bet · G601SkU55 · 1982-12-31 00:00:00 — 7 men inte 8 basenheter: grundbeloppetför 7 basenheter och 69c av återstoden; 8 men inte 9 basenheter: grundbeloppetför 8 basenheter och av återstoden; 9 men inte 10 basenheter: grundbeloppetför 9 basenheter och av 10 meninte 12 basenheter: grundbe loppet för 10 basenheter och av återstoden; 12 men inte 13 basenheter: grundbeloppetför 12 basenheter och av återstoden; 13 men inte 14 basenheter: grundbeloppetför 13 basenheter och av återstoden; ' Senaste lydelse 1982:417. Vid taxering utgör grundbeloppeti stället för vad som anges i 10§ 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt: när beskattningsbar inkomst inte överstiger 7 basenheterenligt lagen (1977:1071) om basenhet: av den del av den beskattningsbara inkomstensom överstiger 1 basenhet; när beskattningsbar inkomst överstiger 7 men inte 8 basenheter: grundbeloppetför 7 basenheter och av återstoden; 8 men inte 9 basenheter: grundbeloppetför 8 basenheter och av återstoden; 9 men inte 10 basenheter: grundbeloppetför 9 basenheter och av återstoden; 10 meninte 12 basenheter: grundbe loppet för 10 basenheter och av återstoden; 12 men inte 13 basenheter: grundbeloppetför 12 basenheter och av återstoden; 13 men inte 14 basenheter: grundbeloppetför 13 basenheter och av återstoden; SkU1982/83:55 24 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 men inte 15 basenheter: grundbe- 14 men inte 15 basenheter: grundbeloppet för 14basenheter och av loppet 14 basenheter och avåterstoden; återstoden; 15 men inte 16 basenheter: grundbe- 15 men inte 16 basenheter: grundbeloppet för 15basenheter och av loppet för 15 basenheter och avåterstoden; återstoden; 16 men inte 20 basenheter: grundbe- 16 men inte 20 basenheter: grundbeloppet för 16basenheter och av loppet för 16 basenheter och avåterstoden; återstoden; 20 meninte 30 basenheter: grundbe- 20 men inte30 basenheter: grundbe loppet för 20 basenheter och av loppetför 20 basenheter och av återstoden; återstoden; 30basenheter: grundbeloppet för 30 30basenheter: grundbeloppet för 30 basenheteroch av återstoden. basenheter av återstoden; Denna lag träder i kraft . 1982/83:1595 av m. fl. I motionen yrkas - med hänvisning lill motion 1594 - attriksdagen hos regeringen begär förslag om skattereduktion på el i enlighet medvad som anförs i motion 1594. 1982/83:1648 av m. fl. I motionen yrkas att fastställer skattesatsenför mervärdeskatten till av beskattningsvärdet från . 1982/83:2141 av . (c) yrkande 2 I motionen yrkas - med hänvisning till motion 2140 - bl.a. 2. att fastställer skattesatsen för mervärdeskatten till av Yttrande från annat utskott har avgivityttrande (FiU 1982/83:7 y) över propositionen och motionerna. Yttrandet fogassom bilaga till betänkandet. Med anledning av propositionen harskrivelser inkommit lill utskottet från , samt . SkU1982/83:55 25 Utskottet Finansieringsfrågor m. m. Den del avkompletteringspropositionen som behandlas av skatteutskottet innehåller framförallt förslag till vissa höjningar av energiskatterna i syfte att finansieraandra steget i den skatteomläggning som enligt riksdagsbeslut skallgenomföras successivt fr. o. m. . skattereform byggde på en överenskommelse mellans, c och fp (prop. 1981/82:197, SkU 60) och innebar, att marginalskatternaskulle sänkas i tre etapper , så att de vid enkommunal utdebitering på uppgick till högst för huvuddelen av deheltidsarbetande inkomsttagarna. begränsades det skattemässiga värdetav underskottsavdragen till högst av avdragsbeloppet. Riksdagsbeslutetinnebar också en ändring av inflationsskyddet så lill vida att den årligauppräkningen av basenheten i skatteskalorna fastställdes på förhand för de trereformåren till 7 300, 7 700 resp. . I överenskommelsen ingick attskattereformen skulle finansieras antingen genom höjda arbetsgivaravgiftereller genom en produktionsfaktorskatt. Kostnaderna för omläggningen beräknadestill . som fördelades med lika stora belopp på vart ochett av de tre åren. Kostnaderna för del första steget täcktes i huvudsak av