bet · G601NU35 · 1982-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlas helt eller delvis 29 motionermed förslag rörande bl. a. allmänna riktlinjer för närinespolitiken. små ochmedelstora företag, säkerhetvid kreditgivrtirtg frän regionala utvecklingsfonder m. m., kooperationenskapitalförsörjning, arbetskooperation, regionala näringspolitiska satsningar,läkemedelsindustrin, plast- och gummiirtdustrin, konkurrenslagstiftrtirtgen, samhälls-och löntagarinflytande vid företagsnedläggelser, . Vissa angrärtsartde frågor, bl. a.rörande de regionala utvecklirtgsfortder-na, behandlas i betänkandet NU 1982/83:34,vilket avlämnas med detta betärtkande. De motioner som behandlas är följande: 1981/82:1933 av ()och (), vari hemställs att hos regerirtgen begär enutredning beträffande möjligheterna att ge de anställda förköpsrätt i de fallsom framförts i motionert, 1982/83:269 av Artita Bråkenhielm(m), vari hemställs att begär sådana åtgärder att enskilda vårdhemerhåller tillgång till samhällets kreditinstitut och kreditgarantier pä sammavillkor som landets övriga familjeföretagare, 1982/83:302 av (), varihemställs att hos regeringen begär en översyrt av den årliga avgiftensom har att betala till statert så att den knyts tillbolagets resultat och i övrigt i enlighet med vad i motionen anförts. 1 1982/83. NU1982/83:35 2 1982/83:338 av (vpk), vari hemställs att hemställer hos regeringert om undersökrtingav förutsättningarna för kommun att bli en försökskommun förarbetskooperativ, 1982/83:490 av (), vari hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning omegenföretagares personliga borgensåtagartden enligt vad som i motionen anförts, 1982/83:491 av Per (), såvitt gäller hemställan (3) att som sin menirtg ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om ökad samverkan inom den svenska gummi-och plastindustrin, 1982/83:688 av m, fl,(fp), vari - med motivering i motion 1982/83:683 - hemställs att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder inom ramen förutvecklingsfondernas verksamhet för att stimulera kvinnor att starta egnaföretag, 1982/83:803 av m. fl, (c), varihemställs att 1. som sin mening ger regeringert till kärtna vad somanförts i motionen om värdet av ökad kooperativ verksamhet i samhället, 2. genom ärtdring i föreningslagenmöjliggör B-insatser i kooperationen enligt vad som anförts i motionen, 3. beslutar att inom ramen för fjärdeAP-fonden en ny fond bildas med egen styrelse för att inom en ram av i förstahand 400 milj. kr. möjliggöra placeringar i B-andelar i ekonomiska föreningareller bolag ägda av dessa, 4. hos regeringen begär förslaginnebärande att insatsräntan för kooperationens riskkapital enkelbeskattas, 5. beslutar att kooperativa företagjämställs med aktiebolag i vad gäller möjligheten till skattefondsparande ellerkooperationsfondsparande, 6. beslutar att den årliga insatsen ikooperativa företag skall ge medlemmar möjlighet att uppskjutaskatteinbetalningen av insatsen, 7. hos regeringen begär fortsattainitiativ för att underlätta att arbetskoo-perativa företag bildas på sätt somangivits i motionen, 1982/83:1024 av ()och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringert till kärtrta vad i motionen anförts rörande statlig kreditgararttitill AB Hartdelskredit och dess systerföretag, 1982/83:1037 av m. (vpk), vari hemställs att hos regeringen begär tillsättande av enparlamentariskt sammansatt utredning för att framlägga konkreta förslag omöverförartde av de privata affärsbankerna, de privata försäkringskoncernerna,investmentbolagen och de privata finartsstiftelserrta i samhällelig ägo, 1982/83:1106 av m. (vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställer om att frågan omett ökat samhällsinflytande över NU1982/83:35 3 läkemedelsindustrins forskning, utvecklingsarbete ochinformation/mark-nadsförirtg blir föremål för en parlamentarisk utredning ochatt frågan om hela läkemedelsindustrins förstatligande belyses, 1982/83:1474 av m.fl. (s), vari hemställs att begär av regeringen