bet · G601TU15 · 1982-12-31 00:00:00 — Detta innebärenligt utskottets mening att staten svarar för erforderliga investeringar isyfte att uppnå tillfredsställande banstandard samt att staten tar på sig detekonomiska ansvaret för på grund av exempelvis eftersatt underhåll erforderligförnyelse av banunderbyggnad, räls, slipers, befintliga kontaktledningar,stolpar och terminalanläggningar jämte fortlöpande normalt underhåll avbandelen. Utskottet vill i likhet med föredraganden understryka att statensinsatser måste stå i rimlig proporfion till de tjänster som köps av huvudmannenoch den fid under vilken SJ skall utföra trafiken. Utskottet utgår vidare från att regeringen vid den närmareutformningen av riktlinjerna beaktar att de gemensamma kostnaderna på de banorsom skall nedläggningsprövas ofta är betydligt lägre än vad som eljest ärfallet i SJ:s persontrafik. Detta hänger delvis samman med att investeringar iersättningsberättigade järnvägslinjer inte tillförs statskapitalet. Huvudmännenbör därför vid avtal om fortsatt persontrafik på järnväg bl. a. inte belastasmed kapitalkostnader för redan gjorda eller kommande investeringar i SJ:sbannät. I sammanhanget bör också erinras om att i vissa fallstatsbidrag i form av s. k. vägmilsersättning kan utgå för sådan järnvägstrafiksom har utpräglat lokala och regionala trafikuppgifter. Detta förutsätter dockatt länshuvudmannen har bestämmanderätten över trafikens omfattning ochuppläggning och tar det ekonomiska ansvaret för denna trafik samt att trafikenryms inom det maximiantal turer med kollektiva trafikmedel som årstatsbidragsberät-tigade. Utskottet finner att föredragandens förslag att föraöver ansvaret för den lokala och regionala tågtrafiken på detersättningsberättigade bannätet till länshuvudmannen innebär attvägmilsersåttningen kan få betydelse för möjligheterna att bibehålla sådantrafik på järnväg i de fall länstrafikbolagen så önskar. Vad som i det föregående anförts om statsmakternas ansvarför banstandarden, om riktlinjerna för huvudmännens ersättning till SJ och omden s. k. vägmilsersåttningen innebår enligt utskottets mening att rimligkonkurrensneutralitet skapas mellan busstrafik och tågtrafik. Länshuvudmännenfår därmed möjlighet att, med samhällsekonomiska utgångspunkter, välja dettrafikaltefnativ som bäst gagnar regionens invånare. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att syftet medmotionerna 1982/83:297 (c) i denna del, 1982/83:608 (vpk) i denna del och1982/83:1927 (m) i denna del till väsentlig del blir tillgodosett, bör avriksdagen ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande länshuvudmännens ersättningtill SJ attriksdagen med anledning av regeringens förslag samt motionerna 1982/83:297 (c)yrkande 13, 1982/83:608 (vpk) i denna del och 1982/83:1927 (m) i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. TU1982/83:15 63 7.Riksnätets omfattning (mom. 10) ClaesElmstedt (c), () och (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 28 börjar med "Enligt " och på s. 29slutar med "sida." bort ersättas med text av följandelydelse: trafikpolitiska beslut fastställdes ettriksnät, omfattande , pä vilket persontrafik skall behållasinom överblickbar framtid. På övriga banor skall en prövning ske av persontrafiken.Enligt utskottets mening har uppdelningen av järnvägsnätet fått mycketolyckliga konsekvenser. SJ synes ha tolkat beslutet så att man inte bör göranågra upprustningar på de bandelar som ej tillhör riksnätet. Detta har medförtatt flera sådana banor är i så pass dåligt skick att hasfighetsnedsättningarresp. lägre godsvagnsvikter fått tillgripas för att inte trafiksäkerheten skalläventyras. Det är oroande att en allt större del av godstrafikenförts över från järnväg till landsväg. Energiskäl, miljöhänsyn ochtrafiksäkerhetsaspekter talar starkt för att framför allt de långväga, tungagodstransporterna bör ske på järnväg eller med båt. Utskottet anser att eneventuell nedläggning av persontrafiken