bet · G601SkU18 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:18 omutvidgad uppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningar m. m. (prop.1982/83:73) Regeringen (budgetdepartementet) föreslår iproposition 1982/83:73 att antar vid propositionen fogade förslagtill 1. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). I propositionen föreslås att fåmansföretag ochnäringsidkare som är fysisk person skall åläggas att i självdeklaration lämnauppgifter om vissa slag av betalningar till utlandet. Vidare föreslås attbeviskravet i vissa hänseenden sänks för skattemyndigheterna vid misstanke ominkomstöverföring mellan en svensk näringsidkare och person i utlandet genomoriktig prissättning e.d. Förslagen bygger på en av brottsförebyggande rådetlämnad promemoria, PM 1980: 3, Utlandsbeskattning I. De nya reglerna avses blitillämpliga första gången vid taxering. Lagförslagenhar följande lydelse. 1Riksdagen 1982/83. SkU1982/83:18 ' 2 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs att itaxeringslagen (1956:623)' skall införas en ny paragraf, 26 a §, av nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om ett fåmansföretag eller ennäringsidkare sotn är fysisk person gjort avdrag vid inkomstbeskattningen förnågot av följande slag av ersättningar vilka har tillgodoförts mottagare iutlandet, skall i självdeklarationen lämnas uppgift om ersättningarnassammanlagda belopp för varje land. Skyldigheten gäller ersättningar sotn avser ränta, utom sådan som utgår därför alt betalning inteerlagts i rätt tid, royalty eller annan ersättning för upphovsrätt eller annandärmed jämjörlig rättighet såsom rätt till patent, varumärke, mönster samtlitterärt och konstnärligt verk. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gången beträffande självdeklarationsom skall avges till ledning taxering. ' Lagen omtryckt 1971:399, Senastelydelse av lagens rubrik 1974: 773. SkU1982/83:18 3 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom förskrivs att 43 § 1 mom.samt anvisningarna till 41 c § och punkt 1 av anvisningarna till 43 §kommunalskattelagen (1928: 370) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 43 § 1 mom.' Har näringsidkare till 1 mom. Har näringsidkares in- någon, som är ekonomiskt intres- komst blivit lägre till följd av att serad i hans företag eller kan öva villkor avtalats som avviker från inflytande på dess ledning eller i vad som skulle ha avtalats mellan vars företag han är ekonomiskt sinsemellan oberoende näringsid- intresserad eller på vars företags käre, skall inkomsten beräknas till ledning han kan öva inflytande, för- det belopp som den skulle ha upp sålt varor till lägre pris eller av ho- gått till om sådana villkor inteföre- nom köpt varor till högre pris än de kommit, under förutsättning alt i allmänhet gällande eller i övrigt a) den som på grund av avtals med honom avtalat ekonomiska villkoren tillförts inkomst Inte skall villkor som avvika från vad som beskattas för denna här i riket, skulle hava avtalats mellan två av b) det finns sannolika skäl att varandra oberoende näringsidkare anta att ekonomisk intressege- och har, i följd härav, inkomsten av menskap föreligger mellan nä- förelaget blivit lägre än den eljest ringsidkaren och den med vilken skolat bliva, samt har tillika den, avtalet träffats och vilken inkomsten i stället tillförts, c) det inte av omständigheterna icke att utgöra skatt för inkomsten framgår att villkoren tillkommit av här i riket, skall inkomsten av före- andra skäl än ekonomisk intresse taget beräknas till det belopp, var- gemenskap, till den kan antagas hava uppgått, därest dylika åtgärder icke vidta gits. till 41 c §- För sådan ränta på vinstandelslånsom icke är beroende av det låntagande företagets utdelning eller vinst fårföretaget avdrag enligt bestämmelserna i 22, 25, 29, 36 och 39 §§. Ränta vars storlek är beroende av förelagets utdelningeller vinst (rörlig ränta) anses som avdragsgill omkostnad