ett förslag omlagstiftning i syfte att öka samhälls- och löntagarinflytandet vidrtedläggningar eller inskrärtkrtirtgar i driften i företagen, 1982/83:1475 av m.fl. (s), vari hemställs att hos regeringen begär att förslagskyndsamt läggs fram om lagstiftning om kontroll av företagsförvärv, 1982/83:1483 av (vpk), vari hemställs att som sin mertirtg ger regeringen till kännavad i motionert artförts om svertsk tillverkrtirtg av lastbils- ochtraktordäck, 1982/83:1498 av Stert Svertsson(m), vari hemställs att riksdagert hos regeringert hemställer att motionen överlämnastill utredningen rörande åtgärder för att främja export av tjänster, förövervägande och förslag, 1982/83:1500 av m. (vpk), vari hemställs att beslutar anta ett i motionen framlagtförslag till ändring i konkurrertslagen [1982:729]', 1982/83:1585 av m.fl. (s), såvitt gäller hemställan - med motivering i motion 1982/83:1582 - (6)att som sin mening ger regeringen till kärtrta vad i motiortenanförts om utveckling av länets mindre och medelstora företag (), 1982/83:1588 av m. (m), såvitt gäller hemställan att 1. som sin menirtg ger regeringen till känna de i motionenangivna riktlinjerrta för industri- och näringspolitiken, 4. som sin mening ger regeringen till känna de i motionenangivna riktlinjerna för att främja servicesektorn, 1982/83:1615 av m.fl.(fp), såvitt gäller hemställan att riksdagert 1. som sin menirtg ger regerirtgentill kärtrta vad som i motiortcrt artförs om riktlinjerna för närirtgspolitikert, 2. som sirt mening ger regeringerttill känna vad som i motiortcrt anförs om förslag beträffande de kooperativaföretagen, 4. uttalar att en utvärdering avlöntagarägda företag bör ske, 5. som sirt mertirtg ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om behovet av förskjutnirtg från selektivatill generella medel inom industri- och närirtgspolitikert, ' Lagförslaget i motionen överensstämmer med lagförslageti reservation 12 (s. 52). NU1982/83:35 4 1982/83:1658 av Nils-OlofGustafsson m. fl. (s), såvitt gäller hemställan (2) att som sinmening ger regeringen till känrta att offerttliga representanter, utsedda avregeringert, bör irtgå i investmentbolagens styrelser, 1982/83:2009 av AlexanderChrisopoulos (vpk) och (vpk), vari hemställs att 1. hos regeringen hemställer om ensamordnad industriplanering, innebärande att varvens, rederiernas ochhamnarrtas verksamhet irtgår i ert samhällsplan för utrikeshandel ochtransporter, 2. hos regeringen hemställer om ensamordnad industriplanering, innebärande att härtsyrt tas till den tungaindustrins behov av förnyelse, anläggningar som framkallas av kostnadsläget,miljöproblemen och energisituationen, 1982/83:2010 av ()och (), vari hemställs att hos regeringen begär attinitiativ tas i syfte att begränsa det institutionella ägandets tillväxt ochmöjligheter till inflytande genom aktieinnehav, 1982/83:2012 av m. (s), vari hemställs att anhåller att regeringen framläggerförslag om kooperationen och kapitalförsörjningen i syfte att jämställa dekooperativa företagen med de börsnoterade aktiebolagen, men med hänsyn tagentill kooperationens särart, 1982/83:2019 av m.fl. (s), vari hemställs att begär att regeringen utformar ochföreslår en sådan lag som möjliggör att nedläggningsdrabbade företags lokaleroch inventarier kan övertas av samhället i enlighet med motionens syfte, 1982/83:2032 av () och (), vari hemställs att begär att regeringenlåter utreda och framlägger förslag om inrättande av en industriellutvecklingsfond för att finansieras på det sätt som i motionenföreslagits, 1982/83:2040 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. hos regeringenbegär utarbetande av ett förslag till industripolitiskt program för 100 000 nyaarbeten i enlighet med vad som artförs i motionen, 2. beviljar ett förslagsanslagpå 2 000 milj. kr. för /84 till förberedelse och projektering, 1982/83:2042 av () och (), vari hemställs att beslutar attpatent- och produktidéer i likhet med maskiner och lokaler bör pantförskrivas isamband med erhållandet