bet · G601FiU35 · 1982-12-31 00:00:00 — Dessa utbetalningshandlingar har ersattkontantkassorna och därmed väsentligt förenklat exempelvis kontant- ochförskottsbetalningarna. Myndigheter med behov av denna form avutbetalningshandling är sådana som har direkt kontakt med allmänheten, t. ex.AMS lokala enheter. Urkassahållningssynpunkt har de olika utbetalningsformerna lagts upp sä atttäckning från statsverkets checkräkning i sker utbetalningsdagen,dvs. betalning sker i Postgirot. konstaterar också attmotionerna inte heller berör hanteringen av de statliga utbetalningarna isystem S och Postgirot ur kassahållningssynpunkt. Inbetalningartill staten genom system S i Postgirot består beloppsmässigt till tvåtredjedelar av källskatt, arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt. Dessainbetalningar bokförs ankomstdagen på uppbördsmyndighetens postgirokonto.Nästföljande bokföringsdag överförs medlen till Riksrevisionsverketssamlingspostgirokonto. Frän detta konto får också informationdagligen. Dagen därpå, den tredje bokföringsdagen, disponeras medlen avRIKSGÄLDSKONTORET dvs. medlen förräntas av kontoret. Tvä tredjedelar av destatliga betalningsmedlen som handhas av finns således i verketunder (bankdagar). Inbetalningartill staten, utöver ovan nämnda uppbördsmedel hanteras iPostgirot. bokförs inbetalning i myndighets postgirokonto, dag 2 överförsinkomna medel till redovisningscentralens (RC) postgirokonto. RC har här tilluppgift att kontrollera och stämma av myndighets bokföring av inbetalningar.Likaså får Revisionskontoren underlag för kontroller. överförs medlentill RRV postgirokonto för hela statsförvaltningen. Detta konto har betydelseför avstämningen av statsverkets checkräkning. erhåller ocksådaglig information om vad som inkommit på detta konto sä att nästkommande dagsmedelsplacering kan planeras. Hanteringunder i stället som i fallet med förstnämndauppbördsmedel är motiverat av att denna del av system S omfattar ett mycketstort antal postgirokonton med många berörda bokföringsenheter. Kraven påsortering på dessa postgirokonton i myndighetsgrupper för avstämning ochkontroll samt spridning av information till olika intressenter kan härigenomtillgodoses. erhåller förräntning på postgiromedlen geriom placeringi PKbanken. Ränteersättningen för de mycket kortfristiga behållningar somgenereras inom system S motsvarar i princip ränteläget på dagslänemarknaden,som kan fluktuera kraftigt. Betalningarmellan myndigheter sker i stor omfattning. Statsbudgetens anslag har oftast endisponerande och därmed redovisningsansvarig myndighet. Dock förekommer oftaatt flera myndigheter skall ha medel från visst FiU1982/83:35 22 anslag utan att dessa myndigheter har dispositionsrätt.Genom att medels-fördelande myndighet kan överföra medlen som gireringar i Postgirot,utan inlåningseffekt i , kan dessa överföringar göras pä ett enkeltoch redovisningsmässigt betryggande sätt. Under är 1982 överfördes ca 40 Mdkrpå detta sätt i Postgirot. Sammanfattningsvis leder varken utbetalningarna, sorn juär belopps- och antalsmässigt väsentligt större än inbetalningarna, ellerbetalningar mellan myndigheter till inlåning i . Vad gäller system S betalningsvägar i Postgirot,omfattande betalningar frän statliga myndigheter, mellan statliga myndigheteroch till statliga myndigheter, vill hävda att dessa sammantaget vältillgodoser statens behov av rationella och säkra betalningsrutiner. Urkassahållningssynpunkt tillgodoser system S kraven på daglig överblick avmedlen samt rimliga krav på hanteringstid. Det är viktigt att framhålla att system S inkl. Postgirotsservice åt detta system är ett integrerat bokförings- och betalningssystem.Detta system har byggts upp så att det skall ge den totalt sett effektivastelösningen på statens kassahållning såväl vad avser bokföring, betalningar,revisioner som andra kontroller etc. anser det därför felaktigt attbryta ut ränteaspekten och betrakta denna isolerat. Med de stora volymer,omfattande belopp och stora antalet