bet · G601UU20 · 1982-12-31 00:00:00 — UU 1982/83:20 42 Skillnaderna i återflöde är mycketstora mellan olika organisationer. Andelen svenskt återflöde är stor, ochstigande, från de organ vars verksamhet främst består av långivning. FörVärldsbanken och de regionala utvecklingsbankerna gäller detta såväl leveranserav varor som expertbistånd. Inom UNDP och , som huvudsakligenägnar sig åt tekniskt bistånd, är det svenska deltagandet i programmenfortfarande under genomsnittet för givarländerna. I sin anslagsframställning för /84 har SIDAredovisat en lång rad åtgärder som SIDA och andra myndigheter vidtagit i syfteatt öka inslaget av svenska varor och tjänster i både det bilaterala och detmultilaterala biståndet. Åtgärderna omfattar bl. a. olika former av samarbetemed , information och utbildning för såväl svensk biståndspersonalsom det svenska näringslivet, samarbete med , Överstyrelsen för ekonomisktförsvar samt ett förbättrat kontaktnät med de upphandlande myndigheterna imottagarländer och inom FN-systemet. Regeringen välkomnar de åtgärder som SIDA och andramyndigheter vidtagit och finner dem ligga väl i linje med regeringens strävanatt öka inslaget av svenska varor och tjänster i biståndet. bör detändamålsbestämda biståndet öka. i första hand på det obundna importstödetsbekostnad, vilket kommer att bidra till ett ökat återflöde. Det bundnaimportstödets volym bör ligga kvar på ungefär samma nivå som under innevarandebudgetår. Regeringen betonar att denna strävan att öka andelen svenska varoroch tjänster i biståndet aldrig får innebära att man gör avsteg frånbiståndspolitikens grundprinciper eller på andra sätt försämrar biståndetskvalitet. Återflöde är inte - och får heller inte bli - något biståndspolitisktmål. Även om vårt ekonomiska utbyte av en ökad andel svenskavaror och tjänster i biståndet trots allt är marginellt, kan ett utökat svensktengagemang i biståndets planering och genomförande framför allt leda till högreeffektivitet och bättre kontroll. Som nämnts bör en ökande del av det svenska biståndetinriktas på lantbruk och landsbygdsutveckling. För denna typ av projekt äråterflödet av naturliga skäl ganska litet. Detta får dock aldrig vara någotskäl till återhållsamhet med denna typ av bistånd. Det finns också skäl att i detta sammanhang erinra om attu-krediter och tekniskt samarbete, vilka redovisas under anslaget C 9., haravsevärt större betydelse för återflödet än en förändring av bindningsgradeninom gåvobiståndet. I dettasammanhang behandlar utskottet rnotion1982/83:378 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger till känna att u-landsbiståndet skall UU1982/83:20 43 prioritera varor och tjänster vilka ger arbetstillfälleninom och att dessa varor ges till de sämst lottade länderna. motion 1982/83:405 av i (fp), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående samarbete mellan seminstationen i ochSIDA. motion 1982/83:552 av (), vari hemställs attriksdagen sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett u-landsanpassat nyttoflygsystem för väglösa områden. mofion 1982/83:903 av Per Peterssonm. (m), yrkande 7, vari hemställs 7. att begär att regeringen vidtar åtgärder föralt öka återflödet av biståndet i enlighet med vad som anges i motionen. mofion 1982/83:1229 av m. fl. (m), varihemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omprövning av biståndsprojekt där svenska jordbruksprodukter motion 1982/83:1773 av JensEriksson och (), vari hemställs att begär att regeringen ger SIDA i uppdrag attinom ramen för den bundna u-hjälpen upprätta förslag till kontinuerligu-landshjälp i form av beredda sill- och strömmingsprodukter samt torkad fisk. mofion 1982/83:1780 av GötheKnutson och (), vari hemställs att måtte besluta begära hos regeringen omtilläggsdirektiv till livsmedelsutredningen med uppdrag att utreda frågan omökade svenska biståndsinsatser på livsmedelsområdet inom ramen för de medel somriksdagen ger åt det svenska biståndsprogrammet. Storleken av återflödet avgörs avflera