enallmän löneavgift på . Devalveringen föranledde regeringen attsenare föreslå en ytterligare sänkning av den stathgainkomstskatten i vissa inkomstskikt till en kostnad av ca750 milj. kr. 1982/83:50 bilaga 2.1, SkU 15). infördes ensärskild skattereduktion för fackföreningsavgifter. Bland övriga åtgärder somdå genomfördes kan nämnas att kapitalskatterna skärptes, att skattereduktionenför aktieutdelningar m.m. slopades och att mervärdeskatten höjdes. I propositionen föreslås att kostnaderna för det andrasteget i skattereformen, som anges till , skallfinansieras genom en höjning av den särskilda skatten på bensin med perliter och genom höjningar av energiskatten på bensin med per liter, påel med per kWh och på olja med . per m-'. Den särskildaskattesatsen för den del av industrins elförbrukning som överstiger 40 000 kWhbehålls dock oförändrad, en detaljfråga som utskottet återkommer tillsenare.Även i fråga om kilometerskatten föreslås en höjning. Effekterna av de samladeförslagen blir en budgetförstärkning på ca 3 600 milj. kr., varav ca 1 610milj. belöper på höjningarna av bensinskatterna och kilometerskatten. M, c, fp och vpk motsätter sig i sina morioner 2418, 2431,2432 resp. 2435 höjningen av kilometerskatten och skatterna på bensin. Vpkyrkar dessutom avslag på oljeskattehöjningen och att inkomstskatten för år 1984blir oförändrad jämfört med . C och fp accepterar höjningen av oljeskattenmed bl. a. det förbehållet att ikraftträdandet inte sker förrän den 1 januari1984. Med samma förbehåll accepterar c och fp höjningen av elskatten. SkU1982/83:55 26 menar att man i stället för att höja kilometerskaiten ochskatterna på bensin bör slopa den av beslutadeskattereduktionen för fackföreningsavgifter, medan fp - som också anser attskattereduktionen för fackföreningsavgifter bör slopas - för sin del menar attden del av kostnaderna för skattereformen som enligt propositionen skallbestridas genom höjning av kilometer- och bensinskatterna i huvudsak börfinansieras genom besparingar. - Den i motionerna 2431 och 2432 på nyttaktualiserade frågan om fackföreningsavgifter kommer utskottet att behandlaförst . M yrkar i sin partimotion 2418 avslag på de ipropositionen föreslagna skattehöjningarna och menar att bör uttalasig för en annan inriktning av skattepolitiken innebärande bl. a. väsentligaoch varaktiga marginalskattesänkningar, en fullständig indexreglering avskatteskalorna och ett slopande av löneskatten. Dessa krav framställs som ettled i den allmänna sänkning av det totala skattetrycket som motionärernaförordar i syfte att stimulera till arbete, sparande och företagsamhet ochdärmed -tillsammans med besparingar i de offentliga utgifterna - minskabudgetunderskottet. Motionärerna föreslår skattesänkningar på drygt 7miljarder kr. och begränsningar av statsutgifterna med ytterligare drygt 20miljarder kr. framhåller i sitt yttrande över motionernaatt den beslutade skatteomläggningen är en förutsättning för att parterna skallvisa återhållsamhet i den pågående lönerörelsen, för att kostnadsökningarna iden svenska ekonomin skall begränsas och inflationstakten dämpas.Skatteutskottet delar finansutskottets uppfattning och anser för sin del attskattereformen, som har genomförts under bred parlamentarisk enighet,kommer att ha en positiv inverkan bl. a. på arbete och sparande. I likhet med finansutskottet vill utskottet framhålla altskattereformen utgör en omläggning av beskattningen som enligt den träffadeöverenskommelsen skall finansieras fullt ut genom andra åtgärder vid beskattningen.