bet · G601SkU45 · 1982-12-31 00:00:00 — om värdering av bostadsförmån i jordbruk m. m. 1982/83:220 av () I motionen yrkas att hos regeringen begär enöversyn av procentsatserna och länsanvisningarna samttillämpningsföreskrifterna vid beräkning av bostadsförmån påjordbruksfastighet. 1982/83:433 av i (m) I motionen yrkas att uttalar att värderingen avfri bostad i både skatte- och arbetsgivaravgiftssammanhang skall utgå från"länsanvisningar" och där anges med två tal, utvisande intervalletmellan bostäder av hög resp. låg kvalitet. 1982/83:867 av m.fl. (c) I motionen yrkas 1. att hos regeringen begäratt den bostadspolitiska utredningen med förtur behandlar frågan ombeskattningen av jordbrukets bostäder, 2. att som sin meninguttalar att information bör ges dels de skattskyldiga, dels taxeringsnämndernaom ifrågavarande anvisningars karaktär av rekommendation och inte bindandeföreskrift, 3. att som sin meninguttalar att upplysningar om jämkning av bostadsförmånsvärden i attraktivafritidsbebyggelseområden motsvarande dem som utfärdats i och bör utfärdas också i andra län, 4. att som sin meninguttalar att sammanläggning av bostadsbyggnadsvärdena bör göras i alla fall därförmånsvärdet skall beräknas för två eller flera bostadsbyggnader vilkadisponeras av samme ägare eller brukare. 1982/83:1183 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen hemställerom förslag till sådan ändring i kommunalskattelagen att bostadsfastighet ijordbruk samt s. k. bostadsjordbruk i beskattningshänseende behandlas som annanvillafastighet. 1982/83:1184 av m. fl. (c) yrkandena 2 och3 I motionenyrkas bl. 2. att beslutar om skattskyldighet försubventionerat fritidshus först efter det att värdet överstiger , 1 1982/83. SkU1982/83:45 2 3. att fattar ettklarläggande beslut angående naturaförrnånsbe-skattningen av fritidshusanknutna till landsbygdsföretag. 1982/83:1713 av i m. fl. I motionen yrkas att beslutar som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts rörande värdering avbostadsförmåner av bostadshus på fastigheter som är taxerade somjordbruksfastighet. 1982/83:1725 av . (c) I motionen yrkas 1, att som sin mening uttalar att informationbör ges dels till de skattskyldiga, dels till taxeringsnämnderna om ifrågavarande anvisningars karaktär av rekommendation och inte bindande föreskrift, 2. att hos regeringen anhåller om översyn avfrågan om beskattning av jordbrukets fasligheter. Gällande bestämmelser m. m. Bostadsförmån i jordbruk Värdet av bostadsförmån skallenligt 42 § kommunalskattelagen (1928:370) - KL - med anvisningar beräknas medledning av i orten gällande hyrespris eller, om möjlighet saknas till sådanjämförelse, efter annan lämplig grund. Till ledning för värderingen utfärdarskattecheferna särskilda anvisningar som fastställs av (). I fråga om jordbruksfastighet har man vid värderingen ivarje enskilt fall tidigare utgått från bostadens storlek och standard. I enmotion vid /79 kritiserades RSV:s anvisningar om värderingen.Motionärerna anförde bl. a. att anvisningarna ledde till betydande orättvisormellan bostäder av olika standard. I sitt av godkända betänkande SkU1978/79:61 (s. 6) avstyrkte utskottet motionen och anförde följande. I anvisningarna framhålls alt deangivna värdena avser bostäder i normalt skick och att värdena bör jämkas uppåteller nedåt vid avvikelser härifrån, t. ex. om bostaden på grund av ålder ocheftersatt underhåll eller otidsenlig planlösning väsentligt avviker frånbostäder i allmänhet. Vidare bör framhållas att redan normalbeloppen tar hänsyntill bostadens standard i olika hänseenden. Utskottet vill emellertid intebestrida att de värderingar som sker med utgångspunkt i dessa anvisningar i detenskilda fallet kan te sig felaktiga. Enligt utskottets uppfattning bör RSVuppmärksamt följa den praktiska tillämpningen av reglerna och liksom