bet · G601FiU33 · 1982-12-31 00:00:00 — att med anledning av motion 1982/83:1670yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Generalplaner för decentralisering av statligaADB-system (), (c) och ()anser att dels den del av utskottets yttrandepä s. 6 som börjar med "Samtliga i" och slutar med "detanförda" bort ha följande lydelse: Utskottet har ovan ställt sig bakomförslaget i motion 1670 om generalplaner för vissa statliga ADB-system m. m. Enviktig del i detta arbete är att planerna inriktas och utformas med sikte på endecentraliserad struktur med ökat användarinflytande samt minskad byråkrati ochsårbarhet bl. I för socialförsäkringens ADB-system, RS-systemet, System Soch SLÖR. Den tekniska utvecklingen ger ökade möjligheter att välja endecentraliserad struktur. För att säkra att så sker finner utskottet det motiveratatt föreslå att ställa sig bakom vad i motion 1670 yrkande 1förordats. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande generalplaner fördecentralisering av stattiga ADB-system attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1670 yrkande 1. som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, FiU1982/83:33 12 Kartläggning av kostnaderna för olikaproduktionsfaktorer (), (c) och ()anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 6 som börjar med "Den i" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: Datateknikens användning iarbetslivet medför stora förändringar såväl vad gäller arbetets art ochinnehåll som organisation. Förändringarna pä arbetsmarknaden till följd avdatoriseringen skall ske under socialt acceptabla former. Det är i dettasammanhang viktigt att samhället har en beredskap för hur målsättningen omallas rätt till arbete skall kunna förverkligas. Som ett led i detta arbete bör en kartläggning avkostnadsutvecklingen för olika produktionsfaktorer göras. En sådan kartläggningbegärs i motion 1670 yrkande 3. nu anfört bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande kartläggning avkostnaderna för olika produktionsfaktorer attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1670 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Statskontorets rådgivning och upphandling avdatorsystem (), (c) och ()anser att dels den del av utskottets yttrandepä s. 7 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"utskottet inte" bort ha följande lydelse: I motion 510 anförs attdatatekniken är mitt uppe i en generationsväxling. En heltannorlunda ADB-strategi tillämpas nu än den som rådde när de befintliga storaadministrativa datasystemen beslöts. De stora centrala datasystemen är mängagånger inte längre de effektivaste och billigaste per prestation räknat. Avolika skäl har smådatorerna blivit allt vanligare. De är inte bara billigareoch mindre sårbara än de stora systemen, de har även stora sociala fördelar. Degör det dessutom möjligt att sprida kunskap, utbildning, ansvar och kreativtarbete till mycket större kretsar av arbetande än förut. Utskottet, som delar den uppfattning som kommit tilluttryck i motion 510, anser liksom motionärerna att statskontorets rådgivningoch upphandling av datorsystem bör inriktas på smådatorer. Regeringen bör vidtaätgärder så att FiU1982/83:33 13 denna inriktning av verksamheten kan förverkligas. Dettabör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande statskontorets rådgivning och upphandling av datorsystem attriksdagen med anledning av motion 1982/83:510 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Vissa centrala myndigheters uppgifter , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 7 som börjar med "I motiveringen" och slutar med"tillstyrka motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: I motiveringen till yrkande 2 imotion 859 anförs bl. a. att den administrativa utvecklingen saknar ensamordnande myndighet för alla samhällssektorer. Utskottet erinrar om attstatskontoret enligt sin instruktion har att verka för bl. a. administrativutveckling i den män uppgiften inte ankommer på annan myndighet. Utskottetfinner likväl att ett behov föreligger av en översyn av gällande ordning. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion 859 yrkande 2, vilketriksdagen som sin mening bör ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande vissa centrala myndighetersuppgifter attriksdagen med anledning av motion 1982/83:859 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. FiU1982/83:33 14 om datateknikens anpassning för handikappade har hemstälh omsocialutskottets yttrande över motion 1982/83:699 av () omdatateknikens anpassning för handikappade. I motionen anförs att utvecklingenav datatekniken kommer att medföra stora förändringar påde flesta samhällsområden. Mycket liten uppmärksamhet har emellertid ägnats åtden nya teknikens konsekvenser för handikappade. Den nya tekniken kräver kan utnyttja syn och hörsel m.m. Om den inte anpassas till