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget måste enligt utskottets meningskattereformen finansieras på ett sådant sätt att budgetsaldot inte försämras.Mot de av föreslagna skattesänkningarna talar ocksåfördel-ningspoliriska skäl. De besparingar som föreslår skulleenligt vad finansutskottet framhåller i sitt yttrande drabba stora grupper isamhället och gå ut över angelägna ändamål i en utsträckning som inte kanaccepteras. Utskottet vidhåller sin inställning i dessa frågor ochavstyrker således det i motion 2418 begärda riksdagsuttalandet (yrkande 2). Det anförda innebär också att utskottet avstyrker yrkande7 i vpk-motionen 2435 om en helt oförändrad inkomstskatt 1984. Somframgår av övriga motioner rörande finansieringsfrågorna och av SkU1982/83:55 ' 27 finansutskottets yttrande finns det fortfarande en bredmajoritet för skatteomläggningen och för uppfattningen att kostnaderna förgenomförandet bör finansieras. Skilda uppfattningar råder emellertid i fråganhur finansieringen i detalj bör lösas, och utskottet har funnit att politiskaförutsättningar saknas för att fullt ut finansiera reformen på det sätt somföreslås i propositionen eller i de nu aktuella modonerna. Utskottet anser att den av s, c och fp träffadeöverenskommelsen om skattereformen bör ligga fast. Detta gäller såvälmålsättningen för reformen och totalfinansieringen som principen att parternapå arbetsmarknaden, särskilt höginkomsttagarna, bör visa återhållsamhet ilönerörelsen. Vid en närmare prövning av vad som förefaller möjligtatt genomföra konstaterar utskottet till en början att den i propositionenföreslagna höjningen av energiskatten på olja med . per m tillstyrks av coch fp med verkan fr. o. m. . Utskottet finner att dennaskattehöjning bör genomföras fr. o. m. och att den del avskattehöjningen som faller på innevarande år bör finansiera en förstärkning avubåtsskyddet. Vad beträffar elskatten rillstyrker dessa partierpropositionen men även i detta fall först fr. o. m. . I princip finnsalltså majoritet för att elskatten skall kunna bidra till finansieringen i denutsträckning som föreslås i propositionen. Förutsättningar saknas f. n. förbifall till dé andra förslag om höjningar av energiskatterna som läggs fram ipropositionen, varför utskottet avstyrker dessa förslag. Ställningstagandenatill andra eventuella finansieringsmöjligheter avseende skatteomläggningen börenligt utskottets uppfattning anstå till . Helårseffekten av de åtgärder utskottet nu förordat uppgårtill . Förslaget i propositionen att skattehöjningarna i huvudsakskall träda i kraft har tillkommit för att finansiera dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som regeringen förordar och som behandlas avarbetsmarknadsutskottet (AU 1982/83:30). Utskottet finner att endast höjningenav elskatten kan träda i kraft nämnda dag. Detta innebär att utskottet tvingassöka andra finansieringsmöjligheter. Utskottet har inte funnit någon annanutväg än att förorda en tillfällig höjning av löneavgiften med 1 procentenhetför . Utskottets förslag i fråga om en höjd löneavgift för attfinansiera arbetsmarknadspolitiska åtgärder innebär att utskottet inte kanförorda de olika förslag till skatteskärpningar i form av engångsskatt på storaförmögenheter, omsättningsskatt på börshandeln och skatt på utlandsinvesteringarsom vpk framställer i motion 2435 för att skapa utrymme för kampen mot arbetslösheten. SkU1982/83:55 28 Vissa detaljfrågor rörande energiskattehöjningarna C har i sin partimotion 2431 begärtatt regeringen i en kommande proposition om energiskatter tillmötesgår vissakrav som c länge har drivit, nämligen dels att inhemska bränslen skall undantasfrån mervärdeskatt och från förmånsbeskattning vid inkomsttaxeringen, dels attenergiskatten på kol höjs till att motsvara av skatten på olja vid enenergilikformig beskattning. Utskottet förutsätter att c-kraven i fråga om inhemskabränslen och skatten på kol kommer att i stort sett tillgodoses i denproposition om energiskattens framtida utformning som enligt vad utskotteterfarit kommer att läggas fram för . Någon åtgärd medanledning av motionen är därför inte motiverad. I motion 2431 yrkasdessutom en sänkning av kilometer-skatten som svarar mot höjningen av skattenpå dieselolja. Utskottet anser att detta är en fråga som bör prövas i samband medkommande förslag rörande skatterna på drivmedel och avstyrker därför motionenäven i denna del. Vpk har i sin partimotion 2435förordat att höjningen av energiskatten på elektrisk kraft skall omfatta ävenden del av industrins förbrukning som överstiger 40 000 kWh . 