bet · G601KU31 · 1982-12-31 00:00:00 — Härigenom skulle ensammanhållande behandling kunna ske av lagstiftnings- och anslagsfrågor inomdetta område. Årenden rörande kronofogdemyndigheterna utgör en klar åtskiljbarärendegrupp, och sedan sambandet med länsförvaltningen brufits i budgetärendensaknar ärendegruppen naturlig anknytning till civilutskottets beredningsområde.Några problem skulle därför en sådan överflyttning inte behöva föra med sig. Årendenrörande konsumentvaror och -tjänster, konsumenfinformation samt konsumentskyddi övrigt handläggs f. n. i och i avnäringsutskottet. skall nu avvecklas. KU 1982/83:31 40 ochavsikten synes vara att överföra den nu aktuella ärendegruppen till detblivande . Denförändrade departementsindelningen bör enligt utskottets mening föranleda ånyo prövar frågan om till vilket utskotts beredningsområdekonsumentfrågor skall hänföras. I det föregående har utskottet tillstyrkt atttill utskottets beredningsområde överförs den konsumenträttsliga lagstiftningsom inte redan tidigare handlagts av utskottet. Enhgt utskottets mening skulledet vara en betydande fördel om även konsumentfrågor i övrigt kunde överförastill utskottet. Härigenom skulle alla frågor inom konsumentområdet kunnahandläggas av ett utskott. Utskottet skulle också få ansvar för ytterligare enpolitiskt betydelsefull ärendegrupp. Genom en sådan överflyttning skulle detkraftigt arbetstyngda näringsutskottet kunna avlastas en inte obetydligärendegrupp. förslag genomförs skulle till lagutskottet således överflyttaslagstiftningsfrågor rörande konsumenträtt, konsumentfrågor i övrigt samtärenden rörande kronofogdemyndigheterna. Enligt utskottets mening synes ensådan överflyttning kunna ske utan att utskottets kansli i varje fall f. n.behöver förstärkas med ytterligare föredragande. Den för lagutskottet speciellaordningen att en av utskottets två föredragande även skall biträda medföredragning i andra utskott torde dock inte kunna behållas. Utskottskommitténhar uttalat att den föreslagna överflyttningen av lagstiftningsärenden frånnäringsutskottet till lagutskottet kan ske utan att beskrivningen av utskottetsberedningsuppgifter i tilläggsbestämmelsen 4.6.5 till riksdagsordningen ändras.Utskottet delar inte denna uppfattning. Om utskottet kommer att bereda hela denviktiga konsumenträttsliga ärendegruppen bör detta markeras genom att ibeskrivningen införs att utskottet bereder ärenden om konsumenträtt. förslag beträffande konsumentskyddsfrågor i övrigt ochkronofogdemyndigheterna bör självfallet ärendeöverflyttningen föra med sigändringar i utskottets ärendebeskrivning. Utskottetvill avslutningsvis peka på att beskrivningen av utskottets beredningsområde ärså upplagd att först anges balkarna och därefter övrig lagstiftning. tidigare redovisat har utsökningslagstiftningen förts in i ensärskild utsökningsbalk. Beskrivningen bör därför ändras så att efterjordabalken förs in utsökningsbalken som ordet utsökning mellanimmaterialrätt och konkurs stryks. KU 1982/83:31 41 (), (), (), (), (), i (s), (),(), (), (), (), (), (), Per (vpk) ochInga-Britt (). KU 1982/83:31 42 1982/83:1 y beslutade attbereda övriga riksdagsutskott tillfälle att yttra sig över Förslag 1981/82:22om utskott jämte följdmotioner. konstaterar att utskottskommitténbeslutat att inte lägga fram något förslag som berör utrikesutskottetsställning eller funktioner. Inte heller har något förslag i dessa hänseendenväckts i motionerna eller vid utrikesutskottets behandling av detta ärende. LJtrikesutskottetfinner därmed ingen anledning att för sin del kommentera utskottskommitténsförslag eller de i anledning därav väckta motionerna. Utskottetvill emellertid i detta sammanhang erinra om dén av regeringen aviseradedepartementsreformen och förbehåller sig att senare ta upp frågor som i sambanddärmed eventuellt skulle kunna beröra utrikesutskottets kompetensområde. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), (),(c), (), (), Axel (),(), (), (),(), (vpk), (), ()och (). KU 1982/83:31 43 avBertil Måbrink (vpk), som anser att parfiernas deltagande på lika villkor iutskottens arbete är av grundläggande betydelse. Utskottet borde därför i sittyttrande över Förslag 1981/82:22 om utskott tagit ställning till ochbiträtt förslagen i mofionerna 1981/82:296 och 1981/82:2537 omparfirepre-sentafionen i riksdagsutskotten. KU1982/83:31 44 yttrande ' "" 1982/83:1 y om utskott (förslag 1981/82:22) har genom beslut den 6 maj1982 berett socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig över delsskrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av ett från riksdagensutskottskommitté inkommet betänkande om utskott, förslag1981/82:22, dels de med anledning av förslaget väckta motionerna 1981/82:2533,1981/82:2534, 1981/82:2535, 1981/82:2536, 1981/82:2537 och 1982/83:19 dels ockde under den allmänna motionstiden vid /82 väckta motionerna1981/82:296, 1981/82:478, 1981/82:691 och 1981/82:1158. Utskottetbegränsar sitt yttrande till att avse de delar av förslaget som berörärendefördelningen mellan socialförsäkringsutskottet och socialutskottet ochde två motionerna 1981/82:2534 och 1981/82:2535 i de delar de behandlar sammafråga. har i syfte att avlasta socialutskottet en del av dess storaarbetsbörda föreslagit att beredningen av hälso- och sjukvårdsärendenöverflyttas till socialförsäkringsutskottet. har därvid bl.a. framhållit att hälso- och sjukvårdsärendena har ett nära samband medsocialförsäkringsutskottets centrala beredningsområde, den allmännaförsäkringen. Utskottetvill inledningsvis erinra om att en utgångspunkt vid övervägandena avenkammarriksdagens utskottsorganisation var att arbetsbelastningen borde varajämn mellan de olika utskotten. Grundlagberedningenförutsåg i sitt betänkande SOU 1969:12, Ny utskottsorganisation, att någotstatiskt förhållande vad gällde arbetsbördan knappast skulle råda. Beredningenanförde härom: "De problemkomplex som står i den politiska diskussionensmitt växlar från tid till annan i takt med samhällsväxlingen. I belysning häravter det sig angeläget att utskottsorganisationen lätt kan anpassas till olikaärendegruppers växlande omfattning och svårighetsgrad." Motdenna bakgrund föreslog beredningen att regleringen av utskottets ämnesområdeskulle tas in, inte i grundlag, utan i författning som utan dröjsmål kan ändrasav . (KU 1970:48) underströk beträffande utskottets arbetsuppgifter att det givetvisinte kunde bli fråga om att nu anta en för framfiden fast och bestämd ordning.Utvecklingen borde följas med uppmärksamhet och initiativ tas till erforderligajämkningar i arbetsfördelningen. En av förtjänsterna med det nya systemet varjust att det var mer flexibelt än det dittillsvarande. KU1982/83:31 45 Systemet har numera varit i funktionmer än . Såsom påtalats av utskottskommitté har under dennatid endast några detaljändringar i utskottens ämnesområden genomförts. För socialförsäkringsutskottets del hargrundlagberedningens uttalande om att de problemkomplex som står i de politiskadiskussionernas mitt växlat från tid till annan i takt med samhällsväxlingen ihög grad haft aktualitet. kimde förutses en rad reformersom skulle väl fylla socialförsäkringsutskottets andel av arbetsbördan iriksdagen. 1970-talets första hälft präglades av en intensiv reformperiod inomhela socialförsäkringsområdet. Bilden förändrades radikalt i slutet avdecenniet, och socialförsäkringsutskottets arbetsbörda blev då måttiig.Periodvis har utskottet t. o. m. haft en låg arbetsbörda. De senaste två årendå besparingar gjorts inom området har emellertid arbetsbördan ökat och ävenvarit bättre utjämnad över året. Någon ny intensiv reformperiod kan - motbakgrund av det ekonomiska läget - inte f. n. förutses. Utskottet skulledärför, såsom också kommittén bedömt det, i och för sig kunna övertaytterligare ämnesområden för beredning och därmed avlasta något annat utskottmed stor arbetsbörda. Vid bedömningen av vilket eller vilka ytterligareämnesområden som skulle kunnas tillföras SfU har utskottets