bet · G601SfU4 · 1982-12-31 00:00:00 — om hjälpmedel till handikappade I motion 1981/82:402 av . (vpk) föreslås att hemställer hos regeringen om att förslagsnarast framläggs om att normalkostnaderna för anskaffande av glasögon infogasi sjukförsäkringssystemet och lagen om allmän försäkring. I motion 1981/82:1120 (motivering imotion 1981/82:1119) av m. fl. (vpk) föreslås att uttalaratt bil bör upptas i förteckningen över tekniska hjälpmedel förhandikappade. I motion 1981/82:1277 av ToreNilsson (m) hemställs att begär att regeringen utreder frågan omkostnaderna för ledarhundsinnehavare med-hänsyn till att bidrag utgår tillandra kategorier som behöver ledarhund. 1 motion 1981/82:1731 av MargaretaAndrén (fp) och () hemställs att hos regeringen begären utredning beträffande täckande av merkostnader till följd av innehav avledarhund. Gällande bestämmelser m. m. Lagen om allmän försäkringinnehåller inte någon bestämmelse som ger rätt till ersättning för kostnaderför glasögon. Vissa hjälpmedel till handikappade personer tillhandahällsemellertid av sjukvårdshuvudmännen, som från sjukförsäkringen erhåller engenerell ersättning härför. Bland de hjälpmedel som tillhandahålls avsjukvårdshuvudmännen ingår avgiftsfria eller prisnedsatta glasögon till barnoch ungdomar och full ersättning för ordinerade glas eller kontaktlinser tillstarropererade personer. Vidare har svårt synskadade personer möjlighet att fåsärskilda synhjälpmedel. Motionsyrkanden om att normalkostnaderna för anskaffande avglasögon skall införas i sjukförsäkringssystemet och lagen om allmän försäkringhar under en följd av år avslagits av på förslag av utskottet (senastSfU' 1980/81:29). Utskottets avstyrkan har, med stöd av resultatet av en inomsocialdepartementet företagen översyn av verksamheten med hjälpmedel tillhandikappade, motiverats av att det förutom de grupper som erhåller bidrag frånsjukvårdshuvudmännen inte torde finnas någon grupp som borde komma i fråga förett generellt samhällsstöd för anskaffande av glasögon. I 1982/83. SfU1982/83:4 2 Bidrag till bil till handikappade personer Handikappade som är beroende av bilför sitt arbete eller studier kan erhålla statligt bidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen till inköp av bil. Bidraget är inkomstprövat ochutgår f. n. med högst . Bidrag kan också utgå till ändringar ellerspeciella anordningar som behövs för att den handikappade skall kunna använda bilen. Inom ramen för sjukvårdshuvudmännens hjälpmedelsverksamhetkan handikappade utan kostnad erhålla vissa tekniska hjälpmedel. Dessa finnsupptagna i den av handikappinstitutet utgivna hjälpmedelsförteckningen.Handikappmoped utgör ett sådant hjälpmedel. Den som är berättigad tillhandikappmoped kan i stället erhålla ett kontant belopp om f. n. tillinköp av bil. Kontant belopp kan inte utgå om bidrag till inköp av bil utgåttenligt arbetsmarknadskungörelsen. Förutom dessa direkta bidrag förekommer andra stödformersom skattelättnader, merutgifter för bil i handikappersättningen ochfärdtjänsten. har under en följd av år behandlat motioner somsyftat till att vidga möjligheterna för handikappade personer att få tillgångtill egen bil (SfU 1977/78:25, 1978/79:29 och 1980/81:3). Vid 1980/81 årsriksmöte hänvisade utskottet till att en parlamentariskt sammansatt kommittéBilstödskommittén, (S 1979:04), på begäran hade tillkallats för attgöra en allsidig utredning av frågan om bilstöd till handikappade. har numera avgivit sitt betänkande (SÖU1982:44) Nytt bilstöd till handikappade. Kommittén föreslår ett enhetligt ochsamordnat system för att ekonomiskt stödja handikappades innehav av egen bil.Huvudprinciperna har