för företagel i denförvärvskälla vari det lånade kapitalet har nedlagts, endast underförutsättning att a) lånet harutbjudits till teckning på den allmänna marknaden, eller b) ensamrätt ellerföreträdesrätt b) ensamrätt eller företrädesrätttill teckning av lånet har lämnats till teckning av lånet har lämnats någon somicke äger aktier eller an- någon som icke äger aktier eller andelar i detlåntagande företaget och delar i'det låntagande företaget och ' Senaste lydelse 1965:573. - Senaste lydelse 1977:243. SkU 1982/83:18 icke har sådan intressegemenskap med företaget som avses i 43 § / mom. eller 57 § 3 mom. första stycket saml - såvitt gäller fåmansföretag som avses i 35 § 1 a mom. -icke heller är förelagsledare i företaget eller närstående till sådan företagsledare eller till aktie- eller andelsägare i företaget, eller icke har sådan intressegemenskap med företaget som avses ipunkt 1 av anvisningarna till 43 § eller 57 § 3 mom. första stycket samt -såvitt gäller fåmansföretag som avses i 35 § 1 a mom. - icke heller är företagsledare i företaget eller närstående till sådan företagsledare eller tillaktie- eller andelsägare i företaget, eller c) aktierna eller andelarna i detlåntagande företaget är noterade på svensk börs eller föremål för liknandenotering här i riket och företrädesrätt till teckning av lånet har lämnatsaktie- eller andelsägarna i företaget i förhållande till deras innehav avaktier eller andelar. I fall som avses i andra stycket c) skall det låntagandeföretaget dock som intäkt i den förvärvskälla vari det lånade kapitalet harnedlagts upptaga ett belopp motsvarande det sammanlagda värde som genomföreträdesrätterna kan anses ha tillförts aktie- eller andelsägarna. Beloppettages till beskattning vid taxeringen för det beskattningsår under vilketteckningen av lånet har avslutats. På ansökan av låntagande förelag får riksskatteverketunder förutsättning att lånevillkoren med hänsyn till omständigheterna vidlånets upptagande får antagas ha bestämls på affärsmässig grund besluta attrörlig ränta skall anses som avdragsgill omkostnad för företaget utan hinder avatt rätt till teckning av lånet har förbehållits person eller personer som ägeraktier eller andelar i företaget. Mot beslut av i fråga somhär avses får talan ej föras. Är det låntagande företaget sådant fåmansföretag som avsesi 35 § 1 a mom., gäller - oberoende av bestämmelserna i andra och tredjestyckena - att rörlig ränta, som utbetalas till aktie- eller andelsägare ellerföretagsledare i företaget eller dem närstående personer eller någon som påannan grund har intressegemenskap med förelaget, icke är avdragsgill. Uttrycken företagsledare ochnärstående personer har den innebörd som anges i 35 § I a mom. till 1.' I 1 mom. denna paragraf meddelas vissabestämmelser för del fall, att överflyttning av inkomst ägt rum från här iriket skatlskyldig näringsidkare till härstädes icke skattskyldig person.Bestämmelserna gälla bland annat när en näringsidkare direkt eller indirektdeltager i ledningen eller övervakningen av en annan näringsidkares företageller äger del i detta företags kapital liksom när samma personer direkt ellerindirekt dellaga i led- I I mom. denna paragraf meddelasvissa bestämmelser för del fall, att överflyttning av inkomst har skett från ennäringsidkare som är skattskyldig här i riket till en person som inte ärskattskyldig här. Vid tillämpningen av dessa bestätn-melser skall ekonomiskintressegemenskap anses föreligga då en näringsidkare direkt eller indirektdeltar i ledningen eller övervakningen av en annan näringsidkares företageller äger del i detta företags kapital ' Senaste lydelse 1965: 573 och 1979:612. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ningen eller övervakningen av de eller då samma personerdirekt el- båda företagen eller äga del i dessa ler indirekt deltar i ledningen eller företags kapital. övervakningen av de båda företa- gen elleräger del i dessa företags kapital. Vid bedömning av prissättningen vid affärer mellan svensktmoderbolag och utländskt dotterbolag måste särskild försiktighet iakttagasmed hänsyn till de av affärsmässiga skäl betingade omständigheter som kunnapåverka prissättningen i sådana fall. I 57 § 3mom. givas bestämmel- I 57 § 3 mom. ges bestämmelser ser förvissa fall av överflyttning av för vissa fall av överflyttning av in- inkomst, där båda kontrahenterna komst, där båda kontrahenterna va- varit här i riket skattskyldiga. rit häri riket skattskyldiga. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag då lagen enligt uppgift på den utkommit frän trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga ominkomster som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1982/83:312 av () och förste vice talmannen (). I motionenyrkas att avslår propositionen. I propositionen föreslås enskyldighet att i självdeklarationen lämna uppgift om vissa betalningar tillutlandet och att bevisbördan för skattemyndigheterna lättas i fråga omreglerna mot vinstöverföring till mottagare i utlandet. Den föreslagna uppgiftsskyldigheten innebär attfåmansföretag och fysiska personer som är näringsidkare skall lämna uppgift omvissa ersättningar som har tillgodoförts mottagare i utlandet. Förslaget gällervissa räntebetalningar och ersättningar för royalty, upphovsrätt eller hknandeoch innebär att ersättningamas sammanlagda belopp för varje land skall anges. I fråga om vinstöverföring till utlandet gäller f. n. atten näringsidkares redovisade inkomst kan justeras om han genom oriktigprissättning e. d. flyttat över vinst till ett utländskt företag. Ett villkorför att dessa regler skall kunna tillämpas är att det föreligger en ekonomiskintressegemenskap SkU 1982/83:18 6 mellannäringsidkarna och det utländska företaget och att detta företag inte beskattashär i landet. I praktiken har det visat sig svårt för skattemyndigheterna attfullt ut bevisa att en ekonomisk intressegemenskap föreligger mellan denskattskyldige i och det utländska företaget. I propositionen föreslåsdärför att det skall räcka med att män från det allmännas sida gör dettasannolikt. Imotion 312 yrkar () och förste vice talmannen () avslag på propositionen. Enligt motionärernas uppfattning torderesultatet av den föreslagna uppgiftskyldigheten främst bli en ytterligareuppgiftsbelastning på hederliga företagare och ytterligare svåröverskådlighet ideklarationsförfarandet. Beträffande det andra förslaget i propositionenkritiserar motionärerna att skattemyndigheterna på lösare grunder än hittillsskall kunna frångå ett exportföretags inkomstredovisning. De motsätter sig deföreslagna skärpningarna i lagstiftningen. Bredenighet råder om att åtgärder bör vidtas mot den internationella skatteflyktenoch att man bör hindra eller försvåra otillbörliga transaktioner som syftartill att undvika beskattning i . Som anförs i propositionen och i motionenbör huvudlinjen för att komma till rätta härmed vara att fortsättaansträngningarna att få till stånd ett förbättrat internationellt samarbete pådetta område. Detta arbete kan emellertid förväntas leda till förbättringarendast på lång sikt. Inte minst mot denna bakgrund är det nödvändigt att imöjUgaste mån ändra skattelagstiftningen så att skattemyndigheternas arbeteunderlättas. Propositionenbygger på förslag från brottsförebyggande rådet (BRÅ) av innebörd bl. a. attden skattskyldige åläggs att bevisa att vissa slag av . utleindstransaktionerverkligen sker av affärsmässiga skäl och inte i skatteundandragande syfte.BRÅ:s förslag har kritiserats för att det skulle strida mot kravet pårättssäkerhet och försvåra seriösa transaktioner. I de nu aktuella förslagenhar denna kritik enligt utskottets uppfattning tillgodosetts. Syftet med denföreslagna uppgiftsskyldigheten, som enhgt utskottets uppfattning inte kananses alltför betungande, är endast att skattemyndigheterna skall fåupplysningar om vissa klart avgränsade transaktioner för att de skall