bet · G601CU26 · 1982-12-31 00:00:00 — om bostadsbyggandets finansiering m. m. Utskottet behandlar i detta betänkande motionerna 1982/83: 360 av m. fl. (m) vari såvitt nu är i frågahemställs (6) att som sin mening ger regeringen till känna vad som imofionen anförts om en omläggning av energisparlånesystemet, 7557 av m. fl. (m) vari såvitt nu är i frågahemställs (3) att hos regeringen begär att åtgärder vidtas så attnödvändigt utrymme på kreditmarknaden står till förfogande förenergihushållningsåtgärder, 7567 av och (båda s) vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i denna motion anförts om ytterligare övervägandenavseende finansieringen av bostadsbyggandet, 1632 av m. fl. (c) vari såvitt nu är ifråga hemställs (6) att beslutar som sin mening ge regeringen fill känna att bostadskommittén i sitt arbete bör beakta vad som i motionen anförts om ---- finansiering av bostadslån och ett statligt garantisystem samt överfö rande till kommunerna av besluten i bostadslåneärenden, (återstoden av yrkande 6 har utskottet behandlat i sitt betänkande CU 1982/83:22 om anslag fill bostadsförsörjningen m. 2146 av m. (c) vari såvitt nu är i fråga - med hänvisning fill motion 1982/83:2140 -hemställs (1) att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om finansiering av bostadslån, ett enhetligt lånsamt att statligt lån ersätts av statlig garanti. 2 Uppgifter i anslutning till motionerna m.,m. Sammanfattningsvis kanbostadsfinansieringssystemet beskrivas på följande sätt. Bostadsbyggandet finansieras i allt väsentligt genombyggnadskrediter och genom långfristiga lån när fastighetenfärdigställts. Den långfristiga långivningen sker genom avlyft avbyggnadskrediterna dels i 1 1982/83. CU1982/83:26 2 huvudsak till bostadsinstituten - stadshypoteksinstitution.Sparbankernas Inteckningsaktiebolag () och Svensk Bostadsfinansiering ABBOFAB - dels till bostadsverket. Instituten och staten är för sin långfristigaupplåning beroende av kapitalmarknaden. Bostadsinstitutens upplåning på den prioriterade sektornsker mot bostadsobligationer. Obligationerna placeras i huvudsak på denorganiserade kapitalmarknaden, dvs. hos allmänna pensionsfonden, försäkringsbolagenoch bankerna. emitterade bostadsinstituten obligationer till ett värdeav ca 14 200 milj .kr. Medel för utbetalning av de statliga lånen erhålls genomatt beslutar om anslag på statsbudgeten. Under budgetåret1982/83 har beslutat anvisa ca 7 500 milj. kr. i lån tillbostadsbyggandet m. m. samt till vissa energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet. 2.2 Överväganden om ändringar ibostadsfinansieringssystemet m. m. Frågan ombostadsfinansieringssystemet har behandlats av riksdagenoch i olika utredningar. Den senaste genomgången av frågan i gjordesår 1979 med anledning av proposition 1978/79:165 om den svenskakapitalmarknaden. I propositionen anfördes att det nuvarandefinanseringssystemet fungerat relativt väl och att argumentet för en övergångtill s. k. statlig totalfinansiering därmed bortfallit. Utskottets majoritet (m, c, fp) anförde att några direktavinster totalt sett av att övergå till en statlig totalfinansiering avbostadsbyggandet inte torde föreligga. Det kunde emellertid inte uteslutas attvissa rationaliseringar i administrationen av bostadsfinansieringssystemetskulle kunna genomföras. Denna fråga borde enligt utskottets mening ses över.Utskottsmajoriteten föreslog att som sin mening skulle ge regeringendetta till känna. Reservanter (s) i finansutskottet anslöt sig till vadcivilutskottets majoritet (s, c) i ett yttrande (CU 1979/80: ly) anfört om atthos regeringen begära administrativa och organisatoriska överväganden i syfteatt nå fram till en alternativ lösning med totalfinansiering avbostadsbyggandet. Något uttalande som band de institutionella formerna frånriksdagens sida borde enligt reservanterna inte göras. beslöt ienlighet med vad finansutskottets majoritet förordat. Den av begärda översynen gjordes av en särskilttillkallad