intressenter det handlar om i system Skrävs givetvis ett säkert kontrollsystem, i vilket man sä effektivt och billigtsom möjligt klarar statens omfattande affärstransaktioner. Det är således enrationell rutin att /Postgirot har en totalentreprenad för system Seftersom Postverket dels når ut till alla hushåll och företag i hela landet,dels har ett effektivt och väl fungerande girosystem som starkt bidrar till atthålla nere de totala kostnaderna för statens kassahållning. Vi vill i detta sammanhang också citera ur SOU 1979:35,Rationellare girohantering (s. 22) Departementschefen påpekade ocksåmed hänvisning till remissvar att myndigheternasskyldighet att anlita postgirot är en grundläggande förutsättning förrationella betalningsrutiner i statsförvaltningen och att dessa rutiner äranpassade till det statliga redovisningssystemet samt tillgodoser de krav påsnabbhet och säkerhet som måste ställas. Någon ändring i detta avseendeföreslogs därför inte. Mot ovanstående bakgrund villPostverket avvisa påståendet i motionerna nr 534 och 855 om att statsverketsräntekostnader för nu gällande betalningsrutiner avseende system S ochPostgirot skulle uppgå till som ett resultat av hanteringen iPostverket. En redovisning frän motionärerna av underlaget till beloppet 750mnkr skulle ha varit klarläggande för behandling av sakfrågan. Beloppet synesgripet ur luften. Avgörande för beräkning av statsverkets räntekostnad är iförsta hand vilken bedömning som görs av förräntningsmöjligheterna pådagslänemarknaden i samband med skatteuppbörden. FiU1982/83:35 23 Kontoinsättningar avseendeRiksförsäkringsverkets utbetalningar har tillkommit bl. a. mot bakgrund avRFV:s önskan att ta bort kontantutbetalningar från försäkringskassorna och istället låta dessa ske via post och bank. Trenden mot en ökning avkontoinsättningar finner vi naturlig och riktig och denna trend kommersannolikt att successivt förstärkas. Vi ser det därför som naturligt attansvariga myndigheter i samverkan med och andra berörda fortlöpandeförsöker effektivisera sina betalningsrutiner. Vad beträffar utbetalning av löner och pensioner förstatens räkning ombesörjes detta sedan många är av PKbanken, som övertog dettauppdrag från sina båda föregångare Kreditbank och Postbanken.Tack vare bl. a. det omfattande samarbetet mellan och pådetta område kan en service erbjudas som tillgodoser mycket högt ställda krav.PKbanken har kanske mer än någon annan bank eller bankgrupp satsat pålöneutbetalningsservice och tillsammans med byggt upp en kraftfullorganisation för att effektivt sköta denna viktiga service. Som exempel kannämnas att det inom det centrala Postgirot finns en avdelning på ca 700personer som uteslutande handhar PKbankens största lönekontosystem,personkontot. I Postens servicenät fullgör omkring 15 000 postkassöreroch lantbrevbärare utbetalning av löner och pensioner. En omfattande och rationellintegration har också utvecklats mellan PKbankens löne- ochpensionsutbe-talningssystem och serviceätaganden för löngivare, fackföreningarm. a. ombesörjs produktion och distribution av löne- ochpensionsspecifikationer i stor omfattningför statens räkning i samband medutbetalningarna. Vi vill i övrigt hänvisa till vad SPV som ansvarigmyndighet anfört i sin skrivelse fill Regeringen (bilaga 2). Somframgår av skrivelsen bevakas fortlöpande utvecklingen på detta område såväl ifråga om kostnader som service. Med hänsyn till de goda erfarenheterna avnuvarande service har SPV inte funnit skäl till omprövning av avtalet medPKbanken. De ekonomiska villkoren har successivt förbättrats som en följd avden rationalisering som ständigt pågår. Som exempel kan nämnas att en förstaten förmånlig prisändring är aktuell per med bibehållande avnuvarande höga servicenivå. PKbankens produkter för löntagare och pensionärer, bl. a.det med kostnadsfri postgirofunktion försedda personkontot, är mycketuppskattade av kunderna. Tack vare ett väl utvecklat tekniskt samarbete mellanalla banker kan också den löntagare