presidium vidunderhandskontakter med företrädare för kommittén pekat på hälso- ochsjukvården. Att detta ämnesområde skulle lämpa sig för SfU har främstmotiverats av sakliga skäl, något som kommittén inte närmare utvecklat. Den nya utskottsorganisationen bygger på systemet medfackutskott, dvs. att alla frågor inom ett ämnesområde, vare sig det gällerlagstiftning, utgiftsanslag eller något annat, i princip skall beredas av sammautskott. Hälso- och sjukvården är främst en landstingskommunalfråga, och den statliga regleringen har successivt minskat. I och med dennyligen antagna nya hälso- och sjukvårdslagen har landstingens självständighetnär det gäller hälso- och sjukvården klart markerats. Utskottet vill dock pekapå ett viktigt samband mellan staten och landstingen, nämligen när det gällerfinansieringen av verksamheten. Sedan den s. k. 7-kronorsreformen infördes år 1970transfereras en avsevärd summa pengar (innevarande år ca 6,5 miljarderkronor) från socialförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Storleken avtransfereringarna bestäms genom överenskommelser mellan regeringen ochsjukvårdshuvudmännen för tvåårsperioder. De propositioner där överenskommelserna finns intagna hänvisasregelmässigt till SfU, Uksom frågor i övrigt inom sjuk- och hälsovårds-,tandvårds- och läkemedelsområdet som har samband med det ekonomiska stödet frånförsäkringen. I överenskommelserna har funnits preciserade anvisningar för hurde transfererade medlen skall användas, och de har därmed i hög grad bhvitstyrande för inriktningen av hälso- och sjukvården. Som exempel kan nämnas attutveckhngen från sluten till öppen sjukvård i hög grad finansielh KU 1982/83:31 46 möjliggjorts genom transfereringar frånsocialförsäkringen. Andra exempel på transfereringarnas betydelse ärprioriteringen av långtidssjukvården och den förebyggande vården ochutbyggnaden av hjälpmedelsområdet. Frågor om den offentliga sjuk- ochtandvårdens prioritering i förhållande till privat vård är vidare i hög grad enfråga om vilket stöd verksamheten får från socialförsäkringen. Ocksåhandikappstödet inom sjukvårdsområdet har ett direkt samband med i vilken gradförsäkringen bidrar till finansieringen. Läkemedelsområdet är ett annat exempelpå att bidragen från socialförsäkringen innebär en ekonomisk styrning avutvecklingen. Årenden inom dessa områden har successivtflyttats från SoU fill SfU. Någon helt klar gränsdragning vidärendefördelningen finns , något som ibland vållat problem. Det kan tilläggas att avsikten är att pröva om nuvarandestatsbidrag till den psykiatriska vården kan inrymmas - helt eller delvis - iersättningen från socialförsäkringen. Vidare föreligger ett utredningsförslagom en överflyttning av administrationen av sjukresorna tillsjukvårdshuvudmännen med ett bibehållande av finansieringen från försäkringen. gör den bedömningen att den nyahälso- och sjukvårdslagstiftningen - som är en ramlagstiftning utandetaljregleringar -medför att frågor som har anknytning till socialförsäkringenfår ökad tyngd vad gäller behandling av hälso- och sjukvårdsärenden. I motion 2535 av m. fl. yrkas - såvitt nuär i fråga - avslag på kommitténs förslag om en överflyttning av beredningen avärenden rörande hälso- och sjukvård till socialförsäkringsutskottet.Motionärerna anser principiellt att en överflyttning av ärenden från ettutskott till ett annat inte får ske om detta skulle vara till nackdel förbehandlingen av de överflyttade eller de kvarvarande ärendena. Denomständigheten att ett annat utskott lider av arbetsbrist kan inte - anförmotionärerna - vara ett tillräckligt skäl för att rubba den principen.Motionärerna erinrar om att den sammanslagning som skedde av gamlasocialstyrelsen och medicinalstyrelsen grundade sig på att det fanns starkaskäl som talade för en integration av den sociala och medicinska sektorn ochatt erfarenheterna har visat att sammanslagningen varit av stort värde för bådasektorerna. Självfallet finns, anför motionärerna, minst lika starka skäl