varit att ett bilstöd dels skall täcka de merkostnaderför förflyttning som är en följd av handikappet, dels ge ett ekonomiskt stödtill dem vars inkomst annars inte gör det möjligt att skaffa bil. talar två skäl för att bibehålla och bygga ut bilstödet somkomplement och alternativ till färdtjänsten, nämligen att egen bil gerhandikappade större rörlighet och oberoende och dessutom redan vid en måttligresevolym medför lägre samhällskostnader. Bilstödet bör vidare, enligt kommitténsmening, vara utformat så att det ger bättre stöd till icke förvärvsarbetandehandikappade än . Ett sammanhållet bilstöd för såväl förvärvsarbetande somicke förvärvsarbetande handikappade är viktigt av principiella skäl men ocksådärför att det ger en enklare och mer överskådlig administration. Förslagettill bilstöd har från dessa utgångspunkter konstruerats som en modell medolika delar enligt följande. Kreditgaranti för inköp av bil som gör det möjligtför alla att utan dröjsmål skaffa bil. Lån skall förmedlas på den allmännakreditmarknaden och kommunerna skall genom borgensförbindelse svara för självakreditgarantin. Garantin skall gälla en lånetid och lånebeloppet börsom regel inte kunna överstiga 3,5 basbelopp. Vidare skall som regel ensjundedel av inköpskostnaden satsas av den handikappade själv.Kapitalkostnadsbidrag, som är ett inkomstprövat SfU1982/83:4 3 stöd för att bidra till lånekostnader för dem som har svagekonomi. Det skall utgå endast till den som beviljats kreditgaranti.Driftbidrag som skall utgå generellt av basbeloppet (. år1981), för att täcka de högre driftkostnader som handikappet medför. Slutligenspecialutrustningsbidrag som är avsett att helt täcka kostnaderna för enanpassning av bilen till den handikappades förutsättningar. Ersättning tiU synskadad för kostnad för innehav avledarhund Bestämmelserna omhandikappersättning innebär i fråga om blinda personer att de, så länge de inteuppbär ålderspension eller hel förtidspension, utan närmare utredning om sinakostnader alltid är garanterade den högsta ersättning som kan utgå eller 63 %av basbeloppet. Uppbär de pension erhåller de en generell ersättning med 32 %av basbeloppet och härutöver ersättning efter prövning av det ytterligarebehovet av stöd. Handikappersättningen är avvägd så att den skall kunna täckade merutgifter en blind person kan beräknas ha på grund av sitt handikapp. Imemtgifterna har sålunda inräknats även sädana extra kostnader som orsakas avsvårigheter att förflytta sig. Även i de fall en blind persons merutgifter blirföremål för individuell prövning tas hänsyn till sådana kostnader. Kostnaderför innehav av ledarhund medräknas därför när man fastställer ersättningen. För inköp av ledarhundar för synskadade utgår statsbidragtill Synska dades . Statsbidraget, som för /83 uppgår till 4,79 milj. kr., omfattar även introduktion pä hemorten av nya hundar och vissa veterinärkostnader. ' Frågan om att vid sidan av handikappersättningen införa enny form av bidrag till blinda med ledarhund bar tidigare behandlats avriksdagen (SfU 1975/76:36 och 1978/79:22). Utskottet har därvid intagit denståndpunkten att blinda personers stödbehov bör tillgodoses inom ramen förhandikappersättningen. Vid den senaste behandlingen förutsatte dock utskottetatt ett inom pågående utredningsuppdrag om skäliga merutgifterinom ramen för handikappersättningen skulle beakta frågan om kostnader förledarhund. Resultatet av uppdrag har framlagtsi betänkandet (Ds S 1981:16) Merutgifter m. m. inom handikappersättningen.Beträffande frågan om ersättning för kostnader för ledarhund konstaterar verketatt man med nuvarande praxis i regel inte kan lösa frågan medelsthandikappersättningen, utan att en generell lösning skulle behöva sökas iannan form. I betänkandet föreslås som den mest konsekventa och praktiskalösningen att den som erhåller ledarhund får ett av statsmedelbekostat årligt bidrag med skäligt belopp för att täcka kostnader för mat m. m.