kunnabedöma om ytterUgare undersökningar behöver göras. När det gäller.vinstöverföringar till utlandet innebär förslaget i allt väsenligt endast attkravet på bevisning om intressegemenskap i fortsättningen inte ställs orimligthögt utan begränsas till en sannolikhetsbedömning. I övrigt har reglerna istort sett samma innebörd som . Departementschefenframhåller att de nu aktuella åtgärderna inte tillgodoser syftet med BRÅ:sförslag men att de bör prövas i avvaktan på att effektivare åtgärder kan kommaatt utarbetas. Utskottet instämmer häri. vill utskottet understrykaangelägenheten av att man snabbt ingriper mot skatteflykten till utlandet ochav att regeringen fortsätter sina ansträngningar i denna riktning. SkU 1982/83:18 7 Med det anförda tillstyrker utskottet propositionenoch avstyrker motionen. att med avslag på motion 1982/83:312 ochmed bifall till proposition 1982/83:73 antar de vid propositionen fogadeförslagen till 1. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). Närvarande:Erik (), (). son (c), (), förste vice talmannen (), (), BoLundgren (m), (), (), (), KarlBjörzén (m), (), (), () och ErkkiTammenoksa (s). (), förste vice talmannenIngegerd (), () och () anser delsatt det avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 6 med "Bredenighet" och slutar på s. 7 med "avstyrker motionen" bort haföljande lydelse: Bredenighet råder om att åtgärder bör vidtas mot den internationella skatteflyktenoch att man bör hindra eller försvåra otillbörliga transaktioner som syftartill att undvika beskattning i . Som anförs i propositionen och imotionen bör huvudhnjen för att komma till rätta härmed vara att fortsättaansträngningarna att få till stånd ett förbättrat internationellt samarbete pådetta område. bör ändringar i skattelagstiftningen övervägas i syfteatt underlätta skattemyndighetemas arbete. Som motionärerna framhåller bör mandock inte genomföra åtgärder som försvårar exportansträngningama, särskilt intei dessa tider då förlorat andelar på utlandsmarknaden. propositionen föreslagna uppgiftsskyldigheten i självdeklarationen i fråga omvissa utlandsbetalningar kommer knappast att göra jakten på skattesmitareeffektivare. Resultatet kommer i stället att bli att hederliga företagarekommer att få ytterligare uppgiftsbelastning och att deklarationsförfarandetblir ännu mer svåröverskådligt. När det gäller de s. k.omfaktureringsaffäreraa kommer de föreslagna SkU 1982/83:18 8 lättnademai bevisreglerna för skattemyndigheterna att medföra att ett exportföretagsinkomster kommer att kunna höjas på lösare grunder än . Även omskattemyndigheterna kan ha svårt att bevisa att intressegemenskap föreliggermellan företaget i och betalningsmottagaren i utlandet - något somhittills har krävts för att prissättningen skall kunna frångås vidbeskattningen - strider det i alltför hög grad mot rimliga krav pårättssäkerhet att sänka beviskraven till enbart en sannolikhetsbedömning. Dettaskulle medföra att ett svenskt företag under vissa omständigheter tvingasbevisa att företaget inte har intressegemenskap med ett utländskt företag, ochatt förebringa sådan bevisning torde i många fall vara mycket svårt. Det börframhållas att det finns en lång rad andra anledningar till en annorlundaprissättning än en eventuell intressegemenskap, och de exempel härpå som lämnasi propositionen torde inte vara fullständiga. Redan av rättssäkerhetsskäl bördärför propositionen avslås även på denna punkt. Därtill kommer att detframlagda förslaget är olämpligt även från den synpunkten att det skulleförsvåra sådan affärsverksamhet som är angelägen för vår export. Meddet anförda tillstyrker utskottet motionen och avstyrker propositionen.Samtidigt vill utskottet understryka angelägenheten av att man snabbt ingripermot skatteflykten till utlandet och av att regeringen fortsätter sinaansträngningar i denna riktning. delsatt utskottet bort hemställa att med bifall till motion 1982/83:312avslår proposition 1982/83:73.