hittillsvidta de justeringar av anvisningarna som kan anses motiverade. Någon åtgärdfrån sida i denna fråga kan emellertid inte anses motiverad, varförutskottet avstyrker motionen 1149. omarbetadesanvisningarna med verkan fr. o. m. taxering, så att man numera i regelutgår från taxeringsvärdet på bostadsbyggnaden. års taxering hardessa nya regler modifierats i vissa hänseenden. SkU1982/83:45 3 Länsanvisningarna taxering innehåller ihuvudsak följande. Värdet av hyresfri bostad för den som äger eller brukar enjordbruksfastighet skall i första hand beräknas med ledning av i ortengällande hyrespris. På orter utan egentlig hyresmarknad värderasbostadsförmånen i regel enligt en schablon till viss procent av den del avtaxeringsvärdet som belöper på bostadsbyggnaden. Förmånsvärdet avser bostad iinte uppvärmt skick men inkluderar eventuella avgifter för sophämtning,sotning, vatten och slam-tömning. Schablonen innebär alt förmånsvärdet tas upp till ettbelopp som motsvarar av den del av bostadsbyggnadsvärdet som inte överstiger100 , av den del av bostadsbyggnadsvärdet som överstiger 100 000 kr.men inte . och av den del av bostadsbyggnadsvärdet som överstiger200 . Förmånsvärdet avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Bostadsbyggnad kan vid fastighetstaxeringen ha upptagitstill en 50-procentig värdenivå (främst när flera bostadsbyggnader förekommer påjordbruksfastighet). Till grund för beräkning av förmånsvärde för sådanbostadsbyggnad läggs i sådana fall del dubbla värdet. Vad som är nytt i årets anvisningar är framför allt attdet nu klart framgår att det förmånsvärde som beräknas enligt schablonen kanjämkas om det av olika skäl framgår att värdet uppenbart är för högt. Om detframstår som uppenbart att ett procentberäknat förmånsvärde avsevärt ()avviker från vad som med hänsyn till omständigheterna kan anses skäligt, fårbostadsförmånsvärdet således enligt anvisningarna beräknas efter prövning i detenskilda fallet. När det gäller två eller flera bostadsbyggnader på sammafaslighet skulle vid taxering förmånsvärdet beräknas gemensamt församtliga byggnader efter det sammanlagda värdet. taxeringframhålls i anvisningarna att man i sådana fall kan jämka värdet på det sättatt förmånsvärdet beräknas för varje bostadsbyggnad för sig. Som schablonenkonstruerats kommer man då fram till ett väsentligt lägre värde. Redan vid taxering tog man i och in särskilda jämkningsregler i skattechefens meddelanden. Bakgrundenhärtill var bl. a. uppfattningen att värdenivån för jordbruk inom vissa områdeni detta län -framför allt inom attraktiva fritidsområden - var högre ännormalt, utan att den allmänna hyresnivån inom dessa områden stigit imotsvarande grad. Enligt skattechefens meddelanden kunde underlagssumman inomvissa angivna områden av detta skäl jämkas . Jämkningsregler gavsockså för uthyrda bostäder, för bostadsbyggnader som var avsevärt större ännormalt och för fastigheter med flera bostadsbyggnader. Frågan hur byggnaderna på en jordbruksfastighet harbehandlats vid fastighetstaxeringen har således - i motsats till tidigare -fått en grundläggande betydelse för värderingen av bostadsförmåner. 5 § andra stycket och 11 § andra stycket fastighelslaxeringslagen skall småhus. SkU1982/83:45 4 hyreshus och tomtmark för sådana byggnader som ligger ianslutning till lantbruksenhet med , betesmark ochskogsmark i princip ingå i lantbruksenheten endast om byggnaden ellerbyggnaderna behövs som bostad för ägare, arrendator eller anställd arbetskraft.Av föreskrifter och anvisningar framgår bl. a. att bostadsbyggnad skallvara belägen i omedelbar anslutning till lantbruksenhetens ägor. Om det på jordbruksfastighetenfinns åtminstone en bostadsbyggnad, som inte uppenbarligen uppförts förfritidsändamål, skall alltid en bostadsbyggnad anses ingå i lantbruksenheten. Ivissa fall kan två eller