olika omständigheter. Den varierar bl. a. med biståndstyp. Det äruppenbarligen lättare att uppnå ett påtagligt återflöde genom bistånd tillindustri- och anläggningsprojekt än till landsbygdsutveckling. Av detta skälger exempelvis u-krediter, tekniskt samarbete och bistånd till projekt inomområden där näringsliv är konkurrenskraftigt ett betydande återflöde.Erfarenheten har också visat att somliga mottagarländer är mer benägna att görasina beställningar i än andra. Graden av formell bindning av biståndet är endast en av defaktorer som påverkar återflödet. Ju mindre konkurrenskraft svenska varor ochtjänster UU1982/83:20 44 har i ett biståndssamarbete, desto högre bindningsgradskulle krävas för att uppnå ett visst önskat återflöde. Regeringen framhåller i propositionen att återflöde inteär något biståndspolitiskt mål. Det förhållandet att bistånd till lantbruk ochlandsbygdsutveckling ger ett ganska litet återflöde får inte vara något skältill återhållsamhet med denna typ av bistånd, heter det i propositionen. I motion 903, yrkande 7, föreslås att vidtaråtgärder för att öka återflödet i enlighet med vad som anges i motionen. I textenförordas bl. a. ett närmare samarbete med näringslivet, exempelvis genom attöverlåta hela biståndsprojekt på företag, minskning av det obundnaimportstödet, minskning av lokalkostnadstäckningen samt stöd i störreutsträckning åt projekt inom områden där svenskt näringsliv har särskilt godkunskap. Motionärerna nämner bl. a. energiförsörjning, vattenförsörjning,hälso- och sjukvård, skogsindustri som exempel på sådana områden. Utskottet behandlade yrkanden av ungefär samniainnebörd (UU 1981/82:20) och ställde sig därvid positivt till olika åtgärderför att öka återflödet, bl. a. genom bättre samverkan mellanbiståndsmyndigheterna och svenska företag. Utskottet pekade också påtillkomsten av nya biståndsformer, såsom , u-krediterna och dettekniska samarbetet som kunde förmodas bidra till ett ökat återflöde, även omde inte hade detta som sitt egentliga syfte. Självfallet ställer sig utskottet även nu bakom en strävanatt öka inslaget av svenska varor och tjänster i biståndet. Några av de förslagsom framförs i motionen ligger uppenbarligen också i linje med regeringensavsikter. Utskottet vill dock inte förorda en ökning av bindningsgraden sommetod att åstadkomma en väsentlig höjning av återflödet. finner utskottet det angeläget att erinra om attökat återflöde inte får betraktas som ett mål i sig. Det bör framför allt intebli så att biståndsformerna och biståndets innehåll i förväg anpassas efterutsikterna till återflöde. När emellertid de svenska biståndsmyndigheterna meden mottagande part från biståndspolitiska utgångspunkter nått enighet om ettprojekt eller program, bör det inte föreligga hinder fören strävan att utnyttjadet svenska resursutbudet. Så sker uppenbarligen redan, bl. a. med hjälp av ettnära samarbete mellan SIDA och det svenska näringslivet. Med hänsyn till vad som anförts om återflöde ipropositionen och av, utskottet finns f. n. inte anledning att av regeringenbegära nya åtgärder för att främja återflödet. Yrkande 7 i motion 903 avstyrksdärför. Tre motioner tar sikte på en ökning av livsmedelsbiståndeti det svenska utvecklingssamarbetet. I motion 1229 föreslås att en del av detsvenska livsmedelsöverskottet bör utnyttjas för leverans av skummjölkspulveroch smörolja till av SIDA eller i nordiskt samarbete uppförda mejerier iu-länderna, och där blandas till mjölk. I motion 1773 förordas att bereddasill- och strömmingsprodukter samt torkad fisk skall ingå i det bundnabiståndet och i motion 1780 att den pågående livsmedelsutredningen skall få UU1982/83:20 45 tilläggsdirektiv att utreda frågan om ökat svensktlivsmedelsbistånd. Utskottet hade under förra anledning attrelativt utförligt behandla det svenska livsmedelsbiståndet och möjligheternatill ökade leveranser av svenska livsmedelsprodukter (UU 1981/82:20). Därvidkonstaterade utskottet bl. a. att det av olika skäl - kostvanor,lagringsproblem, transportkostnader, den ofta höga svenska prisnivån - visatsig vanskligt att i livsmedelsbiståndet använda andra stapelvaror än spannmåloch olja. Av dessa produkter har emellertid ganska omfattandebiståndsleveranser, särskilt till Världslivsmedelsprogrammet och tillinternationella katastrofinsatser. De bedömningar utskottet gjorde är giltiga äveni år. Det hindrar inte att exempelvis i katastrofsituationer andra produkter ände som dominerat livsmedelsbistånd kan komma i fråga. SIDAuppmärksammar fortlöpande dessa frågor. Avgörande måste emellertid vara mottagarländernasniöjligheter att få fullgod användning för vårt livsmedelsbistånd, inteSveriges behov av att fä avsättning för ett överskott. a. dessa skälfinns det enligt utskottets mening inte anledning för livsmedelsutredningenatt behandla frågan om livsmedelsbistånd till . Utskottet avstyrker med hänvisning till det anfördamotionerna 1229,1773 och 1780. Bindning av svenskt bistånd till vissa produkteraktualiseras i ytterligare tre motioner. I motion 405 förordas att överskottsproduktionenav svenska spermier från nötkreatur genom ett samarbete mellan SIDA ochseminstationen i bör kunna ingå i utvecklingssamarbetet, i motion 552att ett visst svenskt flygplanssystem skall offereras mottagarländerna och imotion 378 att cement och andra varor som särskilt kan främja svensksysselsättning skall prioriteras i biståndet. Vilka svenska varor och tjänster som skall kunna ingå iett biståndssamarbete prövas i varje enskilt fall av den mottagande parten ochde svenska biståndsmyndigheterna med utgångspunkt i gällande biståndspolitiskaprinciper. En av dessa principer är atl mottagarens behov bör vara styrandeför valet av biståndets innehåll. Utskottet anser sig för sin del inte haanledning att göra någon närmare bedömning av dessa tre förslag. Motionerna378, 405 och 552 avstyrks därför. 4.2 Samarbete med enskilda länder Propositionen (s. 62-66) För /84 föreslårregeringen bidrag till bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA. somtillsammans uppgår till 3 799,6 milj. kr. Denna ökning på 120 milj. kr.möjliggörs genom att 130 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel /82 tas i anspråk under UU1982/83:20 46 Genom denna ökning, och enomfördelning av medel från övriga anslagsposter under C 2, har programländernasmedelsramar kunnat vidmakthållas och även öka något i förhållande till dettotala biståndet genom SIDA under innevarande budgetår. Regeringen kommer senare att föreslå ökade anslag även förtekniskt samarbete och u-krediter genom BITS inom ramen för det nya anslaget C9. Om dessa medel inräknas uppgår det totala bilaterala biståndet genom SIDAoch BITS till av den totala biståndsramen. Avvecklingen av det långsiktiga utvecklingssamarbetet medPakistan kommer att fullföljas, varvid biståndet genom SIDA ersätts av teknisktsamarbete genom BITS. Utvecklingssamarbetet med och börplaneras enligt samma långsiktiga principer som gäller för programländerna iövrigt. Därutöver förutses f. n. inga förändringar i kretsen av programländer. Biståndets ämnesfördelning och inriktning har behandlats iett tidigare avsnitt. Regeringen har därvid föreslagit att ökad tonvikt ges åtdet direkta utvecklingssamarbetet med programländerna och att vissaförändringar och nedskärningar genomförs beträffande det icke landprogrammeradebiståndet. Medelsramarna för samarbetet med mottagarländerna bör ses som ettuttryck för en strävan att bibehålla en i huvudsak oförändrad aktivitetsnivå,som behoven och möjligheterna att nå målen för samarbetet beaktas.Stor vikt måste fästas vid mottagarlandets möjligheter att tillgodogöra sigbiståndet. Vid bedömning av mottagningskapaciteten bör hänsyn tastill förekomsten av outnyttjade biständsmedel från föregående och löpandebudgetår, men också fill en rad andra faktorer som samarbetslandets planeringoch egna resurser för genomförande av biståndsprogram. Regeringen har funnitdetta naturligt främst med tanke på att utvecklingssamarbetet med de