bet · G601FöU9 · 1982-12-31 00:00:00 — a. utskottets uppfattning enligtbetänkande FöU 1982/ 83:18 (s. 61) att den då pågående omorganisationen börutvärderas innan frågan om sammanslagning tas upp på nytt. I budgetpropositionen förklarar sig föredragande statsrådet haförståelse för utskottets uppfattning. Han anser att det kan finnas fördelarmed att föra samman försvarsstaben och försvarsgrensstaberna till en gemensammyndighet och avser därför föreslå regeringen att låta utreda frågan om ensådan sammanslagning. Inledningsvis bör, anför han, därvid noggrant utvärderaserfarenheterna från den pågående omorganisationen av de centrala staberna ochfrån motsvarande omorganisationer i våra grannländer. I mofion 910 (fp) vänder sig motionärerna mot tanken på enny utredning om sammanslagning av de centrala staberna. De erinrar om hurfrågan blivit föremål för ingående överväganden avförsvarsmaktens ledningsutredning (FLU 74). En ny utredning skulle, anser de,göra i stort sett samma arbete som FLU 74 redan har genomfört utan att tillförafrågan något väsentligt nytt. Motionärerna vänder sig också mot en utredning omlokaliseringen av Bergslagens militärområdes materielförvaltning. Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådet atten sammanslagning av försvarsstaben och försvarsgrensstaberna till en myndighetskulle kunna medföra vissa samordningsvinster. Utskottet biträder därförförslaget att till en början utvärdera vunna erfarenheter av pågående ellergenomförda omorganisationer av centrala staber såväl i som i våragrannländer. Motion 910 bör avslås i denna del. I mofion 1797 (fp) tar motionärerna upp enutbildningsfråga som behandlades försvarsbeslut. Det gäller enändring av värnpliktsutbildningen vid flottan som bl. a. innebär att flertaletvärnpliktiga som skall tjänstgöra på fartyg får rycka in direkt tillfartygsförbanden i stället för att få den grundläggande utbildningen vid bl. Utskottet förordade att regeringen skulle låtaytterligare utvärdera de pågående försöken med en sådan utbildning under loppetav . borde försöksverksamhet bedrivas enligt gällandeplaner (FöU 1981/82:18 s. 45). Utskottet ansåg vidare att riksdagsbeslutetrörande den i totalförsvarspropositionen föreslagna avvecklingen avetablissementet i borde anstå tills man har fått resultat avden förordade utvärderingen. Regeringen borde enligt utskottet snaraståterkomma fill angående användningen av etablissementet (FöU1981/82:18 s. 68). Motionärerna framhåller att det är angeläget att uppskovetmed beslut om etablissementet blir det minsta möjliga, så attnedläggningen inte förskjuts framåt i tiden. De besparingar som följer avnedläggningen är enligt deras mening av allra största betydelse för marinensmöjligheter att beställa materiel, t. ex. minjaktfartyg vid . FöU1982/83:9 31 Utskottet har inhämtat attregeringen har givit i uppdrag att ienlighet med uttalande utvärdera erfarenheterna av de pågåendeförsöken med ändrad värnpliktsutbildning inom flottan. Resultaten av uppdragetkommer att fillställas regeringen . Regeringen avser att återkommatill i denna fråga i budgetpropositionen 1984. Utskottet vill isammanhanget påminna om uppfattning att undersökningen borde skeunder loppet av . Det är angeläget att regeringen aktualiserar frågan hosriksdagen senast i det sammanhang som anges i budgetproposifionen. I avvaktandärpå bör motionsyrkandet avslås. Försvarsforskningens huvuduppgiftär enligt föredragande statsrådet (s. 412) att bidra till hela totalförsvaretsutveckling och anpassning till förändrade villkor. Styrande för desslångsiktiga inriktning skall vara totalförsvarets samlade forskningsbehov. Detbör ankomma på i första hand att genomprioritering eftersträva en balans mellan forskningsresultat på kortare siktoch en långsiktig kunskapsförnyelse. Utskottet har inte något att invända motvad föredragande statsrådet har anfört om gemensam försvarsforskning. Lekmannainflytande på central nivå (FöU 1979/80:13, rskr316) har uppdragit åt regeringen att göra en