åt hunden. Sjukvårdshuvudmännen har ansvaretför tillhandahållande av hjälpmedel till handikappade. Från sjukförsäkringenutgår ett bidrag härför, den s. k. hjälpmedelsersättningen med f. n. perår och invånare. Bland de hjälpmedel som tillhandahålls avsjukvårdshuvudmännen ingår avgiftsfria eller prisnedsatta glasögon till barnoch ungdomar och full ersättning för ordinerade glas eller kontaktlinser tillstarropererade personer. Svårt synskadade personer, som inte erhåller enändamålsenlig funktion med vanUga korrektionsglas har möjlighet att fåsärskilda synhjälpmedel. 1 motion 1981/82:402 av m. fl. begärs ettförslag från regeringen om att normalkostnaderna för anskaffande avglasögon skall infogas i sjukförsäkringssystemet och lagen om allmänförsäkring. Yrkanden härom har under en följd av år avslagits avriksdagen på förslag av utskottet (senast SfU 1980/81:29). Utskottet har därvidansett aU någon annan grupp än de som erhåller bidrag från sjukvårdshuvudmänneninte borde komma i fråga för ett generellt samhällsstöd för anskaffande avglasögon. Utskottet anser att alltjämt bör vidhålla sintidigare uppfattning och avstyrker bifall till motion 402. Sådana tekitiska hjälprhedel som kostnadsfritttillhandahålls av sjukvårdshuvudmännen finns upptagna i den avhandikappinstitutet utgivna hjälpmedelsförteckningen. Ett sådant hjälpmedel ärhandikappmoped. 1 stället för handikappmoped kan den som är berättigad därtillerhålla ett kontant belopp om f. n. till inköp av bil. Enligtbestämmelserna i arbetsmarknadskungörelsen kan handikappade som är beroende avbil för sitt arbete eller sina studier erhålla statligt bidrag till inköp avbil. m. fl. yrkar i motion 1981/82:1120 att bilsnarast bör upptas i förteckningen över tekniska hjälpmedel för handikappade. har behandlat denna fråga.Vid den senaste behandlingen hänvisade utskottet (se SfU 1980/81:3) till den påriksdagens begäran tillkallade söm hade i uppgift att göra enallsidig utredning av frågan om bilstöd till handikappade. hai" härefter avgivit sittbetänkande (SOU 1981:44), Nytt bilstöd till handikappade, vars huvudsakligaförslag redovisats i inledningen till detta betänkande. Kommitténs betänkandeär f. n. föremål för beredning inom . Utskottet anser attresultatet av denna beredning bör avvaktas innan vidtar någon åtgärdi frågan och avstyrker följaktligen bifall till rnotion 1120! Såsom inledningsvis nämnts är handikappersättningen avvägdså att den skall kunna täcka de merutgifter en blind person kan beräknas ha pågrund av sitt handikapp. 1 merutgifterna inräknas även sådana extra kostnadersom orsakas av svårigheter att förflytta sig och således medräknas kostnaderför innehav av ledarhund. För inköp av ledarhundar för synskadade utgår SfU1982/83:4 5 Frågan om bidrag till synskadad för kostnader för innehavav ledarhund tas upp i två motioner. I såväl motion 1981/82:1277 av ToreNilsson som 1981/82:1731 av och begärs enutredning av frågan. Motionärerna, som bl. a. hänvisar tillriksförsäkringsverkets betänkande om merutgifter m.m. inomhandikappersättningen, menar att driftkostnaderna för ledarhund inte täcksgenom handikappersättningen utan att frågan måste lösas på annat sätt. Utskottet har tidigare behandlat motioner med samma syftesom de nu aktuella. I sitt av godkända betänkande SfU 1975/76:36erinrade utskottet om bestämmelserna för handikappersättning och ansåg detvarken