eller pensionär som så önskar kostnadsfrittfå sin lön/pension överförd till valfri annan bank över hela landet för dispositionpå lönedagen. FiU 1982/83:35 24 3.4Betalning av arbetsgivaravgift och mervärdeskatt Beträffande förslaget om ändring avinbetalningsrutinerna avseende arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt anser viatt ett av motionärens huvudmotiv bortfallit nämligen att företagen skullevinna räntekostnader genom betalning över bank. I och med att Postgirot numerager ränta pä postgirokontomedel är det av mindre räntemässig betydelse förföretagen att göra betalning över Postgirot. Postverketvill här peka pä de vanligaste betalningssätten. Flertalet betalningsskyldigagirerar från eget postgirokonto. Betalning anses ha skett på förfallodag näruppdrag postats eller avsänts, dvs. uppdragen lämnats i bruna kuvert, magnetband,eller genom teletransmission. Saknar postgiro-kontohavare full täckning på sittpostgirokonto kan han låta Postgirot belasta hans bankkonto med hjälp av en avhonom gottskriven check. Sedanränta pä postgirokonton införts har motivet att tömma postgiromedel tillräntebärande bankkonto minskat och kontohavarna kan med ränta låta inkomnamedel ackumuleras pä postgirokonto dagarna före uppbördsdag. Genom Postgirotstjänst Skattegiro svarar Postgirot för bevakning av att ca 50 000 arbetsgivareoch momspliktigas betalningar sker i rätt tid. Enligt Postverkets meningerbjuds således alla skatt- och avgiftsskyldiga företag flera mycket enklaalternativa betalningsformer genom försorg. Betalningari allmänhet i bankerna via Bankgirot tar (bankdagar)dvs. avsändarens bank belastar hans bankkonto dag 1. Bankgirot hanterarbetalningen dag 2 och den finns medlen disponibla på mottagarensbankkonto. Här är således ingen skillnad jämfört med om girering skett via Postgirot,som är det normala förfaringssättet för denna typ av betalningar. Motionensförslag skulle enligt mening ej medföra någon samhällsekonomiskvinst och ej heller någon vinst för företagen. Den främsta effekten skulle varaen omfördelning av intäkter frän till bankerna vilket leder tillökade svårigheter för att självständigt finansiera det rikstäckandepostkontors- och lantbrevbäringsnätet. avstyrker därför förslaget. 3.5Utbetalning av överskjutande skatt I motionen framhålls att utsändningen via Postenskulle vara en onödig omgång med extrakostnader för statsverket ochbetalningsmottagare. Här vill vi peka på den mycket rationella ordning somgäller , nämligen att som når ut till alla hushåll ,ensamt svarar för en snabb expediering till alla betalningsmottagare. En enkeloch enhetlig rutin bedömer vi som helt nödvändig av serviceskäl. Knappast någonav de betalningsuppdrag som Posten har är utsatt för större serviceanspråk vadgäller säkerhet och snabbhet än just skatteåterbetalningarna. FiU 1982/83:35 25 ningskortenavlämnas ofta sent från skattemyndigheten och skall vara snabbt och korrektdistribuerade. Att med den tidspress som gäller för skattemyndigheterna fördessa uppdrag också klara en kontoinsättningsrutin bedömer vi som svårt. Iutredningen 1979:35, s 11, beskrevs nackdelarnamed ett kontoinsättningsförfarande av och Statskontoret påföljande sätt: "- överföringsuppdraget knyts på ett olyckligtsätt till deklarationsmaterialet, vilket gör uppgifterna svåråtkomliga - den redan kompliceradehanteringen och registreringen av deklarationerna - stor risk föreligger förfelskrivning eller felregistrering av kontonummer - uppgifter måste lämnas nära ettår innan skatten utbetalas" Avfrämst serviceskäl vill avstyrka detta förslag. Beträffande motion nr 1982/83:1164 av BirgittaRydle och vill tillstyrka att åtgärder vidtas föratt åstadkomma en spridning över tiden av penningflödet avseende ATP, moms ochskatt. 