skulle negativt påverkaförutsättningarna för godstrafik på järnväg. Utskottet har tidigare ställt sig bakom förslaget ipropositionen att länshuvudmännen års utgång skall ha tagit ställningtill om de vill ha kvar lokal och regional persontrafik på järnväg. Regionalatrafikhuvudmän kommer inte att finnas i samtliga län förrän den 1 juli 1983.Enligt utskottets mening är det rimligt att huvudmännen får möjlighet till visserfarenhet av hur nya tidtabeller och linjedragningar för regionens bussar m.m. påverkar tågresandet. m. m. har alltsedan budgetåret1976/77 anvisat särskilda medel till upprustning av . Dessutom harmedel anslagits fill upprustning av Forsmo-Hoting-banan med anledning avflottningens nedläggning på . framhöll utskottet att även haren stor militärstrategisk betydelse i dessa vägfattiga landsdelar med storaavstånd. Lokaliseringen av ett militärförband till har naturligtvisytterligare accentuerat berörda bandelars betydelse. Utskottet har därför medtillfredsställelse noterat att medel avdelats för en upprustning av bandelenArvidsjaur-Jörn. I ett läge där det blir allt angelägnare att reduceraoljeimporten genom användning av inhemska bränslen såsom ved och torv, är detuppenbart att betydelse tilltar, då den har ep sträckning justgenom några av TU1982/83:15 64 landets största tillgångar på skog resp. torv. Även närdet gäller turismen är det uppenbart att får en allt störrebetydelse. som går utan att något beslut tas ominlandsbanans definitiva införlivande med riksnätet så blir dock banstandardenpå de bandelar som ej tillhör riksnätet allt sämre. Detta är naturligtvis uralla synpunkter olyckligt. Det är uppenbart att och dess tre norrabibanor har huvudsakligen interregional betydelse. Enligt det trafikpolitiskabeslutet skall staten svara för den interregionala trafiken. Detta harockså understrukits av föredraganden. Med hänsyn till alla de faktorer som här redovisats finnerutskottet det särskilt angeläget att hela samt bibanornaArvidsjaur-Jörn, samt Hoting-Forsmo hänförs till riksnätet fr.o. m. /84. Utskottet tillstyrker föredragandens förslag tilljusteringar av riksnätet. a. ovan angivna skäl tillstyrker utskottetvidare samtliga motionsyrkanden om överföring till riksnätet av olikabandelar. Det gäller motionerna 1982/83:297 (c) yrkande 14 i dennadel om samt bibanorna , Storuman-HäUnäs ochHoting-Forsmo, 1982/83:1435 (vpk) yrkande 2 i denna del om helainlandsbanesystemet, 1982/83:773 (c) om och järnvägslinjernaMelleriid-Årjäng-Arvika, och Kil-Deje-Daglösen, 1982/83:978 (c) ominlandsbanan samt bibanorna och , 1982/83:1586(c) i denna del om , västerdalsbanan ochjärnvägslinjen , 1982/83:609 (vpk) om järnvägslinjen ,1982/83:207 (c) i denna del om järnvägslinjen , 1982/83:208 (c)yrkande 1 och 1982/83:603 (m) i denna del om järnvägslinjen ,1982/83:243 (c) i denna del om järnvägslinjen , 1982/83:1432(m) om järnvägslinjerna och , 1982/83:466 (c)om järnvägslinjen , 1982/83:468 (c) i denna del omjärnvägshnjen Västervik-Hultsfred-Växjö, 1982/83:608 (vpk) i denna del omjärnvågslinjerna och samt motion 1982/83:471 (c) omjärnvägslinjen . Vidare tillstyrks motionerna 1982/83:618 (s) omjärnvägslinjerna och , 1982/83:624 (s, m, c,fp, vpk) om järnvägslinjen , 1982/83:971 (c) i denna delom järnvägslinjerna , , Gårdsjö-Håkantorpoch (Forshem)-, 1982/83:1069 (s) om järnvägslinjenSkövde-Karlsborg, 1982/83:984 (vpk) om järnvägslinjen samtslutligen motion 1982/83:1953 (vpk) i denna del om järnvägslinjenMunkedal-Lysekil. I modon 1982/83:297 (c) yrkas vidare att bandelenBoden-Haparanda skall tillföras riksnätet. Föredraganden föreslår att så sker,varför yrkandet inte bör föranleda någon åtgärd från sida. TU1982/83:15 65 dels att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande riksnätets omfattning attriksdagen a) bifaller modonerna1982/83:297 (c) yrkande 14 i denna del, 1982/83:1435 (vpk) yrkande 2 i dennadel, 1982/83:773 (c) i denna del, 1982/83:978 (c) i denna del och 1982/83:1586(c) i denna