bet · G601AU24 · 1982-12-31 00:00:00 — beslutaom den närmare utformningen av organisationen och verksamhetens inriktning.Vad regeringen i övrigt anför i sammanhanget om utbildningspremie vidgenomgången utbildning, om användning av förhöjt lönebidrag förarbetshandikappade i vissa fall m. m. tillstyrks frän utskottets sida. Flyttningsbidragoch inlösen av egnahem För att underlätta för arbetssökande som villflytta till annan ort att där ta arbete finns olika former av flyttningsbidrag.Riksdagen har (AU 1982/83:21) beslutat om en höjning av den delen avdetta bidrag som utgörs av s. k. starthjälp. Detsägs i propositionen att de betydande kostnader för den enskilde och hans ellerhennes familj som en etablering på en annan ort vanligtvis medför ofta intetäcks av de nu gällande bidragsformerna. I ett läge där det behövs såvälgeografisk som yrkesmässig rörlighet är detta inte tillfredsställande. Ipropositionen föreslås därför försöksverksamhet med dels en ny bidragsform,traktamente vid dubbel bosättning, dels en förlängning av den tid under vilkenmänadsresor vid dubbel bosättning kan utgå. Försöksverksamheten bör pågå och omfatta personer som har eller har haft sina arbetsplatser i Kiranaeller kommun. Försöksverksamheten bör bara omfatta dem som blirarbetslösa den eller . De allmänna villkoren förflyttningsbidrag bör gälla även dessa bidragsformer. Traktamente bör utgå tilldels den som har kostnader för dubbel bosättning genom att en del av familjenstannar på utflyttningsorten, dels den som endast har kvar sin bostad påutflyttningsorten. Detföreslås att traktamentet differentieras med hänsyn till försörjningsbördanoch uppgår till , per dag för den som har enpersonshushåll och . förden som har flerpersonshushåll. Traktamentet bör fä utgå pervecka . Det bör liksom övriga former avflyttningsbidrag vara skattefritt. Månadsresorvid dubbel bosättning utgår f, n, fill den som har beviljatsstarthjälp och har kostnader för egen bostad på två orter. Tidsperioden undervilken resorna kan utgå föreslås nu bli förlängd för den som beviljastraktamente vid dubbel bosättning i konsekvens med atttraktamentet föreslås kunna utgå under den tiden. Inlösenav egnahemsfastigheter och bostadsrättslägenheter av arbetsmarknadspolitiskaskäl får f, n, ske i bl, a. . Frågan om inlösen prövas av AMSefter samråd med . De nuvarande riktlinjerna förinlösenverksamheten lades fast av (prop, 1971: I bil. 13, InU3, rskr 56). Vidbestämmande av inlösenvärdet för en fasfighet utgår man f. n. som regel frånfastighetens taxeringsvärde. Jämkning uppåt kan ske i vissa fall. Inlösenvärdetför bostadsrätter utgör högst summan av den av bostadsrättsinnehavaren tillbostadsrättsföreningen och gjorda amorteringar. AU 1982/83:24 22 Det inlösenvärde som kan åsättas en fastighettar i princip inte hänsyn till värdet av eget arbete som lagts ned påfastighetens förbättring efter den senaste fastighetstaxeringen. För attmöjliggöra kompensation även för sådant arbete föreslås i propositionen attinlösenvärdet för fastighet också skall få jämkas uppåt med det fulla värdetav investeringar gjorda taxering enligt de grander som gällervid fastighetstaxering. AMSföreslås även fortsättningsvis ansvara för inlösenverksamheten men denekonomiska förvaltningen av inlösta fastigheter, som inte kan avyttrasomgående, bör handhas av länsbostadsnämnd. AMS bör också ha rätt att mot skäligersättning anlita kommunala organ för den faktiska förvaltningen av inlöstafastigheter, dvs. för tillsyn och andra åtgärder som är nödvändiga för attförhindra kapitalförstöring. Härbeskrivna ändringar föreslås bli prövade fr,o, m, och bör begränsas fill fastigheter i Kirana och Gällivarekommuner. Centerpartietavvisar i motion 2261 den förstärkning av nuvarande flyttningsbidrag somföreslås i propositionen och likaså den förändring som föreslås när det gällerbidragsreglerna för inlösen av fastigheter. Man vill som utskottet redogjortför tidigare i betänkandet inte stimulera till geografisk rörlighet sominnebär att