flestamottagarländerna är långsiktigt. Medelsramar, som är avpassade eftersamarbetsländernas mottagningskapacitet, bidrar också till att medlen användspå ett sätt som motsvarar kraven på ökad effektivitet i biståndsgiv-ningen. Meddenna utgångspunkt kan medelsramarnas utveckling för de enskildasamarbetsländerna utfalla olika under skilda budgetår utan att det behöver varaett uttryck för förändringar i vilja att samarbeta med det ena eller andralandet. Förslagen till medelsramar för mottagarländer och andraändamål framgår av nedanstående tabell: UU 1982/83:20 Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren1982/83-1983/84 (milj. Humanitärt bistånd i söd- Totalt övriga anslagspos ter 1082,7 1227 999,6 - 83,1 Totalt bilateralt utveck lingssamarbete genom SIDA 3 677,7 4 ,6" +121,9 ' inrymmer även den anslagspost som under1982/83 benämndes Miljö- ochmarkvård samt energi. - Varav130 milj. kr. tas i anspråk av ointecknade reservationsmedel efter budgetåret 1982/83. * Tekniskt samarbete och u-krediter, som /83 benämndes Bredare samarbeterespektive Särskilt förmånlig kreditgivning till u-land. om totalt2,1 milj. kr. under anslagsposten Särskilda program har överförts till ett nytt anslag, C9 Övriga u-landspolitiska insatser m. m. " Avdenna summa utgörs 3 669,6 milj. kr. av det föreslagna anslaget C 2 /84 av ointecknade reservationsmedel enligt not 2 ovan. UU1982/83:20 48 Beträffande , ,, , , och finner regeringen att lägremedelsramar än de av SIDA föreslagna är tillräckliga för att genomföra pågåendeoch planerade program under /84. Den svåra försörjningssituationen i motiveraren fortsatt ökning av det svenska stödet som kraven påbiståndspersonalens säkerhet och effektivitet upprätthålls. Som en tillfälligåtgärd kan omfördelningar av medel från projektbistånd till importstöd kommaatt övervägas. Försörjningsläget och säkerhetssituationen i harallvarligt försämrats , då den sydafrikanska aggressionenoch subver-sionen mot landet trappades upp. Regeringen finner det därförangeläget att hålla beredskap för vissa extra insatser i utöver denföreslagna landramen. Den svåra ekonomiska situationen i gör ett fortsattstarkt biståndsengagemang från svensk sida angeläget. Biståndet bör i högregrad inriktas på en konsolidering och upprustning av befintliga projekt. Endasti undantagsfall bör nya projekt inledas. Den ekonomiska krisen i landet kanockså göra det angeläget att i ökad utsträckning omfördela medel frånprojektbistånd till importstöd för att få fram nödvändiga leveranser avreservdels- och underhållsutrustning och råvaror. Det bör betonas att en sådanförändring av biståndets inriktning endast får bli tillfällig. Den kanemellertid även komma att bli aktuell i andra mottagarländer. I dessasammanhang bör tillfälliga svenska insatser i form av bundet importstöd ocksåkunna komma i fråga. De bör emellertid genomföras i nära samråd med andragivare. Höjningarna av medelsramarna för £f/o/)/e«, ,, Sri Länka, , och följer SIDA:s förslag. Den relativt sett kraftiga ökningen av medelsramen för SriLänka beror på det sexåriga insatsavtal om stöd till vattenkraftverket Kotmale,som ingicks i enlighet med beslut (prop. 1981/82:215, UU1981/82:28, rskr 1981/82:416). Detta insatsavtal innebär att stödet tillKotmale-projektet under /83-1987/88 uppgår till totalt 1 088milj. kr., varav 190 milj. kr. avser /84. Med hänsyn till den stora reservationen på harregeringen funnit den av SIDA föreslagna höjningen tillräcklig. När det gäller , , ochNicaragua föreslås högre medelsramar än dem som upptagits i SIDA:s förslag.Höjningarna är avsedda att ge utrymme för utvecklingssamarbete i huvudsakligenoförändrad omfattning. I fråga om och har ländernasbiståndsbehov i förening med hög kapacitet att ta emot och tillgodogöra sig "biståndbeaktats. I fråga om , och anserregeringen oförändrade medelsramar vara tillräckliga för att genomförapågående och planerade program. UU1982/83:20 49 Beträffande sker sedan någraår tillbaka en gradvis ökning av det ändamålsbestämda biståndet