motiverat eller lämpligt att vid sidan härav införa en ny form av bidragtill blinda med ledarhund. Emellertid framhöll utskottet att om man senareskulle finna att handikappersättningen till blinda var otillräcklig eller attdet fanns behov av en ytterligare differentiering av ersättningen, borde enomprövning av denna ske. I utskottets betänkande SfU 1978/79:22, som godkäntsav , vidhöll utskottet att blinda personers stödbehov bör tillgodosesinom ramen för handikappersättningen. Utskottet förutsatte dock att ett inomriksförsäkringsverket pågående utredningsuppdrag om skäliga merutgifter inomramen för handikappersättningen skulle beakta frågan om kostnader förledarhund. har redovisat resultatet av sittutredningsuppdrag till regeringen i betänkandet (Ds S 1981:16) Merutgifter m.m. inom handikappersättningen. Enligt verkets mening kan frågan om ersättningför kostnader för ledarhund med nuvarande praxis i regel inte lösas medelsthandikappersättningen utan i stället föreslås att den som erhåller ledarhundäven får ett av statsmedel bekostat årligt bidrag med skäligt belopp. Utskottet finner att det finns skäl som talar för att manomprövar den nuvarande principen att kostnader för innehav av ledarhund skalltUlgodoses inom handikappersättningen. Med hänsyn till attriksförsäkringsverket i sitt förenämnda betänkande fäst regeringensuppmärksamhet på frågan anser utskottet att någon åtgärd med anledningav motionerna 1277 och 1731 inte f. n. är påkallad. 1. beträffandeersättning för glasögon attriksdagen avslår motion 1981/82:402, 2. beträffande bil som tekniskthjälpmedel att avslår motion 1981/82:1120, SfU1982/83:4 6 3. beträffande kostnader för ledarhund att avslår motionerna 1981/82:1277 och 1981/ 82:1731. Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), () och (). ' (vpk) har avgivit tvä reservationer. Ersättning för glasögon(mom. 1) Reservanten anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"motion 402." bort ha följande lydelse: Den glasögonersättning som utgår genom bidrag frånsjukvårdshuvudmännen är enligt utskottets mening otillräcklig. En synskada äralltid ett handikapp som måste åtgärdas för att den synskadade skäll hamöjlighet att fungera, och detta gäller för alla grupper i samhället. Utskottetanser således att det nu finns skäl för att inordna glasögonersättningen isjukförsäkringssystemet och tillstyrker bifall till motion 402. dels att utskottet under mom. 1bort hemställa 1. beträffande ersättning för glasögon attriksdagen med bifall tUl motion 1981/82:402 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, BU som tekniskt hjälpmedel (mom. 2) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "har" och slutarmed "motion 1120." bort ha följande lydelse: SfU1982/83:4 7 har härefteravgivit sitt betänkande (SOU 1982:44) Nytt bilstöd till handikappade, varshuvudsakliga förslag redovisats i inledningen till detta betänkande. Utskottetfinner det anmärkningsvärt att kommittén i sin utredning inte behandlat fråganom bil bör betraktas som tekniskt hjälpmedel, inte minst mot bakgrunden av atthandikapprörelsen vid upprepade tillfällen framlagt förslag med denna innebörd.Enligt utskottets mening skulle man genom att betrakta bil som tekniskthjälpmedel uppnå ett mer heltäckande stöd för de handikappade, och utskottetanser att bilstödskommitténs betänkande bör kompletteras med en utredning avdenna fråga. Med det anförda finner utskottet att syftet med motion 1120 ärtillgodosett. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffande bU som tekniskt hjälpmedel attriksdagen med anledning av motion 1981/82:1120 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.