flera bostadsbyggnader ingå i lantbruksenheten. Enbostadsbyggnad som vid taxeringstillfället slår obebodd och som på grund avlantbrukets rationalisering inte längre erfordras (exempelvis en torpstuga)skall ingå i lantbruksenheten endast om den utgör den enda bostadsbyggnaden. Byggnader som inte ingår i jordbruket skall i principtaxeras såsom annan fastighet. Förmån i tjänsten av hyresbilligbostad och subventionerad semesterbostad utgör en typ av förmåner som enligtRSV:s anvisningar (RSV Dt 1981:30) skall beskattas endast om deras värdesammanlagt överstiger . för år räknat. Fri bostad eller frisemesterbostad skall däremot anses skattepliktiga oavsett värdet. För värderingen gäller såsom allmän regel att detskattepliktiga värdet i princip skall motsvara marknadsvärdet (ortens pris). Är det sannolikt att den skattskyldige inte skulle haskaffat sig vad som motsvarar förmånen om han själv skulle ha bestrittkostnaderna, skall värderingen av naturaförmånerna i allmänhet ske medutgångspunkt i den inbesparing i de personliga levnadskostnaderna som förmåneninneburit för förmånstagaren. I vad mån ett lägre värde än marknadsvärdet skallåsättas bedöms med hänsyn dels lill förmånens art och eventuella villkor som ärförknippade med förmånen, dels till förmånstagarens inkomst- och förmögenhetsförhållanden. Beträffande värdesättningen tillämpas i allmänhet vissaschablonmässiga grunder, bl. a. uppgifter om hyrorna i de allmännyttigabostadsföretagen, och uppgifter om det faktiska hyresläget på orten. När det gäller preliminärskatten skall RSV enligt 8 §uppbördslagen (1953:272) fastställa de värden som skall läggas till grund förskatteavdragen för preliminär A-skatt. Dessa värden, som således gäller endastför den preliminära skatten, tas upp till ett genomsnitt för riket och anges iskattetabellerna. är värdet för fri bostad om elt rum på minst 9 m-och med egen ingång, möblerat eller omöbleral och med uppvärmning, . Motsvarande värde för lägenhet om ett-tre rum och kök är 720, 1 040resp. För varje rum därutöver tillkommer . SkU1982/83:45 5 utfärdarliknande normer med stöd av 4 § andra stycket lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och 4 §lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter. I sin kungörelse RFFS:20 för arbetsgivaravgifter harvärdet av förmån av bostad om högst ett rum och kök tagits . För varje rum därutöver tillkommer . siffror skiljer sig frånriksskatteverkets framför allt däri att utgår från ettrum och kök. Värdet härav tas upp till ett belopp som motsvararriksskatteverkets värde för endast ett rum utan kök. Tilläggsbeloppenför större bostäder är också något lägre än i fråga om preliminärskatten. En översyn av bostadspolitiken harnyligen påbörjats enligt direktiv som utfärdats (dir. 1982:94). Översynen omfattar bl. a. vissa särskilt angivna bostadsskattefrågor,framför allt egnahemsbeskattningen och skattereglerna förbostadsrättsföreningar. Kommittén bör enligt direktiven vara oförhindrad attäven ta upp beskattningen av andra former av boende. Så t. ex. bör enligtbostadsministern olika frågor om beskattningen av jordbrukets bostäder prövaspå nytt. Traktamentsbeskattningssakkunniga (B 1978:02) har genomtilläggsdirektiv (dir. 1982:33) fått sitt uppdrag utvidgat till attavse en mer allmän översyn av beskattningen av naturaförmåner. Bakgrundenhärtill är den kritik i vissa avseenden som riktats mot denskattemässiga behandlingen av olika naturaförmåner för främst löntagare.Bortsett från några enstaka regler i skatteförfattningarna är denna skattefrågahuvudsakligen reglerad genom anvisningar som , , utfärdar(senast RSV Dt 1981:30). Tillämpningen av nuvarande regler har enligtdirektiven gett upphov till åtskilliga problem. Det är inte ovanligt att manförsöker utnyttja reglerna för att undgå eller få lindrigare skatt. Vidareförekommer