1 dennafråga delar utskottet regeringens uppfattning att industrin även ifortsättningen bör få tillgång till relativt billig elektrisk kraft och att densärskilda skattesatsen för industrin bör behållas oförändrad. Utskottet avstyrkersåledes motionen i denna del. I skrivelse från bl. a. har yrkats attregeringen skall inräkna den ökade skattebelastningen på olja vid beräkningenav industrins skattenedsättning; Moderata samlingspartiets företrädare iutskottet har vid utskottsbehandlingen av detta ärende biträtt yrkandet. Med anledning härav vill utskottet erinra om att denbefogenhet som regeringen har att medge nedsättning av energiskatten för vissenergikrävande industri vilar på en särskild fullmaktslag. Utskottet hartidigare ställt sig negativt till yrkanden som innebär att skalldirigera regeringens handlande vid fullmaktens rillämpning. Utskottet vidhållerdenna uppfattning. I några motioner aktualiseras desärskilda förhållandena i . m. fl. (s) begär i motion2425 åtgärder för att begränsa effekterna av bensinskattehöjningarna iNorrlands inland, t. ex. en regionalt avgränsad reducering av bensin-ellerbilskallen. I motion 1595av m. fl. (m) yrkas, med motivering imotion 1594, att elskatten i stödområde A skall slopas. Ungefär samma innebördhar yrkandet i motion 1186 av och (båda m), sombegär en reducering av elskatten i eller motsvarande åtgärder i syfteatt bl. a. få till stånd ökade industriinvesteringar i och förbilligaenergikostnaderna för hushållen. SkU1982/83:55 29 Ängström m. fl. (fp) begär i motion 2272 elt uttalande attden framtida energibeskattningen bör beakta skillnaden i uppvärmningskostnadermellan och övriga samt stimulera användningen av inhemskaenergi tillgångar. Utskottet konstaterar inledningsvis att yrkandet i motion2425 får anses tillgodosett genom att utskottet avstyrkt den föreslagnabensinskattehöjningen varför utskottet avstyrker detta yrkande. har utskottet vid upprepadetillfällen haft att ta ställning till de frågor som aktualiseras i de övrigamotionerna. Utskottet har därvid strukit under att regionala skattelättnaderfrån rent tekniska utgångspunkter endast bör komma i fråga i renaundantagsfall. Utskottet vill dessutom peka på det arbete som pågår inomkommittén om regionalpolitiskt stöd till näringslivet. Kommittén skall bl. a.undersöka möjligheterna och överväga lämpligheten och troliga effekter av attinföra olika skattepolitiska instrument som medel i regionalpolitiken.Utredningsuppdraget omfattar också frågor om transportstödets roll iregionalpolitiken, och kommittén skall i det sammanhanget överväga bl. a. stödtill sjötransporter, persontransporter m. m. Utskottet förutsätter attkommittén kommer att belysa även de skattefrågor som tagits upp avmotionärerna. Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av kommitténsutredningsarbete, som är att förvänta före utgången av augusri 1984, avvaktasinnan ställning tas till de aktuella frågorna. Med det anförda avstyrker utskottet också motionerna 1186,1595 och 2272. Kortare kredittid för vissa punktskatter m. m. Enligt gällande rätt skall tobaksskattbetalas senast en månad och dryckesskatt (skatten på alkohol-, malt- ochläskedrycker) senast efter redovisningsperiodens utgång. Fördryckesskatten på spritdrycker och vin gäller vidare att skattskyldigheteninträder i och med att betalning erhålls för varan. I propositionen föreslås att betalningsperioderna fördessa skatter förkortas . Vidare föreslås att leverans avspritdrycker och vin skall utlösa skattskyldighet för dessa varor. De nyabestämmelserna, som enligt förslaget bör träda i kraft ,innebär enligt finansministerns beräkningar en minskning av statsskuldräntornaom ca 100 milj. kr. , dock att ränteeffekten för /84stannar vid drygt en tredjedel av helårseffekten. Under /84uppträder enligt finansministern en positiv engångseffekt om inemot 1,5miljarder kr. I m:s partimotion 2418 yrkas avslag på förslaget såvittgäller skatten på mall- och läskedrycker, eftersom man