översyn av lekmannainflytandet påcentral nivå inom försvaret. Föredragande statsrådet anmäler (s. 42) attregeringen avser att göra en översyn av styrelseformerna vid statligamyndigheter i syfte att klarlägga bl. a. lekmannastyrelsernas roll, ansvar m.m. Han är därför inte beredd att förorda några ändringar inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde förrän resultatet av en mer allmänöversyn föreligger. Utskottet har inte något att invända mot vad föredragandestatsrådet har anfört i denna del. I budgetpropositionen (s. 42-45)behandlar föredragande statsrådet vissa personalfrågor. a. föreslås attvissa ordinarie tjänster med beteckningen Co och pensionsålder skalltillsättas med förordnande . Förslaget gäller tjänsterna som chef föroperationsledningen och planeringsledningen vid försvarsstaben, chef förförsvarsgrensstab, chef för militärkommando, stabschefvidmilitärområdesstab och chef för kustflottan. Statsrådet berör ocksåandra personaladministrativa frågor m, m. Utskottet har inte något att invända.Riksdagen bör godkänna vad föredragande statsrådet har förordat om tjänstetyperför vissa högre militära chefer. FöU1982/83:9 32 Värnpliktsutbildning m. m. Vid sin redogörelse för vissavärnpliktsutbildningsfrågor (s. 45-47) anmäler föredragande statsrådet attvärnpliktsutbildningen genomförs i den omfattning som fastställdes i 1982 årsförsvarsbeslut. I enlighet härmed kommer ca 2 500 fler värnpliktiga att kallasin till grundutbildning under /84 än vad som planerats tidigare.Inom ramen för den utökade grundutbildningskontingenten skall vidareinriktningen vara att inskrivna men ännu inte utbildade värnpliktiga som ärarbetslösa erbjuds att få fullgöra sin grundutbildning. Ökningen avgrundutbildningskontingenten och hänsynen till arbetslösa värnpliktiga ger,framhåller statsrådet, sociala fördelar. Föredragande statsrådet erinrar vidare om attöverbefälhavaren f. n. prövar möjligheterna att ytterligare anpassaveckoutbildningstiden för värnpliktiga till gängse arbetstider inomarbetslivet. Han framhåller också önskvärdheten av att de värnpliktiga ges ettväsentligt ökat ansvar för sin utbildningssituation. Bl, a, bör debefälsuttagna värnpliktiga i ökad utsträckning få ta ansvar för de enheter deleder. Det bör, anför han, vidare åligga de utbildningsansvariga myndigheternaatt ständigt pröva möjligheterna att delegera ansvaret för genomförandet avolika utbildningsuppgifter till de värnpliktiga. Han tar också upp vissamedinflytandefrågor till behandling. Utskottet behandlar i detta sammanhang motionerna 910 (fp)och 1239 (c) såvitt gäller yrkanden med anknytning till värnpliktsutbildningen, I mofion 1239 framhåller motionärerna att man enligt 1982års försvarsbeslut i en ansträngd arbetsmarknadssituation borde kunna ta utett större antal värnpliktiga till grundutbildning. De anser att mankontinuerligt bör pröva denna möjlighet. Om det blir befälsbrist bör man enligtderas mening pröva att utnyttja unga instruktörer. Utskottet vill i likhet med motionärerna framhållabetydelsen av att värnphktiga kan inkallas tidigare av arbetsmarknadspolitiskaskäl. Utskottet bedömer att den utveckling av värnpliktsutbildningen som redovisasi budgetpropositionen ligger i linje med försvarsbeslutet och i huvudsaktillgodoser vad som yrkas i motion 1239,1 budgetpropositionen berörs ocksåmöjligheten att utnyttja befälsuttagna värnpliktiga som instruktörer för enklautbildningsmoment. Mot den bakgrunden anser utskottet att inte börgöra något uttalande i enlighet med motionsyrkandet. Motion 1239 bör avslås idenna del. I motion 910 framhåller motionärerna att färrevärnpliktiga än som planerats har grundutbildats /82, enligtuppgift i budgetpropositionen. Erfarenheterna är enligt motionärerna desammafrån . De är angelägna om att detta icke upprepas även nästabudgetår eftersom tanken var att ta in 2 500 värnpliktiga extra tillutbildning. Utskottet vill liksom motionärerna slå vakt om attvärnpliktsutbildningen planeras och genomförs i enlighet med 