4Sammanfattande synpunkter och förslag Vid en internationell jämförelse kan man hävda attSverige har rationella och mycket väl utvecklade rutiner förbetalningsförmedling. En bidragande orsak till detta förhållande är att detpostgirosystem som startade successivt har utvecklatsoch fått en allt viktigare roll i samhället. Postgirot är enhuvudförmedlare av betalningar avseende fakturor m. m. Den knytning tillPostgirot som skett av PKbankens personkontosystem och senast avSparbankernas sparbanksgiro gör att förutsättningarna att ytterligare effektiviserabetalningsrutinerna i samhället ökar. Ur samhällsekonomisk synvinkel liksomfrän servicesynpunkt utgör den infrastruktur vi har påbetalningsförmedlingsomrädet med ett effektivt och väl fungerande Postgiro, välutvecklade bankrutiner m. m. en viktig förutsättning för hela näringslivetsfunktion. Postverketanser det felaktigt att bryta ut endast en faktor, statens räntekostnader, varsstorlek dessutom är starkt överdrivna, när man skall behandla det totalasystemet för statens in- och utbetalningar. Det system söm finns och somrationaliserats och utvecklats successivt anser vi väl fyller rimliga krav päeffektivitet och kostnader. Systemet utvecklas dessutom kontinuerhgt isamverkan mellan och användarna. Postverketanser det riktigt med en stark konkurrens inom betalningsförmedlingen. Dettadriver på verksamheten i effektivitetshöjande riktning. Det är dock mycketviktigt att beakta de skillnader som föreligger i konkurrensförutsättningarna.Om man på ett avgörande sätt ändrar FiU 1982/83:35 26 gällanderegler blir konsekvensen att , sannolikt på relativt,kort sikt,tvingas gå in för kraftigt reducerat servicenät vad gäller postkontor på mindreorter och i mindre förorter samt inom lantbrevbäringen. Isammanhanget kan nämnas att vi enbart som en följd av den alltmerautomatiserade betalningsförmedlingen, gireringar,- kontoinsättningar. Bankomatetc, redan nu ser svårigheter att vidmakthålla, servicenätet intakt. Avslutningsvisvill Postverket peka på några i motionerna ej berörda möjligheter att minskastatens kassahållning och räntekostnader. Postve:rket menar således atteffekten på likviditeten i samhället av statens utbetalningar och hemtagning avfordringar bör studeras noga. Som exempel kan nämnas att utbetalningar avgrundskole- och barnstugebidrag till komrnunerna belastar statsbudgetenoch statsverkets checkräkning i innan medlen förbrukas,varigenom de kan placeras av mottagaren i bank. Likaså skullearbetsmarknadsverkets stöd och bidrag t. ex. kunna lyftas från statsbudgetensanslag först när medlen behövs. Dessa exempel får representera ett bristandesamband mellan utbetalning och förbrukning av medlen som sannolikt skulle kunnareduceras om idén bakom system Si Postgirot mer målmedvetet tillämpas. FiU1982/83:35 27 Genom remiss harfinansutskottet berett () tillfälle att avge yttrandeöver sex motioner som direkt eller indirekt berör frågor om statenskassahällning. I sitt yttrande begränsar sig RRV fill frågor av merateknisk natur och som sådana kan ha betydelse för beslut medanledning av motionerna. Då några i stort sett likalydande förslag väckts i fleramotioner har RRV valt att ta upp dessa förslag i ett sammanhang. Frågor avdetta slag avser - möjlighet att inbetalaarbetsgivaravgifter och mervärdeskatt även via bank (mot. 1982/83:534, p 2, 865 och 2133). Närabesläktad med denna fråga är förslaget i mot. 1982/83:534, p 4, om utbetalningav statliga bidrag och förmåner samt förslaget i mot. 1982/83:855 att såväl avsändaresom mottagare av statliga likvider får valfrihet att anlita post- ellerbankgiro. - system för snabbare överföringartill och från av statens betalningar (mot. 1982/83:534, p 6, och 855). RRV inleder sitt yttrande med att ikorthet beskriva den statliga kassahällningen och det statligaredovisningssystemet, system S, för att därefter ta upp frågorna om de nämndainbetalningarna och system för snabbare överföringar till och från riksbanken.RRV behandlar därefter flertalet övriga förslag som väckts. Den statliga kassahållningen och system S RRV är huvudman för system S, somomfattar samtliga statliga myndigheter utom affärsverken. I systemet ingårrutiner för betalningar till och frän statsverkets checkräkning i