handikappadesbehov ställs många utanför möjligheterna att utnyttja den. Frågan är nu på vemsvillkor utvecklingen av datatekniken skall ske. Om samhället förhåller sigpassivt till den nya teknikens utnyttjande för handikappade och andra utsattagrupper blir, enligt motionären, resultatet socialt förödande. Men med enmedveten satsning på att utnyttja den nya teknikens möjligheter påhandikappområdet kan man i stället uppnå avgörande förbättringar i mångahandikappades situation. För detta krävs åtgärder av många olika slag. Ettgrundkrav är, anser motionären, att handikappfrågorna integreras i praktiskttaget allt utredande och nydanande arbete inom datateknikens område. Arbetetmåste inriktas dels på att göra den nya teknikens utbud tillgängligt för olikahandikappgrupper och dels på att utveckla nya hjälpmedel för handikappade.Motionären begär att datadelegationen skall ges tilläggsdirektiv i enlighethärmed (yrkande 1) samt att statliga myndigheter som utnyttjar datateknik skallbeakta handikappades behov (yrkande 2). Den av motionären omnämnda datadelegationen (B 1980:03)har ett allmänt uppdrag att bevaka utvecklingen av datoriseringen och föreslååtgärder för att garantera en positiv utveckling av datoranvändningen isamhället. I direktiven till delegationen anges bl. a. att denna bör följa pågåendeutredningsarbete av olika slag och med utgångspunkt däri utarbeta förslag tillriktlinjer för datateknikens utveckling och användning i samhället.Delegationen bör vidare överväga i vilken form andra åtgärder bör sättas infrån statens sida för att trygga en positiv utveckling av datoranvändningen.Vidare anges i direktiven att delegationen bör ägna stor uppmärksamhet åt denökade användningen av ADB, telekommunikation och elektronik inom ohka områden,bl. a. offentlig förvaltning, och konsekvenserna därav. FiU1982/83:33 15 Större ADB-investeringar inom den statliga förvaltningenbör översiktligt granskas och utvärderas. Enligt socialutskottets mening är, såsom anförs imotionen, datadelegationen ett lämpligt organ för att bevaka att hänsyn tastill olika handikappgrupper vid den fortsatta utvecklingen av datatekniken.Det gäller både frågan om att handikappade och äldre måste ha samma möjlighetersom andra att få samhällsinformation m.m. och frågan om att utnyttjadatatekniken för att utveckla nya hjälpmedel. Att den nya tekniken inte fårutestänga vissa grupper är emellertid ett självklart krav från samhällets sidaoch det bör ligga inom ramen för datadelegationens allmänna uppgift att bevakasådana synpunkter. Ett klarläggande uttalande frän sida kanemellertid vara pä sin plats. När det gäller hjälpmedel m.m. vill utskottet erinra omatt datateknikens effekter för olika handikappgrupper f. n. utreds av den s. k.dataeffektutredningen (A 1978:05) i enlighet med vad som förutskickades i denav tidigare behandlade propositionen om en samordnad datapolitik(prop. 1981/82:123 bil. 4 s. 59-60). Utskottet har inhämtat att utredningen fn. arbetar med ett projekt rörande datoriseringens arbefslivseffekter förhandikappade. Projektet skall bl. a. belysa vissa sysselsättningsfrågor samtmöjligheten att utnyttja datatekniken som arbetshjälpmedel. arbete begränsar sig visserligentill frågor som sammanhänger med handikappades situation i arbetslivet. Dettaär emellertid en stor och viktig del av problemet med handikappadesmöjligheter att utnyttja den nya tekniken. Vidare kan resultatet av ettutvecklingsarbete avseende arbetslivet bli av värde även i andra sammanhang. Somexempel kan nämnas arbetshjälpmedel som även kan utnyttjas för privat brukeller för att ge en förbättrad samhällsservice till handikappade. I sammanhanget kan vidare nämnas att forskningsrådsnämndennyligen till regeringen överlämnat ett förslag till ett samlatforskningsprogram på dataområdet (Forskning om datateknikens användning, FRNRapport 82:16), vari förordas forskningsinsatser bl. a. kring individensförutsättningar, såsom människokroppens funktioner, psykologiska ochpsykosociala faktorer, kunskapshantering och kommunikation. Förslaget kommeratt remissbehandlas och beredas i samband med den forskningspolitiskaproposition som planeras . Sammanfattningsvis anser socialutskottet att det motbakgrund av redan pågående arbete pä området inte är påkallat mednågon vidare åtgärd från sida för att säkerställa att handikappadesönskemål och behov beaktas vid utvecklingen av datatekniken. Utskottet villockså framhålla vikten av att berörda myndigheter och kommittéer beaktar attinförandet av ny teknik självfallet inte får leda till försämradsamhällsservice och information till handikappade och äldre. Som framhålls imotionen bör tvärtom den nya tekniken rätt utnyttjad kunna innebära väsentligaförbättringar för många människor med olika funktionsnedsättningar. FiU 1982/83:33 16 Närvarande:Ingemar (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (vpk). minab/gotab 1983 75044