1982 årsförsvarsbeslut. FöU1982/83:9 33 bedömer att så också kommer att ske med den ibudgetpropositionen angivna inriktningen. De synpunkter som motionärerna anförhar av överbefälhavaren bl. a. bemötts med invändningen att man inte, på detsätt som motionärerna gör, kan jämföra en planerad inryckningsstyrka ochantalet utryckande värnphktiga. Utskottet förutsätter för sin del att berördamyndigheter eftersträvar att hålla antalet avgångar under grundutbildning sålågt som möjligt. Motion 910 bör inte bifallas i denna del. Motion 1239 tar också upp frågan om effektiviteten irepetitionsutbildningen. Motionärerna pekar bl. a. på att det av och till idebatten förekommer uttalanden om att krigsförbandsövningarna inte alltid ärmeningsfulla. Större övningar borde enligt motionärernas uppfattning utformasså att de för den enskilde blir anpassade till hans krigsuppgift. Detta kunde,menar de, ske genom att ge de lokala och regionala cheferna ett ökat ansvar förövningarna. Vidare bör enligt deras mening överbefälhavaren presenteraförslag till hur repetitionsutbildningen kan bli bättre som den förden enskilde uppfattas som mer meningsfull. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärviktigt att repetitionsutbildningen är effektiv. Det är därför en mycketangelägen uppgift att åstadkomma förbättringar i de avseenden som det harriktats berättigad kritik mot den. Utskottet förutsätter att regeringen ochansvariga myndigheter noga följer denna fråga och vidtar erforderliga åtgärder.Enligt vad utskottet har inhämtat genomför chefen för armén en översyn i syfteatt effektivisera repetitionsutbildningen. Motionärernas önskemål är alltså påväg att tillgodoses. Motionsyrkandet bör inte bifallas. Föredragande statsrådet uttalar (s.47) att den frivilliga försvarsverksamheten utgör en omistlig del av vårttotalförsvar. Frivilligorganisationerna har en fortsatt god tillströmning avmedlemmar. Detta har stor betydelse för försvarets förankring hos folket.Enligt statsrådet mening är det väsentligt attfrivilligorganisationernas verksamhet understöds och underlättas. Utskottet har inte något att invända mot vad föredragandestatsrådet har anfört i denna del. Den frivilliga försvarsverksamheten, dvs.hemvärnets och frivilligorganisationernas verksamhet, har stor omfattning ochväsentlig betydelse för totalförsvaret. Som uttryck för medborgarnasförsvarsvilja är den viktig för säkerhetspolitiken också i vidare mening. Somföredragande statsrådet framhåller är det väsentligt att verksamheten stöds ochunderlättas. Behovet av stöd till frivilligverksamheten behandlades avutskottet i samband med försvarsbeslut (FöU 1981/82:18 s. 14-15).Utskottet återkommer till frågor om sådant stöd senare i detta betänkande. 3 1982/83. FöU1982/83:9 34 Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. beträffande grundläggandeinriktning för det militära försvaret att godkänner vad föredragande statsrådet har förordat, 2. beträffandekrigsorganisationens utveckling m. m. a. attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:100 res. 4 (m) samt med avslag på motionerna 1982/83:726, yrkande 1 i denna res. 5 (c) del och yrkande 4, 1982/83:1240, yrkandena 1 och 2 samt res. 6 (fp) 1982/83:1797, yrkandena 5 och 6, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om krigsorganisationens utveckling, b. attriksdagen avslår motion 1982/83:726, yrkande 6, om en redovisning till av resul tat under innevarande , c. attriksdagen avslår motion 1982/83:1797, yrkande 7, om ny ubåtsjaktutrustning, d. attriksdagen avslår motion 1982/83:912 om flygplansburen radar, e. attriksdagen avslår motion 1982/83:726, yrkande 7, om försvarsmaktens beredskap, f. attriksdagen avslår motion 1982/83:1248 om marinens bevakning av kusterna, g. attriksdagen i övrigt lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, a. attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:119 och med avslag på motionerna 1982/83:168, 1982/83:444, yrkande 3, 1982/83:1798, 1982/83:2241, yrkande 1, och 