenom de organisationsklausuler som finns i vissa kollektivavtal förbinder sigatt avvisa arbetssökande som inte tillhör den avtalsslutandearbetstagarorganisationen. Motionären anser att sådana klausuler i praktikeninskränker föreningsfriheten och individens fri- och rättigheter. De bör intefå förekomma i fackliga avtal. föreslås göra ett uttalande med dennainnebörd. AU 1982/83:6 17 Som påpekas i motion 1531 ingår det i nyaarbetsrättskommitténs uppdrag att utreda frågan om den negativaföreningsrätten. Kommittén har, som tidigare nämnts, avslutat sittarbete. Därmed kan det inte anses aktuellt att, som motionärerna vill, ta uppfrågan till behandling i en särskild ordning. Deti motion 635 berörda problemet om föreningsrättsskydd för arbetssökande hör tillde frågor om den negativa föreningsrätten som kommittén haft i uppdrag attöverväga.. På grund av det anfördaavstyrker utskottet motionerna 635 och 1531. () och () konstaterari motion 647 att verksamheten vid arbetarskyddsfonden successivt byggts ut ochföreslår en översyn av denna verksamhet med uppgift att finna möjligainskränkningar och övriga besparingsåtgärder med hänsyn till detstatsfinansiella läget. Motionärerna pekar bl. a. på fondens engagemang iutbildning av arbetstagarrepresentanter i styrelser samt utbildning ochinformafion om medbestämmande i arbetslivet. Fondensverksamhet är helt finansierad av arbetarskyddsavgiften ochränteintäkter från fondens kapitalbehållning. Den tidigare betydandeanslagstilldelningen för utbildning och information på grund av medbestämmandereformenhar upphört fr. o. m. /82. En begränsning av verksamheten fåralltså inte de statsfinansiella effekter som motionärerna åsyftar med sittförslag. I sammanhanget kan erinras om att utskottet under förra riksmötettillstyrkte att medel som sparats i styrelserepresentant- ochmedbestämmandeutbildningen skulle få användas för det fidigare i betänkandetnämnda utvecklingsprogrammet för bättre arbetsmiljö och arbetsorganisation vidutnyttjande av datorer m. m. (AU 1981/82:15). Detta blev också riksdagensbeslut. Medhänsyn till vad som anförts föreslår utskottet att motionen lätnnas utanåtgärd. 1. beträffande övergripande reformfrågor påarbetsrättens områ de att avslårmofionerna 1981/82:1499, 1981/82:1525, 1981/82:1623 yrkandena 1, 2, 3 och 5samt 1981/82:1968, 2. beträffandeslopande av strejkskadestånd m. m. att avslårmotion 1981/82:848 yrkande 1 b. AU1982/83:6 18 3. beträffande 200rkronorsregeln attriksdagen avslår motionerna 1981/82:848 yrkande 2 och 1981/82:1623. yrkande 4, 4. beträffandedemokratiska rättigheter för fackföreningar m. m. att avslårmotionerna 1981/82:848 yrkandena la, le, Id och le samt 1981/82:1083, 5. beträffandeförändringar i förtroendemannalagen att avslår mofion 1981/82:848yrkande 3, 6. beträffandepolitisk verksamhet på arbetsplatserna att avslår mofion1981/82:1535, 7. beträffandede fackliga organisationernas inflytande över datateknikens användning attriksdagen avslår mofion 1981/82:2408 yrkandena 19-21, 8. beträffandevetorätt vid införande av ny teknik m. m. attriksdagen avslår motionerna 1981/82:1087 och 1981/82:2409 yrkande 6, 9. beträffande överläggningar omsamhällsstöd tilTforskning i facklig regi på dataområdet attriksdagen avslår mofion 1981/82:2409 yrkande 7, 10. att riksdagenlägger till handlingarna den till proposition 1981/82:123 om samordnaddatapolitik fogade bilagan 4 i vad avser medbestämmandefrågor, 11. beträffandetillämpningen av medbestämmandelagen i statsförvaltningen attriksdagen avslår mofion 1981/82:2053, att avslår mofionerna 1981/82:1511 och 1981/ 82:1981, 13. beträffandeblockader . attriksdagen avslår mofionerna 1981/82:457, 1981/82:1080 och 1981/82:1517,, '. 14. beträffandenegativ föreningsrätt att avslår motionerna 1981/82:635 och 1981/ 82:1531, 15. beträffande besparingar iarbetarskyddsfondens verksamhet att avslår mofion 1981/82:647. AU1982/83:6 19 Närvarande: (), (), AndersHögmark (m), (), (), (),(), (), (), (vpk),(), (), (), ()och (). Övergripande reformfrågor på arbetsrättens område (mom.1 - motiveringen) (), (), (), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 9som börjar "Den redan" och slutar "inte behövlig" bort haföljande lydelse: Det omfattande lagstiftningsarbete på arbetsrättens områdesom inleddes före regimskiftet 1976 fortsattes med kraft under de följandeåren. En rad nya och betydelsefulla lagar tillkom: arbetsmiljölagen ochsemesterlagen, som båda ersatte tidigare lagsfiftning, lagen om föräldraledighet,jämställdhetslagen , lagen om ledighet för föreningsuppdrag i skolan samtanställningsskyddslagen som ersatte lag och en ny arbetstidslag.Därjämte igångsattes ett arbete med översyn av bl. a. ledighetslagsfiftningen. Utskottet noterar att den nya regeringen avser att"återuppta" reformarbetet på arbetsrättens område och har inhämtatatt den avser att tillsätta en särskild beredningsgrupp med uppgift att biträdaregeringen vid övervägandena om inriktningen av den fortsatta reformverksamhetenpå arbetsrättens område. Utskottet konstaterar att regeringen sålunda avser attfortsätta det kontinuerligt bedrivna reformarbetet. Det är viktigt att översynsarbetet inriktas på attförbättra samspelet mellan de olika lagarna och därmed arbetsmarknadensfunktionssätt utan att man för den skull rubbar lagsfiftningens grundläggandeinriktning. En annan viktig synpunkt är att reformarbetet bedrivs på ett sådantsätt att byråkratisering och centralstyrning undviks. Den säkraste garantinhärför i inflytandefrågor är att ta sikte på problem som rör de anställda näraoch och att organisatoriska lösningar får en lokal förankring. Likaväsentligt är att den enskildes integritet respekteras. Utskottet går härefter över till en prövning av de socialdemokratiskamotionerna. Det är att märka att dessa i allt väsentligt är en upprepning avfidigare framförda förslag som inte vunnit bifall. När det gäller partimofion 1623 bör därutöver beaktasföljande. Motionen pekar ut olika problemområden som bör tas upp tillöverväganden och därefter leda fill förändringar i medbestämmandelagen. I storutsträckning är det fråga om problem som nya arbetsrättskommittén har haft attta ställning fill. Kommittén har avslutat sitt arbete och med överlämnandeav AU1982/83:6 20 dess betänkande kommer samma frågor att bli aktualiseradei regeringens kansli. Det bör vidare uppmärksammas att ett medbestämmandeavtalden tillkom på den stora delen av den privata arbetsmarknaden,benämnt Utvecklingsavtal SAF-LO-PTK. Därmed har de förutsättningar, under vilkaden socialdemokrafiska parfimofionen utformades, förändrats i vikfigaavseenden. Med anledning av yrkandet i motion 1525 av . (s) om en utredning om lockouträtten bör erinras om att ett liknandemotionskrav övervägdes av utskottet . Dessa överväganden föregicks aven remissbehandling av frågan. En utredning tillstyrktes av LO men avstyrktesav TCO och /SR. Övriga instanser antingen avstyrkte förslaget ellermotsatte sig en isolerad behandling av arbetsgivarnas stridsrätt. a. fill remissutfallet avstyrkte utskottet den föreslagnautredningen. Det blev också beslut. De skäl för en utredning somupprepas i den nu aktuella motionen bör inte leda till ett ändratställningstagande från sida. I motion 1499 av m. fl. (s) begärslagstiftning om styrelserepresentation för anställda i vissa handelsbolag ochför anställda i s. k. 50/50-bolag. Liknande krav framställdes vid tillkomstenav den nya lagstiftningen om handelsbolag. De invändningar som då framställdesmot dessa former av styrelserepresentafion (se AU 1979/80:4 y) är alltjämtbärande. har i uppgift att se överlagsfiftningen av allmänningsskogar med sikte på att ersätta denna lagstiftningmed en ny. Mot den bakgrunden är det inte aktuellt att nu överväga möjhghetfill styrelserepresentation för anställda vid sådana skogar såsom föreslås imofion 1968 av m. fl. (s). Det ovan anförda innebär att utskottet inte kan ställa sigbakom de socialdemokratiska mofionerna, som avstyrks. Därmed är inte sagt attreformarbetet på arbetsrättens område skall stanna upp. Som redan nämnts kommerunderlag för överväganden om förändringar att finnas tillgängligtgenom arbetet inom nya arbetsrättskommittén. Annat utredningsarbete pågår, bl.a. en kartläggning av erfarenheterna av de senaste årens konflikter påarbetsmarknaden. 1 senare avsnitt av detta betänkande kommer f. ö. att tas uppfrågor om förändringar på avgränsade delar av medbestämmandelagsfiftningen. Slopande av strejkskadestånd m. m. (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrandepå s. 9 som börjar "Fredspliktsreglerna är" och slutar "vpk:sförstahandsyrkande" bort ha följande lydelse: AU1982/83:6 21 Som framhålls i mofion 848 ärstrejken arbetarnas och fackföreningarnas främsta motvikt till arbetsgivarnasmakt och ägande av produkfionsmedlen.