regionen tappas pä ytterligare invånare. Utskottethar i betänkandet AU 1982/83: 21 om arbetsmark-nadspolifikbehandlat frågan om flyttningsbidragets inverkan på befolkningsomflyttningen.Utskottet erinrade därvid om att det antal flyttande som får flyttningsbidragär litet i relation till den totala befolkningsomflyttningen samt att devariationer som uppträder i detta antal år mer synes bero påkonjunkturväxlingar än på förändringar i bidragets storlek. Utskottet anfördevidare att man inte trodde att ett ökat flyttningsstöd skulle stimulera tillökad flyttning. Detta är inte heller flyttningsbidragets syfte. Syftet ärfrämst att göra det möjligt för dem som i brist på sysselsättning i en regionflyttar till andra delar av landet att kunna göra detta utan alltför storaekonomiska uppoffringar. Ett lågt flyttningsbidrag skulle antagligen inteminska befolkningsomflyttningen, men det skulle ge dem som flyttar en sämrestart på den nya orten och därmed antagligen försvåra deras anpassning där.Dessa allmänna synpunkter äger tillämpning även på de föreligganderegeringsförslagen. De tillstyrks av utskottet som därmed anser att motion 2261bör avslås i motsvarande delar. När det gäller arbetsmarknadsutbildning erinras ipropositionen om att kursstyrelsen i har bemyndigats att fastställalokala läroplaner. Därigenom har möjligheten ökat att inomarbetsmarknadsutbildningens ram anordna kurser inriktade på arbete i mindreföretag vars behov av utbildad arbetskraft inte alltid kan fillgodoses genomkurser vid AMU-centra eller inom det reguljära skolväsendet. Genom en utökningav resur- AU 1982/83:24 23 sernaför köp av utbildningskapacitet kan också arbetslösa som är bosatta på orter pålångt avstånd från ett AMU-centrum ges ökade möjligheter att genomgåarbetsmarknadsutbildning. Ipropositionen föreslås vidare utbildning av arbetslösa ungdomar förservicearbeten inom turistnäringen. Den planerade utbildningen skall omfattasåväl praktiska som teoretiska moment och bör därför kunna anordnas genomvärvning av arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete enligt de riktlinjersom AMS har gett länsarbetsnämnderna. Kursstyrelsen i harmöjlighet att själv fastställa läroplaner för sådan utbildning i länet, Ifråga om medel för beredskapsarbeten föreslås i propositionen attberedskapsarbete skall kunna aktualiseras i fråga om turistanläggningar typKarlsviksområdet i och husvagnsparkeringar vid ,energianläggningar av typ fastbränsleanläggningar, exploatering av torv-täkteroch insatser för investeringar för att uppnå energibesparingar i kommunala ochlandsfingskommunala byggnader. Med hänsyn till den höga arbetslösheten blandbyggnadsarbetar bör byggnadsarbeten även få utföras inom boendemiljöprojektetÖrnäset i under budgetåren 1983/ 84, 1984/85 och 1985/86. Denbärföreslagna utvidgningen av möjligheterna att anordna beredskapsarbete iNorrbottens län tillstyrks av utskottet. Detframhålls vidare i propositionen att de senaste årens stora insatser påinvesteringssidan av arbetsmarknadspolitiska skäl har medfört att såväl denstatliga som den kommunala investeringsreserven har minskat kraftigt.Kommunernas ansträngda ekonomi har lett till att nya investeringsobjekt intetas fram i någon större utsträckning. För att stimulera till att ytterligareobjekt projekteras föreslås att de ordinarie medlen för beredskapsarbeten iNorrbottens län får användas även för att ge bidrag till projektering. Bidragbör under budgetåren 1983/84, 1984/85 och 1985/86 få beviljas för totalt 10milj, kr Till statlig projektering av skogsvägar och skogsvårdsarbeten ochinventering av naturvårdsobjekt bör bidrag utgå , Till projektering avkommunala anläggnings- och husbyggnadsarbeten bör enligt förslaget bidrag utgåmed av de kostnader som godkänts av AMS, Förslageti propositionen om att medelsramen för beredskapsarbeten skall få användas förprojekteringsbidrag i avstyrks i motion 2272 av , fl. (fp). Utskottet finner med hänsyn till behovet att stimulerabyggnadsverksamheten i att regeringens