med särskildinriktning på fattiga grupper. Genomförandet har emellertid fördröjts ochutbetalningarna försenats. har nya långsiktiga stora projekt inomvattenförsörjning och skogsbruk inletts eller skall inledas underinnevarande år. Därför fanns vid innevarande budgetårs ingång betydandeoutnyttjade medel. Regeringen anser därför att medelsramen kan hållas påoförändrad nivå under /84. Regeringen finner det dock motiveratatt u-krediter i större omfattning än vad som skett under innevarande budgetåranvänds i utvecklingssamarbetet med . Särskilt lämpade för sådanu-kreditgivning är projekt inom energisektorn. Utskottetbehandlar i detta sammanhang motion1982/83:722 av m. fl. (vpk), vari föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder förutökade förbindelser med i enlighet med vad som anförs i motionen. motion 1982/83:723 av m.fl. (vpk), yrkande 1,vari hemställs 1. att hos regeringenhemställer om åtgärder för att kanalisera hjälpen till direkt in ilandet och att det sker en avveckling av den svenska hjälpinsatsen viaThailand. motion 1982/83:899 av m. fl. (vpk), varihemställs att hos regeringen hemställer att PDRY(Demokratiska ) upptas som programland förutvecklingsbistånd. motion 1982/83:903 av Per m. fl. (m),delyrkandena 10 a-10 c, vari hemställs 10 a) att bibehåller landramarna på oförändradnivå i förhållande till /83 för , , ,, , , och , 10 b) att minskar propositionens förslag tilllandramar för till 400 milj. kr., för till 300 milj. kr., förVietnam till 125 milj. kr. och för till 80 milj. 10 c) att tillstyrker propositionens förslagtill landramar för , , , , Sri Länka ochSwaziland. motion 1982/83:905 av m.fl. (vpk), varihemställs att hos regeringen hemställer om åtgärder förutökade och närmare kontakter med . 4 1982/83. UU1982/83:20 50 motion 1982/83:1774 av m. fl. (c),yrkande 18, vari hemställs 18. att i förhållande till regeringens förslagsänker biståndet för med 25 milj. kr. till 50 milj. kr. och för Vietnammed 45 milj. kr. till 320 milj. kr. motion 1982/83:1786 av m. fl. (vpk), yrkandena4-15, vari hemställs 4. att riksdagenbeslutar att biståndet till höjs till 110 milj. 5. att riksdagenbeslutar att biståndet till höjs till 110 milj. 6. att biståndettill höjs till 65 milj. 7. att biståndettill Mogambique höjs till 260 milj. 8. att biståndettill höjs till 85 milj. 9. att riksdagenbeslutar att biståndet till höjs till 420 milj. 10. att beslutar att Cubaupptas som programland och beviljas bistånd med 60 milj. 11. att beslutar attDemokratiska upptas som programland och beviljas bistånd med 20 milj.kr., 12. att beslutar att FolkrepublikenKampuchea beviljas bistånd med 10 milj. 13. att beslutar att Grenadabeviljas bistånd med 2 milj. 14. att riksdagenbeslutar att biståndet till sänks till 125 milj. 15. att riksdagenbeslutar att biståndet till Sri Länka sänks till 200 milj. kr. motion 1982/83:1787 av m. fl. (vpk), variföreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder föratt utveckla ekonomiska, handelspolitiska och kulturella förbindelsermed och . motion 1982/83:1788 av m. fl. (vpk), varihemställs 1. att uttalar att kontakter ochsamarbete med bör utvecklas särskilt vad avser handels- och kulturutbyte, 2. att beslutar att på nytt tas uppsom programland för svenskt bistånd. motion 1982/83:2167 av m. fl. (fp), yrkande 3,vari hemställs 3. att godkänner de förslag tillmedelsramar som redovisas i denna motion (vilket innebär att landramen till höjs till 345 milj. kr., att landramen till höjs till 135 milj. kr., att landramen till sänks till 345 milj. kr., att landramen till höjs till 180 milj. kr. ochatt landramen till höjs till 130 milj. UU1982/83:20 51 I propositionen och dess bilaga 2redogörs närmare för utvecklingssamarbetet med enskilda programländer, liksomför den ekonomiska och sociala situationen i dessa. Av tabellen på s. 47framgår programländernas medelsramar för innevarande budgetår, liksom SlDA:sresp. regeringens förslag till medelsramar för /84. Det mycket ansträngda budgetläget har nödvändiggjort