enligt motionärernariskerar en allvarlig likviditetspåfrestning för framför allt de mindrebryggerierna. SkU1982/83:55 30 Utskottet finner det välmotiveratatt något förkorta betalningsperioderna för de ifrågavarande skatterna.Tobaksskatt och dryckesskatt på spritdrycker och vin betalas nästan uteslutandein av statliga monopolföretag men då det gäller dryckesskatt för malt- ochläskedrycker berörs även vissa smärre enskilda bryggerier, vars likviditet kanpåverkas negativt av den kortare betalningsfristen. Denna omständighet utgördock enligt utskottet inget avgörande hinder mot en generell förkortning påhela dryckesskalteområ-det. Utskottet finner en betalningsperiod om 25 dagarutgöra en rimlig avvägning. På grund härav tillstyrker utskottet propositionenoch avstyrker motion 2418 i denna del. Inte heller i övrigt finns enligt utskottet anledning tillerinran mot förslaget. På grund härav tillstyrker utskottet propositionen äveni övrigt. Detaljfrågor rörande inkomstbeskattningen m. m. Motton 2432 av m. (fp) innehåller bl. a. yrkanden att skall begära förslag frånregeringen om en automatisk indexering av skatteskalan redan fr. o. men att skattesatsen i inkomstskiktet 1-4 basenheter å andrasidan höjs från . Från detta håll,framställs i motion 1202 också ettyrkande om omedelbar lagstiftning med samma innebörd. Bakgrunden till dessayrkanden är farhågor för att inflationen kommer att undergräva syftet medskattereformen. Regeringens målsättning är att begränsa inflationen underår . En av förutsättningarna för att detta mål skall kunna uppnåsär att förväntningarna om en högre inflation kan brytas och alt tilltron tillregeringens beslutsamhet i detta hänseende inte undergrävs. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionerna 2532 yrkande 11 i denna del och motion1202 yrkandena 1-3. En annan fråga som tas upp iyrkande 11 i motion 2432 (fp) är förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapitali små och medelstora företag. Motionärerna upprepar tidigare krav från derassida att förmögenhetsskatt inte skall tas ut på sådant kapital. Utskottet har senast i sitt betänkande SkU 1982/83: 35avstyrkt likartade motionsyrkanden med hänvisning bl. a. till att betydandedelar av företagskapitalet i praktiken inte blir föremål för någonförmögenhetsbeskattning och till att företagsskattekommittén enligt sinadirektiv skall undersöka vad som kan göras för att underlätta familjeföretagensförsörjning med riskkapital. Utskottet finner inte anledning att ändraståndpunkt i frågan utan avstyrker motionen även i denna del. I samma avsnitt av motionen krävs vidare att den nyligenslopade rätten till skattereduktion för aktieutdelningar återinförs. Liknandeyrkanden har utskottet behandlat senast i betänkandet SkU 1982/83:50. Medhänvisning till sina tidigare ställningstaganden avstyrker utskottet motionenäven i denna del. SkU1982/83:55 31 Finansministern anför ipropositionen att regeringen bör föreslå en omläggning av företagsbeskattningeni syfte att inom ramen för ett oförändrat skatteuttag begränsa de nuvarandeförmånliga konsolideringsmöjligheterna genom att minska utrymmet förlagernedskrivningar från av lagrets värde och sänkainkomstskattesatsen från . Bakgrunden till förslaget, som enligtfinansministern bör remissbehandlas, är bl. a. att den nominella skattesatsen -inräknat kommunalskatt och med hänsyn till avdragsrätten för sådan skatt -utgör av vinsten men att det faktiska skatteuttaget enligt vissaberäkningar i genomsnitt utgör endast 10-20 9c. I motion 2431 (c) anför motionärerna att del aviseradeförslaget innebär en klar nackdel för enskilda företagare och ekonomiskaföreningar som inte erlägger bolagsskatt. I yrkande 12 i motionen begärmotionärerna därför ett uttalande av att begränsningen avmöjligheterna till lagernedskrivning endast bör gälla för aktiebolag. Yrkande8 i vpk-motionen 2435 innebär däremot att bolagsskatten inte bör sänkas. Utskottet utgår från att verkningarna av det aviseradeförslaget kommer att belysas ingående innan regeringen tar