förslag är välgrundat och börgenomföras. Motionen avstyrks därför i denna del. För de ändamål utskottet har tillstyrkt i detföregående föreslår regeringen följande när det gäller medelsbehovet /84, För försöksverksamhetenmed flyttningsbidrag och inlösen av egnahem AU 1982/83:24 24 föreslåsen uppräkning av anslaget Bl, Arbetsmarknadsservice under fionde huvudfitelnmed 28,9 milj, kr. Anslaget B 2, Arbetsmarknadsutbild ning under sammahuvudtitel föreslås utökat med 2,75 milj, kr. Vidare föreslås i propositionenatt ett nytt anslag under tionde huvudtiteln inrättas benämnt B 16, Medel försärskilda insatser för övertalighet inom ()samt att det anslaget tas upp med 309 milj, kr, för /84,Slutligen föreslås att anslaget C 5. Yrkesinriktad rehabilitering får ettfillskott för /84 av 1,3 milj, kr. Föratom kostnader förinsatser som utskottet tillstyrkt i det föregående ingår här medel för ettami-lag i och ett i . Avhär beskrivna anslagsökningar avstyrks alla utom den som gäller Arbetsmarknadsservicei motion 2273 av m.fl, (m). Man menar att de åtgärder mantillstyrkt med anledning av regeringens förslag bör kunna finansieras genomomfördelning inom de anslag som står till AMS förfogande, Ifråga om åtgärder inom föreslås i motionen att det s, k. omställningsbidragetkommer till användning. Omställningsbidrag utgår vid sådanasysselsättningskriser som pä ett avgörande sätt påverkar den lokalaarbetsmarknaden och där sysselsättningsproblemen inte kan lösas med normalaarbetsmarknadspolitiska åtgärder och tillgängliga lokala arbetsförmedlingsresurser.Bidraget kan utgå när den aktuella driftsinskränkningen berör fler än 300personer och när antalet berörda utgör av företagets helapersonalstyrka. Beslut om bidrag fattas av AMS. Bidraget är enligt motionenfillämpbart på , Bidragets konstruktion, som befrämjar rörlighet påarbetsmarknaden, sägs vara angelägen med tanke på sysselsättningsproblemenspermanenta karaktär. Medelsåtgången för omställningsbidraget beräknas imofionen till ungefär 150 milj. kr. 1mofion 2261 avstyrker anslagshöjningen i fråga om arbetsmarknadsservicemed hänsyn till åtgärdernas flyttningssfimulerande effekter. De inbesparademedlen jämte en del av medlen avsedda för insatser för övertalighet inom LKABtillsammans 70 milj. kr, föreslås bli använda för att upprätthålla driften iSvappavaara under . Medlen för övertalighet inom börenligt motionen sänkas fill 262 milj, kr, Slufiigenföreslår vpk i mofion 2271 att den del av här aktuella medel som avser insatseri bör användas fill anställningar av fast karaktär inom denoffentliga sektorn. Vadförst gäller förslaget i mofion 2273 om användning av omställningsbidraget föratt skapa rådrum vid vill utskottet framhålla att regeringens förslag omstöd till företaget i andra former är att föredra med hänsyn till problemensomfattning, I mofionen beräknas kostnader för användning avomställningsbidraget fill 150 milj, kr. Inom anslaget Sysselsättningsskapandeåtgärder har i årets budgetproposition beräknats ett belopp föromställningsbidrag under /84 om 50 milj, kr. AU 1982/83:24 25 dvs,100 milj, kr, mindre än som behövs för att genomföra förslaget i motion 2273,En motsvarande anslagsökning föreslås inte i motionen. Utskottet kan tvärtomkonstatera att moderata samlingsparfiet i annat sammanhang föreslagit ennedräkning av anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder med I 550 milj.kr. Förslaget att använda omställningsbidraget inom blir mot den härbakgrunden inte meningsfullt. Motion 2273 avstyrks därför i denna del. Ävencenterpartiets yrkanden i motion 2261 om avslag på ökningen av anslagetArbetsmarknadsservice avstyrks. Utskottet har nämligen i det föregående intebiträtt yrkande om avslag på regeringens förslag om höjtflyttningsbidrag m. m. Av utskottets ställningstagande följer att regeringensförslag om ytterligare 28,9 milj. kr. till arbetsmarknadsservice tillstyrks. Vadhärefter gäller medel till arbetsmarknadsutbildning tillstyrks i motion 2273de ändamål för vilka propositionen föreslår medel. Sådan medelsanvisningavstyrks emellertid i motionen. 