av statiigt stöd. NU1982/83:35 5 1982/83:2043 av () och (), vari hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en särskildinformatiorts- och utbildningskampanj om småföretag, 1982/83:2132 av . (c), såvitt gäller hemställan att som sin mening gerregeringen till känrta vad som i motionen anförts om a) allmännaåtgärder för att främja småföretagen, b) subventiorteradbokförirtgs- och admirtistratiortsservice till nystartade småföretag. Allmänna riktlinjer för näringspolitiken Moderata samlingspartiet lägger imotion 1982/83:1588 fram förslag till riktlinjer för den framtida irtdustri-och närirtgspolitikert. I motionen anförs i de här aktuella avsrtitten bl. Ert generell politik med inriktning på att öka lönsamheteni företagen gör marknadsekonomin funktionsduglig. Ett antal selektivairtsatser, som i huvudsak har uegativa verkrtingar för företagen, bör rertsasut. Allmänt gäller att den tekniska utvecklingen och kompetensert mäste utökas,småföretagsamheten främjas, byråkratiska hinder minskas och exporten gynnas.Den förda stödpolitiken har inneburit att resurser har undandragitsdert utvecklingsdugliga delen av näringslivet. Konkurrensen har snedvridits,bidragstänkandet ökat och kapitalmarknaden snedbelastats. krävs enpositiv syn pä sturkturomvandling och förnyelse. Servicenäringens betydelse har blivit allt större, meneffektiviteten i tjänsteproduktionen försvåras av att alltför mycket av dennasker i offentlig regi. Moderata samlingspartiet vill ha fri konkurrens ochrättvisande kalkyler över vad den offentliga sektorns egenregiverksamhetegentligen kostar. Upphandlingsbestämmelserrta bör ges en sådan konstruktionatt de även gäller i fråga om upphaudling av tjänster. Att serviceandelen i densvertska bytesbalansen är lägre än för många andra länder beror bl. a. på attde statliga subventiorterrta till dert statliga verksamheten ofta har skadat deprivata företag som sysslar med tjänsteexport. bör inom verka fören liberalisering av den interrtatiortella tjänstehandeln. Vidare erfordras ert mer positiv irtställning tillutländska investeringar i . Man bör bl. a. vidga möjligheterna förutländska företag att göra aktieemissioner i , vilket skulle ökadynamiken i näringslivet. I motion 1982/83:1615 om riktlinjerför näringspohtiken anför bl. a. följande. För liberaler är marknadsekonomirt den självklara grundenför företagen. Inget annat ekonomiskt system ger så god och direkt informationom NU1982/83:35 6 produktions- och avsättrtirtgsmöjligheterrta och ettsådant skydd mot felsatsningar. En långtgående maktspridning måste präglamarknadsekonomin. Det är viktigt att statsmakterna i större utsträckning äntidigare använder sig av generella stimulansmedel, eftersom lönsamheten inärings livet måste höjas generellt. Härigenom ökar företagens investeringar.En satsning på exportindustrin ärnödvändig. Kontrollen av och straffåtgärdernamot de företag som inte lojalt rättar sig efter gällande bestämmelser börskärpas. Lösningar som innebär etableringskontroll måste emellertid bestämtavvisas. kommunisterna läggeri motion 1982/83:2040 fram ett program i tio punkter för en vidare, långsiktigindustrialisering av . a. följande åtgärder föreslås. Ettrtatiortellt program för industrins utveckling under de närmaste 25 årenutarbetas. Målet skall vara ett nytillskott av 100 000 heltidsarbeten"utöver den rådande trenden". Affärsbanker och finartsinstitut liksomföretag inom dator- och elektrortik-branscherna nationaliseras. Det tungainslaget av råvaruproduktion i industrin minskas till förmårt förvidareförädling och avancerad färdigvaruproduktion. Vissa branschomräden - t.ex. avancerade transportsystem, elektronik, miljöteknik och medicinsk tekrtik -prioriteras i utvecklingsprogrammet. Industriinvesterirtgarrta dirigeras tillvissa regiorter för att motverka regionala obalanser. "autonomastrukturer" (bl. a. arbetar- och bondekooperativ) gynnas genom tillförselav investerirtgsmedel. En måttfull protektionism upprätthålls till skydd förrtya typer av produktion. Nya