somtalar för att de sociala och medicinska frågorna i skall behandlas isamma utskott. m.fl. ansluter sig i mofion 1981/82:2534 helttill den nämnda bedömningen. vill inte på något sättförringa det samband som finns mellan hälso- och sjukvärden och socialtjänstenoch som påtalats i mofionerna. Detta samband var ju också enbidragande orsak till att frågorna sainmanfördes till socialutskottet. Utskottet har emellertid ovan velat peka på ett annatsamband som successivt förstärkts sedan utskottsorganisationen tillkom och sominte tydligt klargjorts vare sig i utskottskommitténs förslag eller imotionerna. KU 1982/83:31 47 nämhgenatt det faller inom socialförsäkringsutskottets beredningsområde att bestämmastatens ekonomiska bidrag till såväl offentlig som privat vård. Oavsett om enöverflyttning sker eller ej kommer det därför fortsättningsvis att finnasfrågor inom hälso- och sjukvården som griper in i såväl socialutskottets somsocialförsäkringsutskottets beredningsområde. Ställningstagandet till vilketutskott som ligger närmast till hands att bereda hälso-och sjukvårdsfrågor blirdå beroende av vilken tyngd som skall tillmätas sjukförsäkringens ekonomiskasamband med hälso- och sjukvården i förhållande till sambandet mellansocialtjänsten och hälso- och sjukvården. Socialförsäkrjngsutskottetdelar uppfattningen i motion 2535 att en överflyttning av ärenden inte bör skeenbart från utgångspunkten att ett utskott lider av arbetsbrist om det är tillnackdel för beredningen. Utskottet är övertygat om att kommitténs förslag inteheller motiveras av sådana överväganden utan från utgångspunkten att det ocksåkan finnas fördelar att samma utskott behandlar såväl ekonomiskt stöd somsakinnehållet när det gäller hälso- och sjukvårdsfrågorna. Det förhållandet attsocialförsäkringsutskottet har en relativt måttlig arbetsbörda i förhållandetill en del andra utskott innebär framför allt att utskottet har möjlighet attavlasta ett arbetstyngt utskott och inte att utskottet Hder av arbetsbrist. Motden angivna bakgrunden är utskottet berett att, om bedömer detlämpligt, åta sig beredningen av hälso- och sjukvårdsärenden i enlighet med vadsom föreslagits av utskottskommitté. En förutsättning härför är dockatt utskottets kansli tillförs ytterligare en handläggartjänst, lämpligen genomen överflyttning av en sådan tjänst från socialutskottet. Närvarande:Sven Aspling (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),(vpk), () och (). KU 1982/83:31 48 1. beträffande proportionell utskottspresentationav (vpk), som anför: Partiernasdeltagande på Uka villkor i utskottens arbete är av grundläggande betydelse.Utskottet borde därför i sitt yttrande över förslag 1981/82:22 om riksdagensutskott tagit ställning till och biträtt förslagen i motionerna 1981/82:296 och1981/82:2537 om partirepresentationen i riksdagsutskotten. 2. beträffande överflyttning av ärenden rörandehälso- och sjukvården av (), som anför: Socialförsäkringsutskottetanför i sitt yttrande till över kommittéförslagetrörande utskottsarbetet att utskottet är berett att överta ärendeområdet hälso-och sjukvård från socialutskottet. Dåarbetsbelastningen i socialförsäkringsutskottet varierar är detta inteanledning nog att nu överta arbetsuppgifter från ett mera arbetstyngt utskott.Hälso- och sjukvårdsområdet knyts f. n. alltmera till kommunernas socialtjänst.Det är då olyckligt att dela dessa frågor pä två utskott. Jaganser därför att hälso- och sjukvårdsfrågorna även i fortsättningen skallhandläggas av socialutskottet. KU1982/83:31 49 Socialutskottetsyttrande /83:1 y har berettövriga riksdagsutskott tillfälle att yttra sig över Förslag 1981782:22 omriksdagens utskott jämte motionerna 1981/82:296, 1981/82:478, 1981/82:691,1981/82:1158; 1981/82:2533, 1981/ 82:2534, 1981/82:2535, 1981/82:2536,1981/82:2537 och 1982/83:19. Tillsättandet av riksdagensutskottskommitté initierades av den s. k. kommittén för översyn av utskottensarbetssituation, vilken avlämnade sitt betänkande . Denna kommittésuppdrag