1 stället föreslås att arbetsmarknadsverketskall göra omprioriteringar inom redan anvisade ramar. Detta betraktarutskottet som otänkbart i nuvarande arbetsmarknadsläge. Utskottet fillstyrkerdärför regeringens förslag att ytterligare 2,75 milj. kr. Utskottet tillstyrkeri sammanhanget ocksåregeringens förslag till medelsanvisning för yrkesinriktad rehabilitering,dvs, en anslagsökning med 1,3 milj. kr. Även i fråga om denna anslagsökningyrkas avslag i mofion 2273, Utskottets ställningstagande i frågan om medel fillarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering medför att motion2273 bör avslås i motsvarande delar. Vadslutligen gäller medel till särskilda insatser för övertaliga inom harutskottet redan i det föregående tillstyrkt de åtgärder som skall bekostas fråndetta anslag. Utskottet konstaterar att mofion 2273 också tillstyrkt åtgärdernamen motsatt sig att medel anvisas. Man hänvisar till att omprioriteringar skallgöras inom anvisade ramar. Som utskottet framhållit ovan är detta inte möjligti nuvarande arbetsmarknadsläge. Ännu svårare skulle det ha varit om riksdagenbifallit moderata samlingspartiets förslag till kraftiga pratningar påarbetsmarknadsanslagen i årets budgetproposition. Med det anförda avstyrksmotion 2273 i aktuell del. Utskottetavstyrker vidare förslaget i partimotion 2261 om reducering avanslaget med hänvisning till vad utskottet anfört i det föregående beträffandesamma motions yrkande om fortsatt gravdrift i , anfört innebär att utskottet tillstyrker propositionens förslag omatt 309 milj, kr, anvisas för särskilda åtgärder för övertaliga inom , Slutligenavstyrker utskottet yrkandet i motion 2271 att den del av anslaget sommotsvarar kostnaderna för de arbetsmarknadspolifiska insatserna i Svappavaaraskall användas till bidrag till fasta anställningar inom AU 1982/83:24 26 offentligsektor, med hänvisning till vad utskottet anfört i det föregående om fortsattdrift i , Utskottet behandlar i denna del av betänkandetbilaga 6 avsnitt C till proposition 1982/83:120, Föredragande inom regeringenhar varit industriminister , Åtgärderföratt höja konkurrenskraften i näringslivet För att höja konkurrenskraften i det norrbottniskanäringslivet föreslås i propositionen en sänkning av personalkostnadema genomnedsättning av de avgifter företagen har att erlägga enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter. En sådan åtgärd bedöms leda till att företagens ställning påmarknaden stärks, vilket i sin tur bör medföra ökad produktion och ökad sysselsättning.Av grandläggande betydelse är enligt propositionen att gruv- ochtillverkningsindustrin kan få ett bättre kostnadsläge. En sänkning av personalkostnadernabör därför i första hand komma dessa näringsgrenar till del. Sänkningenföreslås dessutom omfatta vissa andra näringsgrenar och branscher, som t, ex,uppdragsverksamhet som dels har indirekt betydelse för industrins utveckling,dels till följd av den teknologiska utvecklingen kan bli av väsentlig betydelseför sysselsättningsutvecklingen i vissa regioner. Det kan enligt propositionenäven finnas skäl att inbegripa producent-varuinriktad partihandel och turistverksamheti den grapp av verksamheter som bör omfattas av åtgärder för att sänkapersonalkostnaderna. Denprocentsats som socialavgifterna sammanlagt utgår med föreslås bli nedsatt i för verksamheter avden typ som nämnts. Kostnaden i form av minskade avgiftsintäkter tillföljd av en sådan sänkning av socialavgifterna beräknas till ca 330 milj. kr.per år. Detta kan jämföras med en kostnad av ca 170 milj, kr, för dennedsättning av socialavgifter som gäller fr, o. m. iGällivare, , och kommuner. Utöver denna nedsättning börenligt propositionen ytterligare reducering av socialavgifterna ske vid ensysselsättningsökning i företag inom de nämnda kategorierna. Tillsammansmed det regionalpolitiska sysselsättningsstödet bedöms detta ge stimulans tillnyrekrytering av personal. Fråganom den