utredare som avgav betänkandet (SOU 1981:104)Statliga lån eller kreditgarantier. Administration av bostadslångivningen.Utredarens uppgift var att undersöka förutsättningarna för och möjligheternatill att föra över de statliga bostadslånen till bostadsinstituten. Härigenomskulle de statliga lånen lyftas bort från statsbudgeten. Belastningen påstatsbudgeten skulle minska men å andra sidan måste, enligt utredningens direktiv,ett lika stort utrymme garanteras på den prioriterade kreditmarknaden. Ursamhällsekonomisk synpunkt spelade det enligt utredarens uppfattning inte CU1982/83:26 3 någon större roll om finansieringen skedde genom upplåningmot bostadsobligationer och statspapper eller enbart genom upplåning motbostadsobligationer. Det senare sättet att finansiera bostadsbyggandet innebäremellertid en minskning av budgetunderskottet och underlättar likviditetsstyrningeni ekonomin. Utredaren fann sammantaget att nackdelarna med ettkreditgarantisystem, främst från de administrativa utgångspunkter utredarenhade att lägga till grund för sin bedömning, var större än fördelarna med ettsådant system. Vissa remissinstanser delade utredningsmannens bedömningar att ettkreditgarantisystem inte borde införas medan andra ansåg att kommitténsförslag borde kompletteras. Vissa remissinstanser stödde tanken på ettkreditgarantisystem. Med anledning av motioner om bostadsbyggandetsfinansiering upplyste civilutskottet (CU 1981/82:25) att utskotteterfarit att inom regeringens kansli åtgärder vidtagits för att genomkomplettering ytterligare pröva frågan om finansiering av bostadsbyggandet. I årets budgetproposition (bil. 13 s. 21) anförbostadsministern att frågan om finansieringen av de statliga lånen enligt hansmening bör övervägas från delvis nya utgångspunkter än de bostadslånekommitténredovisat. Delegationen för bostadsfinansiering anges komma att utarbetaunderlag för sådana ställningstaganden. I finansutskottets betänkande 1982/83:30 om riktlinjer förden ekonomiska politiken behandlas motionen 1982/83:2140 (c). I motionenredovisas alternativ till regeringens budgetförslag. a.föreslås att bostadslånen skall finansieras utanför statsbudgeten. Utskottetsmajoritet (s) tar inte särskilt upp detta förslag men avvisar inriktningen avmotionsförslagen. I en reservation (c) till betänkandet anförs att ettrationellare system för bostadsbyggandets finansiering är att nuvarandebottenlån och bostadslån sammanförs till ett lån och att det naturliga då äratt utöka bostadsinstitutens utlåning till att omfatta även den del som i dagär ett särskilt statligt lån. I en reservation (fp) till samma betänkande anförs attstatsbudgeten bör avlastas bostadslånefinansiering, som således bör flyttasbort från statsbudgeten. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottsmajoritetens förslag. I detta betänkande behandlarutskottet fem motionsyrkanden om bostadsbyggandets finansiering och omorganisationen m. m. av den långivning till bostadsbyggandet m. m. som f. n.administreras av bostadsverket. 1 samtliga motionsyrkanden berörs frågan om attfinansiera den nu statliga bostadslångivningen utanför statsbudgeten, dock attde båda motionsyrkandena från CU1982/83:26 4 moderata samlingspartiet begränsats till att gälla endastbostadslån till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. medan icenterpartiets partimotion 1632 föreslås ett tillkännagivande tillregeringen om att bostadskommittén i sitt arbete bör beakta vad i motionenanförts om bl. a. finansiering av bostadslån. Även i motion 1567 (s) berörsfrågan om en finansiering av bostadsbyggandet utanför statsbudgeten. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena i dennadel erinra om att bostadsministern i årets budgetproposition (bil. 13 s. 21)upplyst att frågan om finansieringen av de statliga lånen kommer att övervägasav delegationen för bostadsfinansiering. Enligt vad utskottet sedermera erfaritkommer i detta sammanhang även att undersökas möjligheterna till att finansierabostadslånen utanför statsbudgeten. Dessa överväganden innebär sålunda attsyftet med de ovan refererade motionerna såvitt nu är i fråga får ansestillgodosett utan någon uttryckliga begäran. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet därför bifall till motionerna 360 (m) yrkande 6, 1557 (m)yrkande 3, 1567 (s), 1632 (c) yrkande 6 och 2146 (c) yrkande 1 såvitt imotionsyrkandena behandlas frågan om finansieringen av bostadsbyggandet. I motionerna tas upp även frågan om hur administrationenm. m. av statens stöd till bostadsbyggandet bör utformas om en finansieringutanför statsbudgeten genomförs. Härvid anförs i motion 1567 (s) attlänsbostadsnämndernas decentraliserade kapacitet bör kunna utnyttjas i stortsett i samma omfattning som f. n. om upplåning m. m. förs över till ett förändamålet särskilt tillskapat institut. I de båda motionerna från anförs attnuvarande uppdelning i bottenlån och statliga lån bör kunna sammanföras tillett lån och att bostadsinstitutens utlåning utökas till att omfatta även dendel som är ett statligt lån. Vissa mindre lån bör enligt motionärernasuppfattning kunna lämnas av respektive bank på orten och i så fall utgöra endel av bankens ansvar för den prioriterade bostadsfinansieringen. Statensansvar för finanseringen ändras inte genom detta; endast formen ändras, frånatt lämna ut ett lån till att teckna borgen eller utfärda garanti förmotsvarande belopp. Vidare anför motionärerna att handläggningen avbostadslåneärendena bör flyttas från länsbostadsnämnderna till kommunerna. Ipartimotion 1632 (c) föreslås begära att bostadskommittén i sittarbete beaktar vad som ovan refererats om ett statligt garantisystem samtöverförande till kommunerna av besluten i bostadslåneärendena. Som nämnts berör båda motionerna från moderatasamlingspartiet lån till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m.Beträffande organisationen av den förordade långivningen anförs endast attkreditinstituten får förutsättas besitta den nödvändigakreditbedömningskompetensen. Vad rör utformningen av administrationen m. m. om enfinansiering av bostadslångivningen utanför statsbudgeten genomförs villutskottet anföra följande. Frågan om administrationen av bostadslångivningenhar, som CU1982/83:26 5 framgått ovan, övervägts . Engenomgång gjordes av bostadslånekommittén . Kommittén hade att undersökaförutsättningarna för och möjligheten till ett statligt kreditgarantisystem ihuvudsak utformat i enlighet med vad som förordats i de båda motionerna fråncenterpartiet. Kommittén avvisade emellertid ett sådant system. a. anfördesatt bottenlångivningen och den statliga långivningen i sina huvuddrag är mycketolika. Den statliga långivningen är till sin karaktär mera komplex. Vidareanfördes att den kompetens som bostadsverket förvärvat i fråga omlångivningen liksom om de problem som kan inträffa under förvaltningsskedet ären mycket värdefull tillgång inte minst för låntagarna. Slutligen bör erinrasom kommitténs uppfattning att det såväl principiellt som praktiskt måste varamindre komplikationer förenade med att ändra regelsystemet förbostadslångivningen om detta administreras av bostadsverket än av privatabostadsinstitut. Vidare bör nämnas att staten i ett kreditgarantisystem gårmiste om betydande intäkter medan minskningen av statens kostnader kanbetraktas som små vid en jämförelse. Vad i centermotionen anförts om ett kreditgarantisystem m.m. har sålunda utretts men avvisats utifrån administrativautgångspunkter. Utskottet finner inte tillräcklig anledning föreligga attföreslå att det i motionerna förespråkade kreditgarantisystemet m. m. skallbeaktas av bostadskommittén. Utskottet finner det däremot angeläget att förslagom långivningens administration presenteras utan onödig tidsutdräkt. Ett sådantförslag kan och bör då utgå från vad i motion 1567 (s) anförts om möjligheternaatt utnyttja länsbostadsnämndernas decentraliserade kapacitet även vid enfinansiering av bostadslångivningen