var begränsat till att analysera resursfrågorna utifrån nuvarandeutskottsorganisation. Kommittén, som föreslog vissa resursförstärkningar tillutskotten, konstaterade emellertid också att från de synpunkter den hade attbeakta, det fanns skäl att göra en förutsättningslös utredning om antaletutskott och fördelningen av ärenden dem emellan. Kommittén syftade då främst påatt genom en ändrad ärendefördelning söka utjämna arbetsbelastningen mellanolika utskott. Samtliga remissinstanser tillstyrkte att denna fråga skulle tas upp till övervägande. Vidare har konsfitutionsutskottet till riksdagensutskottskommitté överlämnat socialutskottets skrivelse omberedning av ärenden rörande alkoholpolitiken jämte skatteutskottets yttrandeSkU 1980/81:1 y däröver. , som således haft att göra enförutsättningslös utredning om antalet utskott och fördelningen av ärenden dememellan, konstaterar att det tycks vara en allmänt utbredd uppfattning att detfrämst är finansutskottet, skatteutskottet, socialutskottet, näringsutskottetoch arbetsmarknadsutskottet som är de verkligt arbetstyngda utskotten.Lagutskottet, utrikesutskottet, försvarsiitskottet ochsocialförsäkringsutskottet har däremot mindre arbetsbelastning..'har härefter övervägt olika möjligheter att sammanslå olikautskott eller att överflytta vissa ärendegrupper i syfte att utjämnaarbetsbelastningen mellan utskotten. Vissa förslag har emellerfid visat sigsvåra att genomföra. Enligt kommittén finns en bristande flexibilitet ilitskottsorganisationen. Kommitténs slutliga förslag innebär tämligen begränsadeförändringar av ärendefördelningen mellan utskotten, huvudsakligen av innebördatt näringsutskottet och 4 1982/83. KU 1982/83:31 50 socialutskottetfår en minskad arbetsbörda genom överflyttning av någon mera betydandeärendegrupp. har kommittén inledningsvis övervägt möjHgheten att överförasocialförsäkringsutskottets arbetsuppgifter dit, rhen avvisat en sådan åtgärdmed hänvisning till att socialutskottet hör till de hårt belastade utskotten iriksdagen och att det inte finns någon anledning att tro att denna situationkommer att förändras nämnvärt . Kommittén anser att det isjälva verket kan ifrågasättas med fog om inte socialutskottets arbetsbörda börlättas genom att en eller flera ärendegrupper flyttas över till annat utskott,lämpligen socialförsäkringsutskottet. Meddenna utgångspunkt finner, kommittén skäl föreligga att avlasta socialutskottetpå så sätt. atthälso- och sjukvårdsärenden, vilka utgör en tung ärendegrupp,överflyttas från socialutskottet till socialförsäkringsutskottet. a. att dessa ärenden har nära samband med den allmännasocialförsäkringen. Det kan visserligen hävdas att en uppdelning på olika utskottav de allmänna sociala frågorna och hälso- och sjukvårdsfrågorna skulle stå imindre god överensstämmelse med den princip om integrering på den socialasektorn som låg bakom sammanslagningen av medicinalstyrelsen och dåvarandesocialstyrelsen. Enligt kommittén finns det dock på andra ställen inomutskottsorganisationen ärendegrupper som av likartade skäl borde handläggas iett utskott men som likafullt utan påtagliga nackdelar varit uppdelade mellanflera utskott. Kommittén nämner vidare att de allmänna sociala frågorna resp.hälso- och sjukvårdsfrågorna handlagts av olika statsråd. Kommitténföreslår vidare att de alkoholpolitiska frågorna skall överflyttas frånskatteutskottet till socialutskottet och uttalar som sin bestämda mening attdessa, bortsett från rena skattefrågor, hör hemma i socialutskottet. Genom atten tung ärendegrupp avförs från socialutskottet torde enligt kommitténtillräckligt utrymme, finnas för socialutskottet att överta de alkoholpoHtiskafrågorna. Tremotioner berör socialutskottets beredningsområde. I två av dem yrkasuttryckligt avslag på kommitténs förslag om att överflytta ärenden rörandehälso- och sjukvård från socialutskottet till socialförsäkringsutskottet. Imotion 1981/82:2535 av m. fl. (s, m, c, fp) anförs bl. a. attsammanslagningen av tidigare och