riksbanken.Inbetalningar till staten avslutas till ett postgirokonto benämnt"checkräkning i postgirot". Frän detta konto hämtasmedel för de statliga utbetalningarna. checkräkning i postgirotfylls på från eller lämnar överskott till statsverkets checkräkning iriksbanken. Normalt medför en utgiftsbokföring i system S automatiskt enutbetalning från postgirot. Utbetalningarna överensstämmer därmed automatisktmed myndigheternas bokföring i system S. Integrationen med postgirot som betalningssystem försystem S underlättar i hög grad en god intern kontroll och säkerhet förbetalningarna samt revision. Integrationen med postgirot innebär också attöverblicken över den statliga kassahållningen förenklas. RRV vill nämna att verket på grundval av ett uppdrag avregeringen (dnr 1968:1044) i samarbete med dåvarande postbanken utarbetat ochär 1974 FiU1982/83:35 28 under hand tillställt ett förslag somskulle innebära en minskad genomloppstid för system S-inbetalningärna genompostgirot från nuvarande till . En sådan förkortning är möjligatt genomföra, men den innebär att frågan om ersättning till postgirot för desstjänster i samband med betalningsvägarna för system S behöver ses över. Inbetalning av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt viabank Det är som motionärerna framhållitf. n. inte möjligt att inbetala arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt direktvia bank(-giro). När förmedling sker genom bankgiro måste beloppet därifrånöverföras till eller annan motsvarande myndighetspostgirokonto. Med nuvarande tekniska lösning av integrationen måste beloppetnå bankgirot senast dagen före uppbördsterminens sista dag för att nå postgiroti tid, alternativt måste betalningsmottagaren medge respit med . I förstafallet kommer inbetalaren och i andra fallet statsverket att belastas medräntekostnad för . Denna fråga har berörts i betänkandet "Rationellaregirohantering" (SOU 1979:35). RRV anförde i sitt yttrande överbetänkandet bl. a. att ev. föreslagen direktgirering mellan bankgirot ochpostgirot skulle lösa många av de problem som främst företag och myndigheterhar. Verket pekade emellertid också på att en direktgirering kunde komma attnegativt påverka postgirots inlåning, eftersom vissa postgirokunder sannoliktskulle komma att minimera sina behållningar. Samma likvidberedskap pä postgirokonto,för betalning exempelvis till myndigheter, skulle-nämligen inte krävas. Dettapåverkar i sin tur postgirots ränteintäkter. RRV görfortfarande samma bedömning. Frågan har också beröring med förslaget som kommenterasunder nästa punkt. System för snabbare överföringar från och till riksbankenav statens betalningar Inledningsvis vill RRV erinra omatt utbetalningar från statsverkets checkräkning i överpostgirokonton sker utan någon fördröjning. Det skulle följaktligen intemedföra någon tidsvinst om, som föreslås i motionen nr 855, erforderligt beloppskulle "kunna disponeras direkt genom dragning på myndighetens konto iriksbanken på utbetalningsdagen". Förfarandet skulle dessutom kräva administrativ apparat. Detta gäller också för alternativet attmyndigheterna skulle få tillgång till bankgirot för utbetalningar. Riksbankenär inte ansluten till bankgirot. Väljs en affärsbank som förmedlare avmyndigheternas bankgirobetalningar uppkommer bl. a. kontrollproblem. När detgäller frågan om snabbare överföringar //// statsverkets checkräk- FiU1982/83:35 29 ning är RRV ense med motionärerna att betydanderäntevinster för skulle uppkomma om inbetalningar till statenkunde nå statsverkets checkräkning . Det finns också som nämntstekniska möjligheter att minska genomloppstiden till . Däremot är det -av samma skäl som ifråga om utbetalningarna - inte realistiskt att räkna medatt inbetalningar till hundratals myndigheter kan gå direkt till förregistrering där. Bortsett från enstaka direktinsättningar på statsverketscheckräkning torde sålunda en helt dominerande del av statsinkomsterna behövasamlas upp på postgirokonton som är knutna till