former för arbetsorganisation och förvaltninggenorriförs. Förslaget om nationalisering av bl. a. bankerna återkommeri en annan motion, 1982/83:1037, frårt samma parti. Där artförs bl. Makten över produktionsmedlen och deras anvärtdning och makten överekonomin innehas av mäktiga finansintressen. Denna makt innebär attrovdriften av naturen och utslagningen av märtniskor fortsätter i ökande takt.Storfinansens kontrollposter i de privata affärsbankerna, stiftelserna,investmentbolagen och vissa viktiga industrigrenar måste erövras av samhället.Man måste därvid beakta att affärsbankernas maktställning ofta återspeglasgenom personalunioner i styrelserna för banker, bolag och stiftelser. Små och medelstora företag föreslär i motion1982/83:2132 åtgärder för ert fortsatt aktiv småföretagarpolitik, hänförligatill följande punkter: De ekonomiska villkoren förföretagsamheten måste förbättras, bl. a. genom en förärtdrad utformning avföretagsbeskattningen. Den totala efterfrägart i ekonominmåste hällas pä en hög nivå. Småföretagen skall kunna fungerainom marknadsekonomin på samma villkor som storföretagen. Viktigt är därvid attinformationsspridningen till NU1982/83:35 7 Principerna i den nyaanställningsskyddslag (1982:80) som infördes under den förra regeringen och somunderlättar småföretagens verksamhet måste ligga fast. Vissa riktade insatser måste göras till förmån för des. k. utvecklingsbara företagen. a. bör framtagrtirtgen av inrtovationerunderlättas. I samma motion förordas vidare att utvecklingsfondernaskall erbjuda nystartade företag service rtär det gäller bokförirtg ochskatterådgivrtirtg. Motiortärerrta artför att det på dessa områden finns mångaoch komplicerade rutiner som mäste fungera för att de krav som samhälletställer skall uppfyllas. Motiveringert till yrkartdet imotiort 1982/83:688 om åtgärder för att stimulera kvinnor att starta egnaföretag finns i motion 1982/83:683. anför där bl. a. följande. Deflesta utvecklingsfonder betonar vikten av företags- och marknadsanalyser somen förutsättrtirtg för att fondernas insatser skall ge största möjligaresultat. Så har emellertid inte skett rtär det gäller kvirtrtors verksamhetsom företagare. Man bör nu snabbt förvissa sig om i vilka brartscher det firtnskvinnliga företagare och vilken typ av företag de driver. Vidare bör staten setill att antalet kvinnliga ledamöter i utvecklingsfortderrtas styrelser ökas.Det bör vid varje utveckliugsfond finnas en person som är särskilt ansvarig föratt ge extra stöd och stimulans till nyföretagsamhet bland kvinrtor. I motiort 1982/83:1106 föreslårvänsterpartiet kommunisterna att frågan om förstatligande avläkemedelsindustrin utreds. Motionärerrta anför bl. a. följande. Det som driver läkemedelsindustrin är intesamhällsengagemang eller idealitet utan möjligheten till vinst. Samarbetetmellan denrta industri och distributörerna/läkarna är ofta oetiskt; det handlart. ex. om förtäckta mutmiddagar och om forskningsanslag som i själva verket ärbidrag till nöje eller semester. Läkemedelsindustrins profitjakt skapar enonödig och ofta skadlig läkemedelskonsumtion. Den "självsartering"som förekommer inom industrin är otillräcklig. Mycket forskningsarbete går tillspillo genom onödig dubbelforsknirtg i branschert. Forskrtirtgert är f. ö.irtte fri utan styrs hårt av företagsledningen med krav på lönsamhet.Irtformatiortert om läkemedel måste bli mer saklig. Värtsterpartiet kommurtisternaföreslår i motion 1982/83:1500 vissa förändringar i den rtya kortkurrertslagen(1982:729). Motionärerna anser dels att en åtgärd skall anses innefatta skadligverkan enligt denna lag bl. a. om åtgärden på ett otillbörligt sätt är tillskada för sysselsättnirtgen på en ort eller NU1982/83:35 8 åsidosätter berörda arbetstagares eller kommunersintressen, dels att förbud mot priskarteller och marknadsdelnirtgsavtal skallinföras. Motionärernas önskemål överensstämmer med de förslag somkonkurrensutredningen pä sin tid föreslog i ett betänkande. Förekommandepriskarteller verkar enligt