utanför statsbudgeten. Enligt utskottetsuppfattning är det förenat med mindre komplikationer med ett administrativtsystem som i allt väsentligt bygger på vad som f. n. gäller än att inrätta enordning som delvis innebär att en i stort sett väl fungerande administrationmåste ändras i inte ringa omfattning som nya administrativa rutinermåste tillföras bostadsinstituten och förmodligen även nya resurser. Ävenutifrån andra utgångspunkter är ett administrativt system enligt förslaget i(s)-motionen att föredra framför ett kreditgarantisystem. Utskottet kan i alltväsentligt instämma med vad bostadslånekommittén anfört om att det är lämpligtatt bostadsverket även fortsättningsvis administrerar långivningen ochförvaltningen av bostadslån m. m. i huvudsak i samma omfattning som f. n. Utskottet vill även något beröra vad i centermotionernaanförts om möjligheterna att sammanföra nuvarande bottenlån och statliga låntill ett lån. Även enligt utskottets uppfattning finns goda skäl som talar fören sådan ordning. Utskottet har emellertid den uppfattningen att ett system medett sammanslaget lån inte bara är möjligt utan också, från de utgångspunktercivilutskottet har att beakta, lämpligt inom ramen för denadministrativa ordning som förordas i motion 1567 (s) och vilken alltsåutskottet anser bör ligga till grund för regeringens överväganden. CU1982/83:26 6 utskottet med anledning av denna motion anfört omadministrationen m. m. avseende bostadslångivningen bör som sinmening ge regeringen fill känna. Det anförda innebär att utskottet avstyrkermotionerna 360 (m) yrkande 6, 1557 (m) yrkande 3, 1632 (c) yrkande 6 och 2146(c) yrkande 1 i motsvarande delar. 1. beträffandebostadsbyggandets finansiering attriksdagen avslår motionerna 1982/83:360 yrkande 6, 1557 yrkande 3, 1567, 1632yrkande 6 och 2146 yrkande 1, samtliga motioner i motsvarande delar, 2. beträffande administrationen m.m. av statens stöd till bostads byggandet attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1567 och med avslag på motionerna1982/83:360 yrkande 6, 1557 yrkande 3, 1632 yrkande 6 och 2146 yrkande 1,samtliga motioner i motsvarande delar, som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. På civilutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (), Per (), (), (vpk), MargaretaPalmqvist (s), (), (), (), Jan-EricVirgin (m) och (). . (), RolfDahlberg (m), (), (), (), AgneHansson (c) och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 4 börjar "Vad rör" och på s. 6 slutar"motsvarande delar" bort lyda: Vid en finansiering utanför statsbudgeten finns goda skälför att sammanföra bottenlånet och det statliga bostadslånet till ett lån. Detär därvid naturligt att bostadsinstitutens utlåning utökas till att omfattaäven den del som är ett särskilt statligt lån. Statens ansvar i ettsådant lånesystem bör ändras endast så att staten i stället för att lämna utett bostadslån tecknar borgen eller utfärdar garanti för motsvarande belopp. CU1982/83:26 7 Vissa mindre lån kan lämnas av resp. bank på orten. Utformningen av ett kreditgarantisystem på bostadsområdethar av bostadskommittén beskrivits på följande sätt: Ansökan om kreditgaranti behandlas och bereds av dekommunala förmedlingsorganen och av länsbostadsnämnderna på samma sätt som enlåneansökan i nuvarande bostadsfinansieringssystem. Detta innebär sålunda attgranskning, teknisk beredning och beslut handläggs som och sålunda bliroförändrade i ett kreditgarantisystem. Frågan om utformningen av samhällets stöd tillbostadsbyggnadet övervägs f. n. av bostadskommittén. I motion 1632 (c) föreslåsatt som sin mening ger regeringen fill känna att kommittén bl. a. börbeakta vad i motionen anförts om ett statligt kreditgarantisystem. Enligt utskottets uppfattning finns goda skäl atttillmötesgå motionärernas krav på utredning av frågan om ett statligtkreditgarantisystem. Det torde finnas väsentliga fördelar att vinna på enordning där den statliga bostadskreditgivningen förändras från