del, samtliga om , b) bifallermotionerna 1982/83:297 (c) yrkande 14 i denna del och 1982/83:978 (c) iåterstående del, båda avseende järnvägslinjerna ochStoruman-Hällnäs, c) bifallermotionerna 1982/83:297 (c) yrkande 14 i denna del och 1982/83:609 (vpk, s, m,c), båda avseende järnvägslinjen , d) bifallermotionerna 1982/83:207 (c) i denna del och 1982/83:1432 (m), båda avseende järnvägslinjen berg, e) bifallermodonerna 1982/83:208 (c) yrkande 1, 1982/83:603 (m) i denna del och 1982/83:608 (vpk) i denna del, samtliga avseende järnvågslinjen , f) bifallermotionerna 1982/83:243 (c) i denna del. 1982/83:971 (c) i denna del och 1982/83:1432 (m) i återstående del, samtliga avseende järnvägslinjen , g) bifallermotion 1982/83:466 (c) om järnvägslinjen Jönkö ping-Vaggeryd, h)bifaller motionerna 1982/83:468 (c) i denna del och 1982/83:608 (vpk) i dennadel, båda avseende järnvägslinjen , i)bifaller motionerna 1982/83:471 (c) och 1982/83:773 (c) i denna del, bådaavseende järnvägslinjen , j) bifaller motionerna 1982/83:618 (s)yrkande 1 och 1982/ 83:773 (c) i denna del, båda avseende järnvågslinjenKil-Torsby, k)bifaller motion 1982/83:618 (s) yrkande 2 om järnvägslinjenLesjöfors-Kristinehamn, 1)bifaller motion 1982/83:624 (s, m, c, fp. vpk) om järnvägslinjenBjärka/, m)bifaller motion 1982/83:773 (c) i återstående del om järnvågslinjenKil-Deje-Daglösen, n)bifaller motionerna 1982/83:971 (c) i denna del och 1982/83:1069 (s), bådaavseende järnvägslinjen , o)bifaller motion 1982/83:971 (c) i denna del om järnvägslinjernaGårdsjö-Håkantorp och (Forshem)-, p) bifaller motion 1982/83:984(vpk) om järnvägslinjen , r) bifaller motion 1982/83:1586 (c) i denna del omjärnvägslinjerna och , s) bifaller motion1982/83:1953 (vpk) i denna del om järnvägslinjen , t) lämnarmotion 1982/83:297 (c) yrkande 14 i denna del om järnvägslinjen åtgärd, Anslaget (mom.12) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 31 som börjar med "Genom " och slutar med"rskr 1980/81:261)." bort ersättas med text av följande lydelse: I likhet med motionärerna ser utskottetjärnvägskommunikationerna som stommen i landets trafiksystem och som ensamhällelig nyttighet som utan företagsekonomiska förbehåll bör ställas dllmedborgarnas förfogande. Bilismens starka expansionsperiod var en tiddå järnvägsinvesteringarna försummades. Den s. k. strukturplanen för SJinnebar att investeringarna skulle öka realt under enfemårsperiod. Den hade emellertid föregåtts av SJ:s egen inventering av detverkliga investeringsbehovet och denna inventering visade på att detta behovvar betydligt större än strukturplanens beräkningar. Utskottet anser att investeringar i järnvägstrafik ärbetydelsefulla för att åstadkomma en bättre hushållning med driftmedel ochskapa en ny trafikstruktur, där spårbunden kollektivtrafik medger en bättrehushållning med landets resurser. En väl fungerande transportapparat är ocksåen viktig förutsättning för närings- och regionalpolitiken, inte minst medtanke på transport- och lagerkostnadernas tyngd i många branscher. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetyrkandet i motion 1982/83:1434 (vpk) att till anslaget Statensjärnvågar bör anvisa 300 milj. kr. utöver regeringens förslag. Härmed tordeockså syftet med yrkande 1 i modon 1982/83:1435 (vpk) bli tillgodosett. dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. att med bifall tillmodon 1982/83:1434 (vpk) yrkande 1 samt med anledning av regeringens förslagoch motion 1982/83:1435 (vpk) yrkande 1 till för budgetåret1983/84 anvisar ett reservationsanslag på 2 . TU1982/83:15 67 Industrispår till (mom. 16) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 33 som börjar med "Vidare avstyrks" och slutar med"fdl ." bort ersättas med text av följande lydelse: I motionerna 1982/83:1434 (vpk) och 1982/83:2181 (fp)framhålls det angelägna i att ett industrispår till byggs. Utskottet delar denna uppfattning. saknar en avEuropas största sulfatfabriker, den av MoDo ägda