motionärerna på ett sådant sätt att det val somkonsumenterna står inför enbart är skenbart. Marknadsuppdelrtirtgar artgesmedföra möjligheter att sätta högre priser och ta ut oskäliga vinster. Uppgifter i anslutning till motionerna publicerade ijuli 1982 utredningsrapporten (SIND 1982:9) Produktivitet och konkurreuskraft.Studien är inriktad på vissa aspekter svenska industrikris,vilka ertligt verkets uppfattning har kommit något i skymundart i de senareårens ekonomiska debatt. Några förslag till åtgärder framläggs inte. I studienframhålls bl. a. tjänsteexportens växande betydelse. Den uppgick tilldrygt , fördelade enligt följande (s. 61): Royalties,licenser och patent 829 Annonsering,reklam, PR 345 Administration,övriga centrala tjänster 513 Entreprenader,tekniska konsulttjänster 3 801 Persontransporter,researrangemang 1 409 Bidrag,gåvor 158 med export eller import av tjänster I rapporten konstateras att denofficiella statistiken under en stor del av underskattade densvertska tjärtsteexporterts storlek. Bytesbalansen undervärderades sålunda imotsvarande grad. Vidare ställs frågan om inte tjänsterrta för ett land somSverige dessutom representerar ert speciellt expartsiv ekortomisk aktivitet,där komparativa fördelar kan komma att yppa sig i större utsträckning än ifråga om vissa typer av varuproduktion. NU1982/83:35 9 framgår av tabellen är tjänsteexportens fördelning påtransaktionsslag och bransch något oklar. Gemensamt för de olika sektorerna äremellertid ett stort kunskapsirtrtehäll och ert långtgående"produktdifferentiering" som ger betydande marknads- ochpriskontroll. Mycket tyder enligt rapportens författare på att dert redaninledda utvecklingen med mycket expansiv och lönsam tjänsteexport i särskilthög grad kan ge anvisrting om framtidsbranscher i svenskt näringsliv. Enligt beslut av regeringert hartjänsteexportutredningen (UD 1982:07) tillkallats med uppgift attstudera möjligheterna att stimulera och utveckla den svenska tjänsteexporteninom den privata sektorn. Särskild utredare är generaldirektör . Enligtdirektiven (dir. 1982:92) skall utredaren (1) lägga fram förslag till hurstatistiken över tjänsteexport kart förbättras, (2) studera vilka åtgärderaudra länder har vidtagit för att stimulera sin tjärtsteexport och (3) redovisade hinder som kan finnas för tjänsteexporten. Det är enligt direktiven angeläget att åtgärder vidtassnabbt för att öka tjänsteexportert. De förslag till åtgärder som kommer framunder utredningens gång skall därför läggas fram successivt. Utredareu skallbeakta att de statliga bidragen till företag bör kunna minskas med tanke pådevalveringens positiva effekter på tjänsteexporten. Totalt får kostnadernainom området inte öka. Utredarenskall vara färdig med arbetet års utgång. De regionala utvecklingsfondernas serviceverksamhet Regeringen har uppdragit åt statensirtdustriverk att närmare utreda utformnirtgert av de framtidaföretagsserviceinsatserna vid de regionala utvecklingsfonderna. a. att besvara följande tre frågor: Hur skallfondernas resurser fördelas mellan företagen i målgruppen? Hur skallserviceverksamheten utformas? Hur stor del avkostnaden för insatserna skall betalas av samhället? I direktiven artförs bl. a. följande. En prioritering tilllönsamma företag eller till sådana som kan beräknas bli lönsamma på grund avfondinsatser kan arttas urtderlätta den nödvärtdiga strukturomvandlirtgen.Vidare kan insatser i utvecklingsbara företag antas ge betydligt större samhällsekonomiskavkastning i form av ökad sysselsättning, export och produktförnyelse änsatsningar på småföretagsamhet i kris. - En fråga är om fonderna skall göraegna insatser i enskilda företag eller om de i stället främst skall förmedlakontakter med konsultföretag och organisationer. Utredningen bör behandla despeciella krav på kompetens, resurser etc. som service i egen regi resp.kontaktförmedling ställer. För- och rtackdelar med att fortderna harägar-eller avtalsrelationer till särskilda tjänsteföretag bör också tas upp. NU1982/83:35 