medicinalstyrelsen skedde föratt det fanns starka skäl som talade för en integration av den sociala och denmedicinska sektorn. Erfareriheterna har visat att sammanslagningen varit av stortvärde för båda sektorerna. Enligt motionärerna finns självfallet minst likastarka skäl för att de sociala och de medicinska frågorna i skallbehandlas i samma utskott. I anslutning härtill. pekar motionärerna på någrakonkreta frågor som kan åskådliggöra betydelsen av att frågor från bådasektorerna behandlas i ett utskott. Frågor om långvård och annan sjukvård föräldre måste sålunda alltid bedömas i relation till kommunernas möjligheter ochskyldigheter att ge service i form KU 1982/83:31 51 avsocial hemtjänst m. m. Då det gäller missbruksvården har vikten av ett närasamarbete mellan: sjukvård och socialvård också betonats alltmer. Isammanhanget erinras om den komplicerade frågan om ansvaret för vården av gravamissbrukare; vilken knappast torde ha nått sin helt slutliga lösning.Motionärerna erinrar vidare om den föreslagna.överflyttningens konsekvenserför behandlingen.av:olika-biidgetfrågor. Enligt;motionärerna är det uppenbart attanslagsfrågor rörande'inte kan handläggas på etttillfredsställande sätt' om frågor rörande myndighetens båda huvudsektorerbehandlas i olika utskott. Allmänt framhåller vidare motionärerna i motion1981/82:2535 att en överflyttning av ärenden från ett utskott till ett annatinte får ske om detta skulle vara till nackdel för behandlingen av deöverflyttade eller de kvarvarande ärendena.. Den oihständigheten att ett annatutskott lider av arbetsbrist kan inte vara ett tillräckligt skäl att rubba denprincipen. Motionärernaanser således att hälso- och sjukvårdsfrågorna även i fortsättningen börhandläggas av socialutskottet. De ansluter sig vidare till kommitténs förslagomvatt de alkoholpolitiska frågorna bör flyttas från skatteutskottet tillsocialutskottet. Socialutskottetkan till alla delar instämma i vad som anförs i motion 1981/82:2535. Kommittén har i sitt förslag inte beaktat de starka sakliga skälen mot att uppdela handläggningen av hälso- och sjukvårdsfrågor och övriga sociala frågor. Ett stort antal ärenden har såväl medicinska som allmänt sociala aspekter. Den föreslagna uppdelningen skulle innebära att detta helhetsperspektiv gick förlorat. Detta skulle enhgt utskottets uppfatt ning innebära en allvarlig nackdel för såväl behandlingen av hälso- och sjukvårdsärendena som behandlingen av de kvarvarande ärendena rörande m. m. Många exempel härpå kan anföras. Förutom de exempel som tas upp ,av motionärerna kan sålunda nämnas sambandet mellan å ena sidan barn- och ungdomspsykiatrin och å andra sidan arbete med psykiskt och emotionellt störda barn och ungdomar. Ett annat aktuellt exempel gäller omhändertagande och vård av gravida missbrukare, som berör såväl rnödravården som . Behandlingen av alkoholbetingade sjukdornar har också ett uppenbart och ofrånkomligt samband med . Ytterligare kan nämnas det omdiskuterade sambandet mellan antalet: aborter och de abortsökandes sociala situation. Utskottet har svårt att se att dessa och liknande frågoralls kan få en tillfredsställande behandling i om man medvetet strävar efter att bara se en sidaav saken i taget. Enligt utskottets mening skulle således en uppdelning av å ena sidan hälso- och .sjukvårdsärenden och å andra sidan övriga sociala ärenden på olika utskott vara till avsevärt men för båda ärendegrupperna.Utskottet motsätter sig därför bestämt kommitténs förslag i denna del. Åveni motion 1981/82:2534 av m. fl. (c, m, fp) vänder man sig motförslaget attflytta hälso- och sjukvårdsärenden från socialut- KU 1982/83:31 52 skottet.Dessa motionärer pekar emellertid på en annan ärendegrupp, som enhgt derasmening är något lättare att skilja ut från utskottets övriga ärenden. Dettagäller ärenden rörande arbetsmiljö, arbetstid och semester. Om det ansesnödvändigt att flytta några ärenden från socialutskottet bör det enligtmotionärerna i första hand gälla dessa frågor.