eningående prövning även av biståndsanslagen. Inom ramen för denna återhållsamhetinnebär propositionens förslag till bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDAlikväl att ökad tonvikt ges åt det direkta utvecklingssamarbetet medprogramländerna som vissa förändringar och nedskärningar genomförsbeträffande det icke landprogrammerade biståndet. De nu föreslagnamedelsramarna bör enligt propositionen ses som ett uttryck för en strävan attbibehålla en i huvudsak oförändrad aktivitetsnivå. Stor vikt skall fästas vidmottagarlandets möjligheter att tillgodogöra sig biståndet. För flertalet programländer innebär regeringens förslagmåttliga höjningar av medelsramarna. Dessa torde nu huvudsakligen få inriktaspå ett bibehållande och en konsolidering av redan existerande och pågåendebistådsprojekt, snarare än på en utbyggnad av dessa eller på nya investeringar.Utskottet anser att budgetläget motiverar en sådan begränsning i de svenskabilaterala biståndsinsatserna. Utskottet behandlar härefter kortfattat de motionsyrkandensom föreligger beträffande biståndet till några av våra huvudmottagarländer.Regeringens förslag till landram anges inom parentes vid resp. land. 1 motion903 föreslås att landramen för minskas till 80 milj. kr. I motion1786 föreslås att biståndet till höjs till 110 milj. kr. Utskottet tillstyrker propositionens förslag om landramför . Utskottet avstyrker följaktligen delyrkande 10 b) i motion 903, vadgäller en minskning av landramen för , liksom yrkande 4 i motion 1786. I motion 722 föreslås att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för utökade förbindelser med ienlighet med vad som anförs i motionen (bistånd, handel, ekonomi, kultur). 1 motion 903 föreslås att landramen för bibehållspå oförändrad nivå (85 milj. I motion1786 föreslås att biståndet till höjs till 110 milj. kr. Utskottet tillstyrker propositionens förslag om landramför och avstyrker följaktligen delyrkande 10 a) i motion 903, vadgäller oförändrad landram för , liksom yrkande 5 i motion 1786. UU1982/83:20 52 Förbindelserna mellan ochEtiopien går, som påpekas i motion 722, långt tillbaka i tiden. harsedan länge erhållit stöd och bistånd på olika områden från . Utöver detutvecklingssamarbete som sker inom landramen kanaliseras ekonomiskt stödockså på annat sätt. T. ex. utbetalades för insatser genom enskildaorganisationer under /82 3,5 milj. kr. Därutöver har Räddabarnen beviljats 10,1 milj. kr. för att bygga hälsokliniker i . TillSvenska röda korset anvisades 5,5 milj. kr. för stöd åt Etiopiskaröda korsets beredskapslager. SAREC slöt ett tvåårigt avtal om forskningssamarbetemed den etiopiska . Avtalet omfattar bl. a. hälsovård,energi- och botanisk forskning och registrering av jordbävningar. Avtaletomfattar totalt 10,2 milj. kr. erhåller också vid behov katastrofbistånd.Sålunda utanordnades 5 milj. kr. med anledning av den torka som drabbatstora delar av landet. Förbindelser på en rad andra områden, t. ex. när detgäller handel och kultur, växer emellertid fram snarare till följd av naturligaförutsättningar eller genom olika organisationers och gruppers initiativ ängenom regerings-eller riksdagsbeslut. Utskottet anser därför att yrkandet imotion 722 inte behöver föranleda någon särskilda åtgärd, varför detavstyrks. I motion 903 föreslås att landramen för minskastill 300 milj. kr. I motion2167 föreslås att landramen för höjs till 345 milj. kr. Utskottet finner, i likhet med regeringen, att underrådande omständigheter medelsramen kan hållas på oförändrad nivå under budgetåret1983/84 och tillstyrker därmed propositionens förslag. Utskottet avstyrkerföljaktligen delyrkande 10 b) i motion 903, vad gäller minskning av landramenför , liksom yrkande 3 i motion 2167, i vad avser . I motion 903 fillstyrks propositionens förslag tilllandram för . I motion1786 föreslås att biståndet till sänks till 125 milj. kr. I motion2167 föreslås att landramen för höjs till 135 milj. kr. Utskottet fillstyrker propositionens förslag om landramför .