checkräkningen. Med minskad genomloppstid uppkommer alltså frågan ompostgirots ersättning för sin förmedling av in- och utbetalningar förstatsverket på annat sätt än via räntegottgörelse för behållningarna päinbetalningspostgirokontona. I det sammanhanget vill RRV ånyo hänvisa tillsitt remissyttrande över det förut nämnda betänkandet om postgirohanteringen(SOU 1979:35). Verket uttalade dä bl. a. att en utredning bör komma till ståndom det totala kundförhållandet mellan statsverket och postverket. Med dettabegrepp avsågs såväl de statliga betalningarnas effekter i postgirot somstatens ersättning över budgeten för de s. k. särskilda uppdragen (hanteringenav barnbidrag, skatter, pensioner etc). I motionerna 534 och 855 anges att beräkningar visar attstatens kortfristiga upplåningsbehov skulle minska med inemot 5 miljarder kr.om betalningar till statliga verk och myndigheter fick gå direkt tillriksbanken utan att ta en omväg över postgirot. Det sägs också atträntekostnaderna för statsskulden skulle kunna minskas med ca 750 milj. kr. Detta innebär att de i det förut åberopade betänkandet (SOU 1979:35)angivna beloppen skulle ha ökat fyra resp. tolv gånger mellan åren 1978 och1982. En mera realistisk beräkning visar på en ökning med tvä resp. fem gånger.Det senare beror mest på en höjd räntenivå, som dock inte hgger på den 15%-nivå som anges i motionerna. Härvid måste beaktas att räntesatsen föruppbördsmedlen bestäms av räntan pä den s. k. korta marknaden(dagslänemarknaden). Denna ränta var under /82 enligt uppgift exceptionellthög (i genomsnitt). Motsvarande räntesats /83 är betydligtlägre och utgjorde enligt uppgift t. o. m. i genomsnitt 6-7 %.Räntesatsen pä den långa marknaden, till vilken de med system S starktintegrerade "normalinbetalningarna" (ej uppbördsmedel) kan sägashöra, var enligt uppgift /82. I motion nr 855 åberopas vidare en uppgift frän omen genomloppstid för inbetalningar av . F. n. gäller emellertid attdenna tid för ca 1/3 av alla inbetalda belopp är och i övrigt tvådagar. FiU1982/83:35 30 Utbetalning av överskjutande skatt (mot. 1982/83:534, p3) Frågan om överföring avöverskjutande skatt till skattskyldigs bank- eller postgirokonto behandladesockså av utredningen om girohanteringen (SOU 1979:35). I likhet med utredningenvar och är RRV fortfarande tveksamt till förslaget att kontonummer skall angespå deklarationsblanketten. RRV är dock i sak positivt till att kontoinsättningblir möjlig med hänsyn bl. a. till den sparstimulerande effekten av en sådanmöjlighet. Uppbörden av skatter m. m. 1982/83:1164) Det av motionärerna väcktaförslaget om två skilda betalningsdagar vid uppbörd av skatter m. m. föranlederinget annat uttalande av RRV än den allmänna synpunkten att en uppdelning avuppbörden på två "sista betalningsdagar" givetvis kommer att påverkastatens kassahållning och därmed dess räntekostnader. Periodisering av utbetalningar till vissa .organisationer(mot. 1982/83:2140, yrkande 6) När det gäller periodisering avutbetalningar vill RRV endast lämna vissa principiella synpunkter. Verket ansersålunda att det bör finnas en relation mellan och en anpassning tillmyndigheters och andra organs uttag av anslagsmedel och behovet avbetalningsmedel för den löpande verksamheten . För tidiga lyftningarfrån statsverkefs checkräkning innebär ökade räntekostnader för staten. Dessakommer inte till uttryck genom att belasta verksamheten vid organisationen. Föratt stimulera myndigheterna till bättre betalningsplanering föreligger förslagom försöksverksamhet med anslag där myndigheten gottskrivs ränta om anslaget -eller delar därav - lyfts senare under budgetåret. RRV avses skola följa dennaförsöksverksamhet. Beslut i detta ärende har fattats av generaldirektörensställföreträdare, avdelningschefen i närvaro av avdelningschefenSanell och revisionsdirektören , föredragande, samt avdelningsdirektörenSundh. FiU1982/83:35 31 Med anledning av remiss 1983-02-10av sex motioner om statliga betalningar får bankföreningen anföra följande.