tekniska utformningen och administrationen av en nedsättning avsocialavgifter för verksamheter i efter här beskrivnariktlinjer bereds f, n, inom . Industriministern har föravsikt att lägga fram förslag om lagstiftning för nedsättningav socialavgifterna i . Härvid tas också upp frågan om det ökademedelsbehov som förslagen kan leda till. Nedsättningen av avgifterna kan skefr, o, m, den . AU 1982/83:24 27 Eftersom ett fullföljande av långsiktsplanleder till en avställning av gruva - vilket får vittgåendekonsekvenser för människorna i samhället - bör enligt propositionen särskildainsatser göras i . Det föreslås att de verksamheter som enligtförslaget ovan skulle få nedsättning av socialavgifterna helt befrias frånsädana avgifter i för nytillkommande sysselsättning. Dennaavgiftsbefrielse föreslås gälla fr, o, m. den , Fråganom nedsättning av socialavgifterna som medel i regionalpolitiken för Norrbottentas upp i flera motioner, Imofion 1982/83: 2273 anför m, fl, (m) att man är positiv tillsänkta socialförsäkringsavgifter i . Det framhålls vidare att med detundertag som presenteras är det inte meningsfullt att f. n. i detalj granskaförslaget. Det får anstå till regeringens fullständiga förslag kommer tillhösten. Motionärerna riktar emellertid kritik mot att förslaget bär alltförmycket av den selektiva stödpolitikens märke för att kunna bli effektivt. Manbetvivlar också att den totala avgiftsbefrielsen i får nämnvärdeffekt. Till frågor som motionärerna vill ha behandlade i det fortsattaberedningsarbetet hör en differentiering av avgiftsnedsättningen inomNorrbotten, slopad energibeskattning m, m. Enligtcenterpartiets partimofion 2261 har regeringens förslag flera nackdelar. Dengenerella sänkningen i länets samfiiga kommuner sägs innebära att kommunernamed de svåraste problemen missgynnas. Kustkommunernas"konkurrensläge" gentemot de fyra malmfältskommunerna förbättraskraftigt. Åtgärderna bedöms leda till en förstärkt inomregional obalans. Enligtcenterpartiets mening måste insatserna utgå från gällande stödområdesindelningoch läggas där de bäst behövs. En generell sänkning av socialavgifternaföreslås ske inom stödområdena A och B enligt samma grander som gäller förnedsättningen av socialavgifterna i de fyra malmfältskommunerna vilket bör geinlandskommunerna en stärkt ställning gentemot de bättre lottade kommunerna ikustbygderna. Förslagetatt införa en frizon för bör enligt motionen vidgas till att gällahela Kirana kommun utom centralorten med hänsyn till vikten av att upprätthållaservice och befolkningsunderlag i kommunens ytterområden. Särskilda lättnaderföreslås därutöver för småföretagsamheten i de geografiska områden som omfattasav stödområde A och B. Inom detta område bör såväl befintliga somnytillkommande företag, tills balans uppnåtts, befrias från att betalasocialavgifter för en lönesumma (exkl, socialavgifter) ,vilket sägs motsvara lönekostnaderna för fem årsanställda. En sådan åtgärd börenligt mofionärerna kunna ge en kraftig stimulans för utvecklingen avsmåföretagsamheten i inlandet. Befrielsenfrän socialavgifter bör enligt motion 2261 omfatta såväl arbetsgivar- somegenavgifter. Med den geografiska utformning som förordar finnsdet heller ingen anledning att undanta någon kategori av företag frånbefrielsen utan den bör gälla samtliga privata, kooperativa och statligaföretag slutar mofionärerna. AU 1982/83:24 28 Det framhålls i motion 2272 av m,n. (fp) att den föreslagna avgiftsnedsättningen kommer att medföra en relativförsämring av konkurrensläget för näringslivet i de inlandskommuner som har lägre avgifter. Deras relativa fördel jämfört med t, ex, kustorternaförsvinner, om hela länet får samma avgiftsnedsättning. Motionärerna menar attdetta inte är acceptabelt. Insatserna måste i stället koncentreras till deområden som har de största problemen vilket otvivelaktigt ärmalmfälts-kommunerna och övriga inlandskommuner, Imotionen föreslås därför att nu gällande nedsättning av socialförsäkringsavgifternautökas till för