10 Eventuella fördelar med ökad avgiftsfinansiering måstevägas mot det förhållandet att den statsstödda företagsservicen har byggts uppför att komplettera det privata tjänsteutbudet. - Eftersom det finns ett starktsamband mellan de olika huvudfrågorna bör utredningen från principiellautgångspunkter diskutera hur t. ex. frågan om långa resp. korta insatser ifondens regi påverkar resursfördelningen och valet av subventioneringsgrad.Utredningsuppdraget skall redovisas före . Utredning om kommunernas näringspolitik Regeringen har uppdragit åtstatens industriverk att utreda omfattningen och inriktningen av kommunernasnäringspolitiska verksamhet. 1regeringsbeslutet anförs inledningsvis: Med undantag för statensindustriverks översiktsrapport saknas urtdersök-ningar som i sak behandlar denäringspolitiska problem och möjligheter som de särskilda kommunala insatsernagentemot enskilda företag och allmänt för näringslivet skapar. Det är därför angeläget att nu genomföra en utredning somi ett bredare näringspolitiskt perspektiv kartlägger och analyserar olikakommunala företagsfrämjande insatser. Utredningsarbetet bör kunna ge ett underlagtill en av stat-kommunberedningen (K 1980:03) påbörjad allmän översyn avkommunallagen, till överväganden i den regionalpolitiska utredningen (11982:105) samt för andra överväganden beträffande den framtida näringspolitiken. Till närmare ledning för arbetet anförs följande: Ett gott allmänt företagsklimat ilandet är en nödvändig förutsättning för effektiva och expansiva företag. Deallmänna förutsättningarna måste dock kompletteras med gynnsamma lokalaförutsättningar för att en positiv utveckling skall kunna komma till stånd, sådan god lokal företagsmiljö stimuleras individer att enskilt eller ikooperativ starta och utveckla företag. De faktorer i deu lokala företagsmiljönsom stimulerar till enskilda aktiviteter är ofta andra än de som beaktas iutreduirtgar rörande de allmänna näringspolitiska förutsättrtingarna.Utredningsarbetet bör koncentreras till kommunernas aktiviteter för att påverkadessa lokala förutsättningar. Kartläggningsarbetet bör resultera i en mer utveckladstatistisk beskriv- rtirtg av kommurterrtas aktiviteter än den som industriverket och kommunal- företagskommittért tidigare presenterat. Lämpliga mått kan t, ex, vara omfattningen av kommunernas innehav av industrifastigheter, antal anställ da i näringslivsfrämjande verksamhet, förekomstert av helt eller delvis kommurtalägda industriföretag samt kostnader av olika slag för den kommunala näringspolitiken. Mot bakgrund av denna beskrivning bör utredaren göra en närmare bedömning av hur stor del av industrins lokaler och i förekommande fall annan produktionsutrustning som ägs av kommun er, --- Efter denna kartläggnirtg bör utredningsarbetetkoncentreras till två principiellt intressanta typfall av kommunalnäringspolitik. NU1982/83:35 11 1, Kommunerrtabygger och/eller köper i ökartde omfattning fastigheter för uthyrnirtg tillenskilda företag, 1 vissa fall använder kommunerna subventionerade hyror somett medel i konkurrensen om den befintliga företagsamheten och därmedsysselsättnirtgen. Den ekonomiska bindning som hyresförhållandet medför kan ivissa fall skapa problem. Vad händer t, ex, i en kommun när ett dominerandeföretag på grund av ekonomiska svårigheter kan betala hyran? Harkommunen något annat reellt handlingsalternativ än att efterskänka hyran? 1 ettpraktikfall bör bl, a. dessa frågeställningar behandlas, 2, Flera kommunerstimulerar på olika sätt samverkan mellan företag, bl, a, i form avföretagsgrupper. Dessa syftar till att allmänt främja kontakterrta mellankommunerts företag, 1 vissa fall används företagsgrupperna även för merlängtgåertde samverkan vid t, ex, inköp, marknadsförirtg ellerproduktutvecklirtg. Dessa samverkansaktiviteter bör beskrivas och värderas, I syfte att komplettera analysen av den kommunalanäringspolitiken kan även andra typer av insatser beskrivas och värderas. Utredning och förslag rörande kooperationen