Husumfabriken, en fastjärnvägsförbindelse. Den av beslutade upprustningen av Forsmo-Hoting-bananinnebär att betydande kvantiteter massaved kommer att fraktas per järnväg.Närmare hälften av virkesfångsten i Ångermänålvens floddal skall tillindustrierna i Örnsköldsviksområdet, bl. Härvid måste omlastning sketill bil. Utskottet anser att direkttransport från upptagningsområdet viajärnväg till skulle innebära en rad fördelar, både miljömässiga ochföretagsekonomiska. Mot den angivna bakgrunden anser utskottet att enprojektering av industrispåret bör komma till stånd och attregeringen aktivt bör medverka till att en uppgörelse kan träffas mellan SJ ochMoDo om finansieringen av spårutbyggnaden. Utskottets ställningstagande som bör ges regeringen tillkänna innebär att syftet med motionerna torde bli tillgodosett i denna del. dels att utskottets hemställanunder 16 bort ha följande lydelse:' 16. beträffande industrispår till attriksdagen med anledning av motionerna 1982/83:1434 (vpk) yrkande 2 i denna deloch 1982/83:2181 (fp) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört, Järnvägsinvesteringar i (mom. 19) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 34 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"om ." bort ersättas med text av följande lydelse: fackavdelningar vid SJ iVästerbotten har gjort en inventering av lämpliga investeringsobjekt vid SJ ilänet. Med tanke på den strategiska betydelse som järnvägen har, innebär enligtutskottets mening förslagen i "Västerbottenpaketet" delsförbättringar i länets infrastruktur, dels en ökning av sysselsättningen inomlänet. Åtgärdspaketet bör därför successivt realiseras antingen genom SJ:sordinarie investeringsprogram eller genom särskilda arbetsmarknadspolitiskainsatser. TU1982/83:15 68 Utskottet tillstyrker yrkandet imotionerna att regeringen bör gå igenom materialet från SJ-facken iVästerbotten för att få i gång lämpliga arbetsprojekt. I likhet med vadsom framhålls i motion 1982/83:1434 (vpk) anser utskottet att pendeltågstrafikbör inrättas på sträckan . Denna fråga bör docklänshuvudmannen aktualisera fillsammans med SJ. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffande järnvägsinvesteringar iVästerbotten attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:601 (vpk) och 1982/83:1434 (vpk)yrkande 2 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört, (mom. 27) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 39 som börjar med "Enligt SJ" och slutar med"behandlade modonsyrkandena." bort ersättas med text av följandelydelse: Enligt utskottets mening föreligger ett behov avdubbelspår på hela . Banan spelar en strategisk roll när detgäller förbindelserna med och . Det är vidare angeläget att i ökadomfattning föra över den tunga trafik som belastar fill järnväg.Utskottet anser därför att en investering i dubbelspår måste påskyndas. har en omfattande lokaltrafik. Det är därförangeläget att lösa stadens pendeltågsproblem i nära samverkan mellan SJoch kommunerna. Detta bör beaktas då investeringarna i dubbelspår planeras. Vad utskottet nu anfört vilket innebär att motion1982/83:1434 (vpk) tillstyrks i denna del och syftet med övriga motionsyrkandensynes bli tillgodosett bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 27 bort ha följande lydelse: 27. beträffande attriksdagen med bifall till modon 1982/83:1434 (vpk) yrkande 2 i denna del samtmed anledning av modonerna 1982/83:606 (c, s, m, fp), 1982/83:786 (c),1982/83:1428 (fp) och 1982/83:1932 (fp) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet härom anfört, 12.Inlandsbanan (mom. 28) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 40 som börjar med "Utskottet vill för" och slutar med"om ." bort ersättas med text av följande lydelse: går genom ett område av vårt land somkännetecknas av stora regionalpolitiska problem. Banan vars hela längd omfattarsträckan från till är stympad i och med att ingen trafikförekommer på sträckan . Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion1982/83:1435 (vpk) att en nedläggning av- skulle påskyndaavfolkningen av inland. Om man vill motsätta sig en sådan utvecklingmåste man slå vakt om den pulsåder som är och kan bli i ännustörre utsträckning. Det är också klart att en bestämd satsning på omfattandeupprustningsarbeten skulle påverka arbetsmarknadsläget positivt i det berördaområdet. Utskottet anser vidare att mycket talar för inlandsbanansom turistbana. För att banan skall kunna öka sin betydelse som turistled börbl. a. åtgärder av det slag som framhålls i motion 1982/83:1435 (vpk)genomföras. trafikpolitiska beslut utgör enligt utskottetsmening i vissa delar ett hot mot framtid. Det gäller bl. a.reglerna om ersättningstrafik med landsvägsbuss som innebär en kraftigsubventionering av busstrafiken. Risken för nedläggningar av järnvågstrafikenökar därmed väsentligt. I samma riktning verkar den kraftiga subventionering avbusstrafik med månadskort som förekommer på många håll. Utskottet anser att det i motion 1982/83:1435 (vpk)redovisade programmet för bör antas av . Det innebär attinlandsbanan med tvärbanor i sin helhet upprustas, att persontrafiken bibehållsoch utvecklas genom förbättrad resestandard, att godstransporterna bibehållsoch nya transportuppgifter bevakas, att anordningar vidtas för att radikaltförbättra tågföringen samt att informations- och reklaminsatserna förstärks. Vad utskottet nu anfört vilket innebär att motion 1982/83:1435(vpk) yrkande 2 i denna del tillstyrks och syftet med motionerna 1982/83:774(vpk) och 1982/83:1586 (c) i denna del synes bli tillgodosett bör av riksdagenges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 28 bort ha följande lydelse; 28. beträffande attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1435 (vpk) yrkande 2 i denna del samtmed anledning av motionerna 1982/83:774 (vpk) och 1982/83:1586 (c) i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört. TU1982/83:15 70 Anslaget Ersättning till för vissatjänster (mom. 32) , Per Stenmarck, GörelBohlin och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrandepå s. 47 som börjar med "Det sistnämnda" och slutar med "1 463milj. bort ersättas med text av följande lydelse: SJ har under en följd av år uppvisat stora förluster somfått täckas i efterhand av statsmakterna över statsbudgeten. Under budgetåret1981/82 uppgick förlusten till 675 milj. kr. Enligt strukturplan skallSJ uppnå lönsamhet senast /84. Av propositionen framgår att såinte kommer att ske utan att förlusterna kommer att öka om inga åtgärdervidtas. Vid sidan av förlusttäckningsbidragen har SJ uppburit ett ständigtstörre stöd för driften av det ersättningsberättigade nätet. För innevarandebudgetår uppgår detta stöd till ca 860 milj. kr. Utskottet konstaterar att det råder stor osäkerhet om hurSJ:s ekonomiska resultat kommer att utvecklas . Till dennaosäkerhet bidrar det förhällandet att effekterna av SJ:s åtgärdsprogram somsyftar till att nå balans i ekonomin genomrationaliseringar och intäktsförstärkningar ännu ej är kända. Utfallet avförhandlingarna mellan SJ och länshuvudmännen kommer också att påverkaresultatet. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion1982/83:1929 (m) att regeringens förslag till finansiell rekonstruktion av SJfrämst består av bokföringsmässiga transaktioner. Föredragandens förslag attskriva ned statskapitalet med 1 000 milj. kr. och uppskrivningsfonden med 1 240milj. bör genomföras först sedan ett flertal viktiga frågor blivit lösta.Riksdagen måste veta utfallet av förhandlingarna mellan SJ och lånshuvudmännenbeträffande det trafiksvaga nätet. Ägaren och SJ måste redovisa vilka åtgärderman ämnar vidta för att anpassa SJ:s struktur till målet att uppnå lönsamhetoch trafikpolitiska beslut måste justeras vad avser SJ, Den av regeringen föreslagna nyordningen av anslaget D 2.