1982/83:2250, yrkande 1, godkänner att projektet skall fortsätta, b. attriksdagen avslår motion 1982/83:1797, yrkande 1, om ett uttalande angående nytillkommande faktorer, c. attriksdagen avslår motion 1982/83:2241, yrkande 2, omen parlamentarisk kommitté för upphandlingen, d. attriksdagen avslår motion 1982/83:2252, yrkande 1, om skolversion, e. attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:119 samt res. 7 (m, c, fp) med avslag på motionerna 1982/83:2252, yrkande 2, och 1982/83:2253, yrkandena 1 och 2, godkänner vad föredragande statsrådet har förordat om den ekonomiska ramen för projek-' tet, f. attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:119 samt med avslag på motionerna 1982/83:908, 1982/83:2241, yrkan- FöU1982/83:9 35 de 3, och 1982/83:2250, yrkande 2, godkänner vadföredragande statsrådet har förordat om flygindustriernas ansträngningar attminska sitt beroende av militär produktion, g. att i övrigt godkännerde riktlinjer som föredragande statsrådet har förordat i proposition1982/83:119, 4. beträffandefredsorganisationen m. m. a. attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:100 och res. 8 (m, fp) med avslag på motion 1982/83:910, yrkande 4, lämnar utan erinranvad föredragande statsrådet har anfört om utredning av de centrala stabernasorganisation, b. attriksdagen avslår motion 1982/83:1239, yrkande 3, om uppföljning av försvarsbeslut, c. attriksdagen avslår motion 1982/83:1797, yrkandena 2 och 3, om ytterligare besparingar, d. attriksdagen avslår motion 1982/83:1797, yrkande 4, om kvarteret i , e. attriksdagen i övrigt lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, 5. beträffandegemensam försvarsforskning att lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet har anfört, 6. beträffandelekmannainflytande på central nivå att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet har anfört, a. attriksdagen godkänner vad föredragande statsrådet i proposition 1982/83:100 har förordat om tjänstetyper för vissa högre chefer, b. attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrå det har anfört, 8. beträffandevärnpliktsutbildning m. m. a. attriksdagen avslår motion 1982/83:910, yrkande 3, om antalet värnpliktiga under grundutbildning, b. attriksdagen avslår motion 1982/83:1239, yrkande 4, om ökad intagning till grundutbildning av arbetsmarknadspolitiska skäl, c. attriksdagen avslår motion 1982/83:1239, yrkande 5, om repetitionsutbildningen, d. attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrå det har anfört, 9. beträffande frivilligaförsvarsorganisationer att läm nar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört. FöU1982/83:9 36 Ekonomiska resurser för det militära försvaret Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 48) föreslagit att godkänna vad föredragandestatsrådet har förordat i fråga om ekonomiska resurser för det militäraförsvaret /84-1987/88. Regeringen har vidare i samma proposition (s. 55-57)föreslagit att 1. för budgetåret1983/84 fastställa utgiftsramen för det militära försvaret till 17 988 520 000kr. 2. bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1983/84 med hänsyn till prisutvecklingen enligt försvarsprisindex, 3. bemyndigaregeringen att justera lämnade beställningsbemyndiganden med hänsyn tillprisutvecklingen enligt nettoprisindex, 4. bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1983/84 på grund av över- eller underutnyttjande av utgiftsramen för budgetåret1982/83, 5. bemyndigaregeringen att under /84 medge överskridande av utgiftsramenför det militära försvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden, om detbehövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. Föredragande statsrådet erinrar (s.47) om att försvarsbeslut innebär att planeringen under perioden1982/83-1986/87 bör ske med utgångspunkt i en horisontell planeringsram i fastpris och att priskompensation skall ske på grundval av en särskilt beräknadförsvarsprisindex (FPI). Denna index beräknas av regeringen genom