näringslivet i dekommuner som huvudsakligen är inlandskommuner. Någon nedsättning av avgifternai kustkommunerna bör enligt motionärerna inte göras. Kostnadernai form av uteblivna intäkter uppskattas till 170 milj, kr. Jämfört medregeringens förslag minskar således belastningen på statsbudgeten med 160milj, kr, . Detanförs vidare i motionen att all icke-offentlig verksamhet bör få del av denreducerade avgiften. Begränsningen till grav- och tillverkningsindustrin ochnågra ytterligare exemplifieringar enligt propositionen biträds inte. Därtillkommer att ett beslut enligt proposifionens förslag skulleändra förutsättningarna för vissa av de näringsverksamheter som har nedsättningsedan den 1 januari . Det är enligt motionen nödvändigt med långsiktigtstabila spelregier för att få i gång en expansion. Slutligenförordas i motion 2272 att den avgiftsbefrielse som föreslås för nytillkommandeverksamhet i skall gälla både existerande och nytillkommandesysselsättning inom icke-offentlig verksamhet. Regeringensförslag till nedsättning av socialavgifterna avvisas helt i vpk:s partimotion2271, I motionen anförs att socialavgifterna bör ligga på samma nivå över helalandet. Det är betänkligt att införa förmåner som innebär en urholkning avgrunden för socialförsäkringssystemet. Däremot kan man diskutera en förändringi själva granden för uttaget, så att den knyts fill omsättning snarare än tillantal arbetande. Sänkningar av avgifterna riskerar att attrahera ekonomiskaäventyrare och mindre stabila verksamheter. Arbetarrörelsen hör avstå från detfrizonstänkande som har sitt upphov i nyliberala kretsar, slutar motionärerna, () föreslår i motion 2267 att nedsättningen av socialavgifternaskall differenfieras inom länet. Förslaget innebär att de fyra kommunernaKiruna, , och som har nedsättning bör få 15%.Inom övriga "A-kommuner" inom länet , ochArjeplog bör nedsättningen vara , Inom "B-kommuner-na" ,, och bör sänkningen vara och inom , ochPiteå , En sådan trappstegsvis avgiftssänkning fill all verksamhet i länet(utom offentlig förvaltning) skulle enligt motionen innebära en verkligstimulans till utan risker för AU 1982/83:24 29 De regler som redan finns för de fyra nordligaste kommunernabör enligt motionären anpassas till här nämnda områden och procentsatser, ChristerEirefelt (fp) påpekar i motion 2259 risken för konkurrenssnedvridning isamband med regionalpolifiska åtgärder. Han föreslår att effek-tema av denföreslagna nedsättningen av socialavgifterna måste följas kontinuerligt. Utskottetkan först konstatera att det råder en bred politisk enighet om att nedsättningav socialavgifterna skall användas som medel i regionalpoUtiken i ,Utskottet har samma uppfattning och avstyrker yrkandet i motion 2271 om attdenna typ av medel inte skall användas i regionalpolitiken. Närdet gäller utformningen av avgiftsnedsättningen förordas i motionerna 2261,2272 och 2273 den uppläggning som gäller för nedsättningen avarbetsgivaravgiften i , , och kommuner. Detgäller t, ex, i fråga om vilka verksamheter som skall omfattas avnedsättningen. Enligt nuvarande regler omfattas all verksamhet utom denoffentliga av nedsättningen. Enligt propositionens förslag begränsas sänkningentill de näringsgrenar som är av särskild betydelse för utvecklingen. En sådanbegränsning är välbetänkt mot bakgrund av bl, a, de höga kostnader som uppstårvid utvidgningen av den krets av företag som skall omfattas av nedsättningen.Mot bakgrund av att syftet med sänkningen av den aktuella avgiften är att nåökad sysselsättning är det särskilt motiverat att som föreslås i propositionenmedge en extra nedsättning för den sysselsättningsökning som sker. Med detanförda fillstyrker utskottet regeringens förslag till allmän utformning avnedsättningen av socialavgifterna och avstyrker motionerna 2261, 2272 och 2273i motsvarande delar, Ifråga om regioner som skall omfattas av nedsättningen av socialavgifternadelar utskottet den uppfattning som förs fram i propositionen och motion 2273att hela skall omfattas.