- Ersättning fill för vissa tjänster m. m. - innebär att ettantal nya delposter föresläs tas upp på anslaget, vilka f. n. ges SJ på annatsätt. TU1982/83:15 71 Regeringens förslag till utökning av konto D 2. framgår avföljande: - drift av det befintliga ersättningsberättigade bannätet 934 m. m. - drift av ev.utvidgning av det ersättningsberättigade bannä- 240 tet - bibehållande avvissa olönsamma stationer 3,0 - trafiksäkerhetsfrämjandeåtgärder vid järnvägskorsningar 12,6 - vissa övrigakostnader för järnvägskorsningar 33,4 - fortsattarabattåtgärder i persontrafik på järnväg 240,0 Regeringen föreslår att malmbanansamt ett antal andra banor överförs från affärsbanenätet till detersättningsberättigade nätet. 1 budgetpropositionen uppskattarkommunikationsministern kostnaderna för staten, för dessa banor /84, till 240 milj. kr. En rad faktorer såsom SJ:s aviseradeprishöjningar samt utfallet av avtalsförhandlingarna mellan , SJ och denorska statsbanorna har ökat osäkerheten i regeringens bedömning. Samtidigtvilar denna på i vissa avsnitt konfidentiellt material vilket i praktikenomöjliggör en från utskottets sida inträngande genomlysning avregeringsförslaget på denna punkt. En alternativ lösning vore därför att fördet kommande budgetåret, via t. ex. förlusttäckning, i efterhand ersätta SJ förde kostnader som kan bli följden av en ev, utvidgning av detersättningsberättigade nätet enligt regeringens riktlinjer. Kostnaderna för de av kommunikationsministern avgivnaförslagen beträffande rabattåtgärder i persontrafiken beräknas för det kommandebudgetåret uppgå till 240 milj. kr. Enligt den nuvarande konstruktionen avlågprissatsningen får SJ denna ersättning genom minskade inleveranser avavskrivningsmedel resp. nedsatt förräntningsplikt. Regeringens nya beräkningsgrunder för anslaget D 2.resulterar i en ökning av anslaget från 874 till 1 463 milj. kr. Med nu rådandeberäkningsgrunder skulle anslaget 1983/84 reduceras för diverse rabattåtgärdermed 240 milj. kr. och kompensation för dessa rabattåtgärder ges SJ på annatsätt. Regeringen har valt att för ev. utvidgning av detersättningsberättigade nätet anslå 240 milj. kr. via anslaget D 2. En annanovan relaterad lösning vore att anslå dessa medel i efterhand, när kostnadernakan fastställas. Med det i reservation 1 uppsatta besparingsmålet på 150milj. kan medelsbehovet för anslaget D2. beräknas till 833 milj. kr. omtidigare använda beräkningsgrunder använts. Av formella skäl måste medelstilldelningen för budgetåret1983/84 ske enligt den av regeringen förordade beräkningsgrunden. mening talar starka skäl för en återgång till det användaberäkningssättet för anslaget D 2., fr, o. m. /85. TU1982/83:15 72 Vilken beräkningsgrund som väljs för det kommandebudgetåret är primärten budgetteknisk fråga. Det av utskottet uppsattabespraringsmålet blir i båda fallen 150 milj. kr. Utskottet anser därför attriksdagen till anslaget Ersättningtillstatensjärnvägarför vissa tjänster böranvisa 1 313 milj. kr. för /84. 150 milj. kr. mindre än vadregeringen föreslagit-Utskottets ställningstagande innebär att motionerna1982/83:297 (c) och 1982/83:1928 (m) avstyrks i denna del. Syftet med detsistnämnda motionsyrkandet synes dock i princip bli tillgodosett. dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följandelydelse: 32. att med anledning avregeringens förslag samt med avslag på motionerna 1982/83:297 (c) yrkande 11och 1982/ -83:1928 (m) yrkande 9 till Ersättning till statens järttvägar förvissa tjänster för /84 anvisar ett anslag på , Anslaget Ersättning till för vissatjänster (mom. 32) under förutsättning av bifall till den med 3 betecknadereservationen. (), () och ()anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 47 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"1 463 milj. bort ersättas med text av följande lydelse: Av reservation 3 i det föregående framgår att förslaget ipropositionen att föra över vissa banor från affärsbanenätet till detersättningsberättigade nätet avstyrks. I övrigt godtas föredragandens förslagtill medelsanvisning under detta anslag.