sammanvägningav två indexserier, en löneindex samt nettoprisindex (NPI). Löneindex skall utvisa lönenivåns förändring för statligtanställda på löneplanerna T och F. Beräkningen av löneutvecklingen bör justerasi motsvarande mån som det inom statsförvaltningen tillämpade lönekostnadspåläggetändras. Löneindex beräknas av utifrån ingångna avtal.Denna index kan behöva justeras med hänsyn till eventuella avtaladeförändringar för statligt anställda som inte återspeglas i lönenivånsförändring men som på ett väsentligt sätt påverkar lönekostnaderna. Till sådanaförändringar hör exempelvis ändringar i arbetstidens längd och särskiltavtalade lönetillägg samt eventuellt avtalade engångsbelopp. Vid beräkningen av FPI sammanvägs löneindex och NPI medvikterna för löneindex och för NPI. Dessa vikter bibehållsoförändrade /83-1986/87. Basen för FPI sätts till februari1981. FPI skall användas i stället för NPI såväl vid omräkningenav gällande planeringsramar från ett februariprisläge till ett annat som vidberäkningen av prisregleringsmedel. FöU1982/83:9 37 Enligt försvarsbeslutet böreventuella ändringar av värnpliktsförmånerna som väsentligt avviker från denberäknade priskompensationen i princip behandlas som andra förändringar avplaneringsförutsättningarna och således övervägas vid beräkningen avbasbeloppet för det militära försvaret. Föredragande statsrådet uttalar i budgetpropositionen atthan avser att återkomma till regeringen med förslag omproposition om förbättrade värnpliktsförmåner under /84. Hanräknar med att förbättringarna sammantaget skall uppgå till ca 100 milj. kr. igenomförandeprisläget och har vid sin beräkning av basbeloppet ochutgiftsramen, inte funnit anledning att ta hänsyn till dessa förbättringar avvärnpliktsförmånerna. I enlighet med gällande metod för ramberäkningarnaberäknar (s. 55) föredragande statsrådet utgiftsramen för det militäraförsvaret för /84 till 17 . i prisläget februari1982. Förutom prisomräkning och budgettekniska justeringar ingår i beräkningenen ramreducering (minskning av basbeloppet) om 200 milj. kr. Reduceringenföreslås med hänvisning till det statsfinansiella läget. Föredragande statsrådet förutsätter (s. 56) att medel försysselsättnings-skapande åtgärder under statsbudgetens nuvarande tiondehuvudtitel under /84 får disponeras utöver utgiftsramen till ettbelopp av 40 milj. kr. Med basbeloppet och utgiftsramen som grund beräknar (s.48) statsrådet planeringsramen för perioden /84-1987/88 enligtföljande tabell (prisläge ; milj. 1983/84-1987/88 Summa 17 989 17 981 17981 17 981 17 981 89 913 1982/83:444 av m. (vpk) såvitt gäller yrkande 5 att fastställer anslaget till detmilitära försvaret för /84 till 17 . 1982/83:726 av m. fl. (m) såvitt gälleryrkandena 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att försvarsbeslut skall ligga fastavseende såväl de ekonomiska ramarna som inriktningen av krigsorganisationen. FöU1982/83:9 38 2. att beslutar att 1982års försvarsbesluts ram för medelstilldelning skall bibehållas och attriksdagen för /84 fastställer utgiftssumman för det militäraförsvaret till 18 . 5. att uttalar sig för att aviseradeförbättringar av värnpliktsförmånerna, utöver vad som inryms inomförsvarsprisindex, FPI, inte får belasta försvarsramen. 1982/83:1239 av i m. fl. (c) såvittgäller yrkandena 1. att med avslag på regeringens förslagtill det militära försvaret anvisar 18 , 2. att beträffande ekonomiska resurser fördet militära försvaret /84-1987/88 godkänner en planeringsram som med 475 milj. kr. överstiger regeringens förslag. 