betydande väderings- och kontrollsvårigheter. RSV har under hänvisningtill detta i en skrivelse till budgetdepartementet hemställtatt reglerna ses över av en parlamentariskt sammansatt utredning. Vidare harskatteutskottet (SkU 1981/82:60) framfört samma önskemål med anledning avmotionsyrkanden. Dåvarande departementschefen ansåg att de problemsom uppkommer vid beskattningen av naturaförmåner var av sådan omfattning attdet fanns anledning att tillmötesgå kraven på en närmare översyn av reglerna. SkU1982/83:45 6 Flertalet av de motioner somutskottet behandlar i detta betänkande berör frågan om beskattningen av förmånav bostad på jordbruksfastighet. I motion 220 av (), 867 avThorbjörn m. fl. (c), 1713 av i m.fl. (m) och 1725av m.fl. (c) kritiserar motionärerna de nya anvisningar somriksskatteverket fastställt och som bör tillämpas fr.o.m 1982 årstaxering. Enligt dessa anvisningar skall värdet av bostadsförmånen i regeluppskattas till en viss procent av byggnadsvärdet. Procentsatsen är 9 förvärden som understiger , 6 för värden mellan 100 000 och 200 000 kr.och 3 för överskjutande belopp. hade taxeringsvärdet inte någondirekt betydelse för värderingen, utan förmånsvärdet uppskattades med ledningav bostadens storlek och standard. Enhgt motionärernas uppfattning kan de nya reglerna ivissa fall leda till alltför höga värden, framför allt i fråga om fastighetermed flera bostadsbyggnader och byggnader med stora bostadsytor. Motionärernaframhåller också att fastighetstaxeringarna i viss utsträckning blivitfelaktiga, eftersom man i allmänhet inte haft anledning att lägga såstor vikt vid frågan om byggnadernas värde. Taxeringsnämnderna har dock i storutsträckning betraktat anvisningarna som bindande. Yrkandena i motionerna gårut på att frågan om värderingen av bostadsförmån på jordbruksfastighet skallutredas med förtur av bostadspolitiska utredningen och att i avvaktanhärpå skall uttala sig i vissa tolkningsfrågor. m.fl. (s) anser däremot att reglerna äralltför förmånliga och begär i motion 1183 förslag frän regeringen av innebördatt jordbrukarnas bostadsförmåner skall beskattas enligt en liknande schablonmetodsom för villaägare, dvs. att bostadsskattekommitténs förslag i betänkandet (SOU1976:11) Bostadsbeskattning II genomförs. Med anledning av vad som anförs i de förstnämndamotionerna vill utskottet framhålla att man med schabloner av det slag som nutillämpas har större förutsättningar än tidigare att tillgodose kraven på enbättre och mer likformig värdering av jordbrukarnas bostadsförmåner. Enligt vadutskottet inhämtat från har utgångspunkten för deuppskattningar som ligger till grund för utformningen av de nya schablonernavarit att som ett genomsnitt komma fram till ungefär samma värdenivå somtidigare. Enligt utskottets uppfattning saknas det tillräckliga skäl för attanta att den nya schablonen generellt sett leder till för höga värden.Utskottet vill också framhålla att en exakt värdering givetvis inte kan uppnås. Om schablonen i det enskilda fallet leder till ettoskäligt resultat, bör enligt utskottets uppfattning förmånsvärdet kunnajämkas. En mer allmän bedömning av förmånsvärdet torde också erfordras i frågaom fastigheter med flera byggnader eller stora bostadsytor. I detta sammanhangbör uppmärksammas att fastighetstaxeringen av olika skäl - såsom anförts bl. SkU1982/83:45 7 motion 867 - kan ha blivit felaktig. Av de anvisningar som har utfärdats för årets taxeringframgår också att värdena i vissa fall skall kunna jämkas. Enligt vad utskotteterfarit kommer RSV att i cirkulär till taxeringsnämnderna taxeringförtydliga möjligheterna till jämkning och bl. a. informera taxeringsnämndernaom att ifrågavarande anvisningar har karaktär av rekommendationer och inteutgör bindande föreskrifter. Syftet med motionerna torde därmed i väsentlig månvara tillgodosett. Med