ställning till detoch att synpunkter av den art som tas upp i motionerna därvid kommer att beaktas.Utskottet anser att ett ställningstagande från bör anstå i avvaktanpå regeringens kommande överväganden och avstyrker således motionerna i dessadelar. Som ett led i vissa åtgärder föratt förbättra skatteuppbörden genomfördes (prop. 1982/83:53, SkU11) nya regler för debitering av preliminär B-skatt. Skatten skall fr. o. m.1983 års taxering utgå med 120 i stället för av den slutliga skatten vidföregående års taxering, dvs. med hänsyn till skatten på inkomsterna två årföre det aktuella beskattningsåret. I motion 2434 av m. fl. (m) yrkas enåtergång till tidigare regler. Motionärerna anför bl. a. att företagarnasinkomster inte stigit i samma utsträckning för flertalet löntagare och attinkomsterna dessutom kommer att begränsas av nya pålagor. Därtill kommer attregeringen förutser en inflation på blott . Som framgår av vad utskottet anfört har de nyareglerna genomförts så sent som , och utskottet hade då att taställning till likartade invändningar som de nu framförda. Utskottet vidhållersin uppfattning att de nya reglerna i allmänhet kommer att leda till en bättreöverensstämmelse mellan den preliminära och den slutliga skatten. Det bör ocksåframhållas att den skattskyldige kan begära att preliminärskatten jämkas. Meddet anförda avstyrker utskottet motion 2434. Yrkande 12 i motion 2432 av OlaUllsten m. fl. (fp) innebär att den allmänna löneavgiften skall slopas i frågaom ungdomar som nyanställs fr. o. m. , att allt nyföretagandeskall befrias från den allmänna SkU1982/83:55 32 löneavgiften och alt ungdomar som startar en rörelsedessutom skall befrias från socialförsäkringsavgifter . Som stöd föryrkandena åberopar motionärerna arbetsmarknadspolitiska skäl och de pekar ocksåpå betydelsen för samhällsutvecklingen av att främja små och medelstoraföretag. Enligt utskottets uppfattning främjas sådana syften somligger till grund för motionen i allmänhet på ett bättre sätt genom direkt stödän genom lättnader i beskattningen. Därtill kommer att de föreslagna reglernakan vålla problem vid den praktiska tillämpningen. Utskottet finner inte någraskäl att tillstyrka de aktuella förslagen. Motionerna 2428 av m.fl. (c) och 2431 av m. fl. (c) yrkande 11 innehåller krav på attegenavgifterna för företagare skall reduceras med ett belopp som motsvarar 2 %av ett avgiftsunderlag på högst , dvs. Motionärernaåberopar att löntagarna erhållit ett schablonavdrag på . iinkomstslaget tjänst och menar att deras förslag skulle medföra liknandeeffekter för företagarna. Utskottet har i sitt betänkande 1982/83:35 vidbehandlingen av ett motsvarande yrkande anfört att företagarna enligt en avföretagsskatlekom-mittén skisserad modell för beskattningen i princip skullejämställas med löntagare. Utskottet har också erinrat om att s, c och fp isamband med överläggningarna rörande skattereformen uttalat att förutsättningarnaför ett skattefritt bottenbelopp för egenföretagare borde prövas. Utskottetavstyrkte emellertid motionen med hänvisning till företagsskatteberedningensarbete. Mot denna bakgrund finner utskottet inte nu skäl atttillstyrka.motionerna utan förutsätter att frågan prövas på sätt som förutsattsi ovannämnda överläggningar. I två partimorioner från denallmänna motionstiden, 1648 av m. fl. (fp) och 2141 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c), har yrkats sänkning av mervärdeskatten fr. o. m. den 1januari 1984 ttll , dvs. den nivå som gällde före den 1 januari 1983.1c-motionärernas motivering, som återfinns i motion 2140, sätts förslaget isamband med en återgång till de besparingar inom sjukförsäkringssystemet, pensionssystemetoch den kommunala barnomsorgen som rev upp . Ävenfp-motionärerna, som motiverar sitt yrkande i motion 1647, knyter an förslagettill besparingar inom dessa områden. Utskottet vill ttll att börja med konstatera att riksdagentidigare i vår avslagit yrkanden om en återgång till de besparingar inom vissaav de områden som rev upp (SfU 1982/83:17 och 18).