1982/83:1249 av () vari yrkas att beslutar att försvarets myndigheter vid behovskall tilldelas långsiktiga krediter i syfte, att befrämja en rationell ochekonomiskt lönsam investeringsverksamhet. Regeringen föreslår attutgiftsramen för det militära försvaret under /84 skallbestämmas till 17 . i utgiftsramen som grund förordar statsrådet att denekonomiska planeringsramen för femårsperioden /841987/88 bestäms till 89913 milj. kr. i samma prisläge. Beträffande utgiftsram för nästa budgetår och planeringsramför femårsperioden finns motförslag i vissa motioner. De olika förslagenframgår av följande tabell (milj. kr. 726 (m) Mot. 1239 (c) Mot, 444 (vpk) Militära försvaret (prisläge febr, 1982) - utgiftsram1983/84 17 989 18 189 18 084 17 381' - planeringsram 1983/ 84-1987/88 89 913 90 913 90 388 ' Avser genomförandeprisläge. Skillnaden mellan regeringensförslag och de ekonomiska ramar som skulle bli en följd av att tillämpa 1982års försvarsbeslut utgörs av 200 milj, kr, för /84 och (5x200) 1000 milj, kr, för perioden. Moderata samlingspartiet förordar att utgiftsramenoch planeringsramen bestäms i enlighet med försvarsbeslutet. FöU1982/83:9 , 39 slag endast beträffande utgiftsramen, som man föreslårskall bestämmas till 17381 milj. kr.utan kompensafion för prisförändringar. I motion 1239 (c) förordar motionärernaatt utgiftsram och planeringsram skall bestämmas till 18084 resp. 90388 milj. kr. Överbefälhavaren har inför utskottet uttalat att 1982 årsförsvarsbeslut innebar en långtgående resursminskning för det militäraförsvaret. Kravet på rationaliseringar är enligt hans mening kraftigare än förnågon annan samhällssektor, som förhoppningarna påavspänningspolitiken och förväntningarna om minskning av de militära styrkornai omvärlden inte har infriats. De ekonomiska ramar som regeringen nu föreslårinnebär, tillsammans med konsekvenserna av den beslutade besparingen om 550milj. /82, den föreslagna besparingen under innevarandebudgetår om 100 milj. kr., vissa ambitionshöjningar och effekterna avdevalveringen m. m., enligt överbefälhavaren att försvarsmaktens likviditetslägeär ansträngt. Omfattande reduktioner och omplaneringar för femårsperioden måsteske för att minska den ekonomiska belastningen med över 1 500 milj. kr. Statssekreteraren i försvarsdepartementet har införutskottet framhållit att det är av stor betydelse från säkerhetspolitisksynpunkt att har en stark samhällsekonomi. Härigenom kan undvikas attlandet blir alltför ekonomiskt beroende av andra. En stark samhällsekonomi ochgoda statsfinanser behövs också för våra satsningar på för landetsförsvar. Det är därför enligt statssekreteraren naturligt att även det militäraförsvaret medverkar i besparingssträvandena. Mot den bakgrunden har regeringenvalt den ekonomiska nivå som socialdemokraterna förordade i samband med 1982års försvarsbeslut och minskat denna med ca 100 milj. kr. Utskottet delar uppfattningen attbåde statsfinansiella och samhällsekonomiska skäl talar för återhållsamhet ifråga om resurser för försvarsändamål. Som utskottet anförde i samband med1982 års försvarsbeslut (FöU 1981/82:18 s. 48) kan en fortsatt storutlandsupplåning komma att medföra problem av säkerhetspolitisk natur. Ikonsekvens med vad utskottet i det föregående har anfört beträffandekrigsorganisationens utveckling förordar utskottet att utgiftsramen ochplaneringsramen bestäms i enlighet med regeringens förslag. Även i övrigttillstyrker utskottet att bifaller regeringens förslag. Utskottetåterkommer i det följande till frågan om föreslagna förbättringar av värnpliktsförmånernabör påverka ramberåk-ningen. Anslagsfrågorna för det militära försvaretbehandlas senare i betänkandet. I motion 726 (m) understryks att i den utsträckning ökadevärnpliktsförmåner tillåts belasta det militära försvarets ekonomiska ramutöver vad som kompenseras genom prisregleringen måste merkostnaden övervägasvid beräkningen av basbeloppet för utgiftsramen. FöU1982/83:9 40 Föredragande statsrådet uttalar (s.48) i budgetpropositionen att han räknar med att kommande förslag omförbättrade värnpliktsförmåner under /84 sammantaget skall uppgåtill ca 100 milj. kr. Vid beräkningen av basbeloppetoch utgiftsramen har han inte funnit anledning att ta hänsyn till dessaförbättringar av värnpliktsförmånerna. I proposition 1982/83:115 om förbättradeförmåner åt värnpliktiga m. fl. anmäls (s. 31) att förslagen om bättre förmånerhar utformats med beaktande av nämnda totalbelopp.