långivning statlig garanti. a. uppnås den fördelen att budgetunderskottet minskar.Vidare är det onekligen en fördel för låntagaren att han får sitt lånebehovinom låneunderlaget täckt hos en och samma långivare. Slutligen bör i dettasammanhang noteras att bostadsverket mera odelat än f. n. kan ägna sig åtfrågor av bostadspolitisk natur eftersom de uppgifter som hänger samman medlåneförvaltning kommer att flyttas från verket om ett statligt kreditgarantisysteminförs. Det finns sålunda starka skäl för att frågan om ettstatligt kreditgaranti-system utreds. Det nu anförda innebär, som framgått ovanen anslutning till utredningsyrkandet i motion 1632 (c). Denna uppfattninginnebär att syftet med motionerna 360 (m) yrkande 6,1557 (m) yrkande 3 och 2146(c) yrkande 1 får anses tillgodosett i de delar dessa motioner beröradministrationen m. m. och utformningen av statens stöd till bostadsbyggandet. Utskottet föreslår sålunda att med anledning avde nu behandlade motionerna som sin mening ger regeringen till känna att vad idessa motioner anförts om bostadslångivningens administration bör beaktas ibostadskommitténs arbete. Utskottets ställningstagande innebär avslag på motion1567 (s). dels utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande administrationenm. m. av statens stöd tid bostadsbyggandet attriksdagen med anledning av motionerna 1982/83:360 yrkande 6,1557 yrkande 3,1632yrkande 6 och 2146 yrkande 1 samt med avslag på motion 1982/83:1567, samtligamotioner i motsvarande delar, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. CU1982/83:26 8 a. . (), RolfDahlberg (m), (), Kersfin (), (), () och () anför: Utskottet har, enligt vad som framgått ovan (s. 4),erfarit att delegationen för bostadsfinansiering kommer att undersökamöjligheterna till att finansiera bostadslånen utanför statsbudgeten. Viförutsätter att föreläggs ett förslag i frågan med dennainnebörd. Detta innebär att vad i vissa motioner anförts om att en finansieringutanför statsbudgeten kommer att övervägas av i enlighet med vad ivissa motioner förordats. Mot denna bakgrund har vi nu avstått från att yrkabifall till dessa motioner. b. (vpk) anför: Vad utskottet anfört och förordat om administrationen m.m. av statens stöd till bostadbyggande kan vara ett första steg mot en statligtotalfinansiering genom en bostads- eller samhällsbyggnadsbank, något somvänsterpartiet kommunisterna förordat. Nuvarandeadministrativa system där i huvudsak bostadsinstituten ansvarar förbottenlångivningen bör sålunda upphöra. Ett lånesystem bör därför utformas så att såväl s.k. fullständig finansiering, dvs. samordning av bottenlån och bostadslån, soms. k. integrerad finansiering, dvs. samordning av byggnadskrediter ochfastighetslån, förverkligas. Det nu förordade lånesystemet bör administreras avlänsbostadsnämnderna som ju redan f. n. av statsmakterna har tilldelatsviktiga uppgifter avseende bostadslångivningen. Liksom f. n. bör ävenkommunerna ha viktiga administrativa uppgifter i det beskrivna lånesystemet. Som ju visats bl. a. av bostadslånekommittén finns ingabärande skäl att införa ett kreditgarantisystem administrerat avbostadsinstituten. administration i samband med utbetalning ochförvaltning av bostadslånen är effektivare än bostadsinstitutens administrationav bottenlånen. Även utifrån ett rent administrativt synsätt finns goda skälatt införa ett enda lån som betalas ut och förvaltas av länsbostadsnämnderna. Sammanfattningsvis bör statlig totalfinansiering genom ensamhälls- eller bostadsbyggnadsbank införas varvid såväl fullständigsom i vart fall integrerad finansiering bör gälla. Avslutningsvis börerinras om att civilutskottet (s, vpk) tidigare (CU 1971:12 s. 53 och CU 1972:9s. 15-16), i fråga om statlig totalfinansiering av bostadsbyggandet, anslutitsig till uppfattningen att fördelarna med en sådan finansiering är så påtagligaatt de borde avstås endast av mycket tungt vägande skäl. har godkäntdessa uttalanden. minab/gotab 1983 75226