hänvisning härtill och till att samtiiga de frågor somtas upp i motionerna ingår i bostadspolitiska utredningens uppdrag avstyrkerutskottet motionerna 220, 867, 1183, 1713 och 1725. m. fl. (c) tar imotion 1184 upp vissa frågor om beskattning av fritidsbostäder. De nu aktuellayrkandena innebär att värdet av tjänsteförmån i form av subventioneratfritidshus skall beskattas endast om värdet överstiger . och attriksdagen skall klarlägga att en jordbrukare inte skall inkomstbeskattas förvärdet av att tillfälligt kunna utnyttja ett fritidshus som han uppfört föruthyrning på sin jordbruksfastighet. Syftet med motionen är att ökauthyrningen av fritidsbostäder. Byggnad som inte behövs för jordbruket - och hit höråtminstone i allmänhet fritidsbyggnader - skall enligtfaslighetstaxeringsreglerna i princip taxeras såsom annan fastighet. Dettainnebär att hyresintäkter, som inte överstiger . eller avtaxeringsvärdet, inte beskattas och att värdet av ägarens egen bostadsförmåningår i den s.k. villaschablonen. Om hyresintäkterna är större eller om husetvid fastighetstaxeringen trots allt har ansetts tillhöra jordbruket, skallägaren beskattas för samtliga intäkter efter avdrag för omkostnaderna. Omägaren har haft tillgång till fritidsbostaden för privat bruk skall han iprincip beskattas även för denna förmån. När det gäller jordbruksfastigheteringår värdet i den schablon som behandlats, och schablonen innehållersärskilda jämkningsregler för bostäder som hyrs ut. Såvitt utskottet kan bedömatorde de problem som kan uppkomma i fråga om fritidsbyggnader i jordbruk varatämligen begränsade. Förmån i tjänsten av hyresbillig semesterbostad ingår i engrupp av förmåner som beskattas endast om värdet överstiger . uppfattning kan de värderingsfrågor som aktualiseras i dessa fallorsaka vissa problem, och utskottet har inte något att erinra mot atthithörande frågor tas upp av traktamentsbeskattningssakkunniga (B 1978:02)eller av bostadspolitiska utredningen (Bo 1982:02) om utredningarna finner attdetta är motiverat. Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att nu taställning till frågan om en höjning av skattepliktsgränsen eller att förordasärskilda regler för semesterbostäder utan avstyrker motion 1184 yrkandena 2och 3. i (m)efterlyser i motion 433 mer konsekventa regler för värdering av bostadsförmånernär det gäller inkomstskatt och arbetsgivaravgifter. Han anser att värdena inomvissa ramar bör tas upp till ortens pris. SkU1982/83:45 8 När det gäller avdrag förpreliminär skatt skall värdet av bostadsförmån enhgt gällande regler tas uppefter vissa schabloner som är enhetliga för hela landet. Dessa schabloner tasin i preliminärskattetabellerna. Reglerna har utformats så attpreliminärskattereglerna skall vara så lätta som möjligt att tillämpa för allaarbetsgivare, oavsett var i landet den anställde är bosatt. Motsvarande skäl har lett till att arbetsgivaravgifternaockså beräknas enligt enhetliga schabloner. Dessa fastställs avriksförsäkringsverket och ligger något lägre än för preliminärskatten.Riksförsäkringsverket avser emellertid enligt vad utskottet erfarit att medverkan års inkomster anpassa sina förmånsvärden till dem som RSVredan har fastställt . I och för sig är det ett beaktansvärt önskemål att få merenhetliga regler. Motionärernas förslag skulle emellertid komplicerapreliminärskatten utan att några avgörande fördelar uppkommer. Med hänvisningtill de skäl som ligger till grund för utformningen av reglerna avstyrkerutskottet motion 433. 1. att riksdagenavslår motionerna 1982/83:220, 867, 1183, 1713 och 1725, 2. att riksdagenavslår motion 1982/83:1184 yrkande 2 och 3, 3. att riksdagenavslår motion 1982/83:433. Närvarande: (), () *,(), (), förste vice talmannen (), (). (), (), ()*, (), (), (), (), () och (). * Ej närvarande vid justeringen. mlnab/gotab 1983 75343