bet · G601SoU12 · 1982-12-31 00:00:00 — om familjepolitiken (prop. 1982/83:55 delvis och skr.1982/83:34) I betänkandet behandlas delsproposition 1982/83:55 om upphävande av beslutet om karensdagar, m. m., såvittavser bilaga 1 punkt 3 (höjning av det allmänna barnbidraget) och punkt 4(statens bidrag till den kommunala barnomsorgen) jämte fyra med anledning avpropositionen väckta motioner, dels dåvarande regeringens skrivelse 1982/83:34om fortsatta arbete med innehållet i barnomsorgen. I proposifion 1982/83:55 harregeringen (), såvitt propositionen hänvisats tillsocialutskottet (bilaga 1 punkterna 3 och 4), föreslagit att 1. anta ipropositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag, 2. till Allmännabarnbidrag på tilläggsbudget I fill statsbudgeten för /83 underfemte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 1. upphävariksdagens beslut om nytt statsbidragssystem för barnomsorgen fr. o. m. den 1januari 1983, 2. godkänna vadföredragande statsrådet förordat om att nuvarande stafsbidragsregler skallfortsätta att gälla tills vidare. Lagförslaget redovisas i bilaga 1 fill betänkandet. Propositionen i övrigt behandlas såvitt avser punkterna 1och 2 i bilaga 1 samt bilaga 3 av socialförsäkringsutskoftet i betänkandena SfU1982/83:9 resp. 1982/83:13, bilaga 2 av skatteutskottet i betänkande SkU1982/83:14, bilaga 4 av jordbruksutskottet i betänkande JoU 1982/83:21, bilaga5 av arbetsmarknadsutskottet i betänkande AU 1982/83:12 samt propositionen iövrigt av finansutskottet i betänkande FiU 1982/83:10. I motion 1982/83:109 av m. fl. (m) hemställs1. atf avslår förslaget fill lag om ändring) lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag såvitt avser 1 §, 1 1982/83. SoU1982/83:12, 2 2. atf riksdagentill Allmänna barnbidrag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1982/83 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 3. att riksdagenavslår yrkandet under punkten 4, Statens bidrag till den kommunalabarnomsorgen. Motiveringtill yrkandena finns i motion 1982/83:99. I motion 1982/83:119 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 4 och 5), 4. att riksdagenger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande barnbidrag ochflerbarnsstöd, 5. atf riksdagenavslår regeringens förslag om aft upphäva beslut om nytt statsbidragssystemför barnomsorgen fr. o. m. . Motiveringfill yrkandena finns i mofion 1982/83:112. I motion 1982/83:122 av m. fl. (fp) hemställs 1. att riksdagenavslår regeringens förslag att upphäva beslut om nytt statsbidragssystemför barnomsorgen fr. o. m. och därmed avstyrker vad iproposifionen förordats om att nuvarande statsbidragsregler skall fortsättaatt gälla tills vidare, 2. aft riksdagenantar i propositionen redovisat förslag till lag om ändring i lagen (1947:529)om allmänna barnbidrag, 3. att riksdagentill Allmänna barnbidrag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1982/83 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 330 milj. kr. Motiveringfill yrkandena finns i mofion 1982/83:120. I motion 1982/83:128 av . (vpk) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), att riksdagengodkänner vad som i motionen anförs om avslag på ökningen på flerbarnstilläggetoch ökning av det allmänna barnbidraget. Skrivelse 1982/83:34 Genom regeringens skrivelse1982/83:34 bereds tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådetanfört om fortsatta arbete med innehållet i barnomsorgen. Höjning av det allmänna barnbidraget Det allmänna barnbidraget höjdessenast , från . per barn och år. m. utgår därutöver ett flerbarnstillägg till familjer medtre eller flera barn. SoU1982/83:12 3 fjärdedels barnbidrag om barnens antal uppgår till tre ochökas med ett halvt barnbidrag för varje ytterligare barn. I propositionen anförs att barnfamiljerna hör till degrupper som drabbats hårdast av de senaste årens ekonomiska utveckling. Medhänsyn till effekterna av den i samma proposition föreslagna höjningen avmervärdeskatten samt andra prisökningar bör enligt proposifionen det allmännabarnbidraget höjas fr. o. m. . Prisökningarna till följd avdevalveringen av den svenska kronan kan dock ingen grupp kompenseras för utanatt en del av devalveringens positiva verkningar går förlorade. Familjer medbarn och i synnerhet familjer med många barn har dock en särskilt utsattsituation. Med hänsyn härtill föreslås i propositionen atf det allmännabarnbidraget skall höjas med . per barn och år (1 § lagenom allmänna barnbidrag). Flerbarnstilläggen föreslås bli fördubbladeoch utgå med ett halvt barnbidrag om barnens antal uppgår till tre samt etthelt barnbidrag för varje ytterligare barn (2 a § lagen om allmännabarnbidrag). Den sammanlagda kostnaden för nämnda förslag uppgår underinnevarande budgetår fill 330 milj. kr., vilket belopp föreslås bli anvisat påtilläggsbudget. framhålls i propositionen att det mot bakgrundav den mycket allvarliga sfatsfinansiella situationen är nödvändigt aftutgiftsökningar åtföljs av motsvarande inkomstförstärkningar. Finansieringen avde i proposifionen föreslagna åtgärderna förutsätts i första hand ske genom enhöjning av mervärdeskatten. I flera motioner framställs förslag som på olika sättavviker från propositionen. Utöver skilda uppfattningar i de olika delfrågorsom behandlas i detta betänkande redovisas i samtliga motioner en frånpropositionen avvikande syn på frågan om finansiering genom höjning avmervärdeskatten. I motion 1982/83:109 av m. fl. (m) yrkas avslagpå den föreslagna ändringen av 1 § lagen om allmänna barnbidrag, dvs. avslag påförslaget om en generell höjning av de allmänna barnbidragen (yrkande 1).Mofionärerna accepterar däremot den föreslagna ändringen av 2 a § lagen omallmänna barnbidrag, innebärande en fördubbling av flerbarnstilläggen. Ienlighet härmed yrkas en medelsanvisning på endast 100 milj. kr. (yrkande 2). Imotion 1982/83:128 av m. fl. (vpk) yrkas aft skallgodkänna vad som anförs i motionen angående ökning av det allmänna barnbidragetoch avslag på ökning av flerbarnstillägget (yrkande 1). Motionsyrkandef innebäratt den föreslagna höjningen av flerbarnstillägget skall avslås och att dessamedel i stället skall användas för en ytterligare höjning av det allmännabarnbidraget, dvs. en annan ändring av 1 § lagen om allmänna barnbidrag än densom föreslås i propositionen samt avslag på den föreslagna ändringen av 2 a §.I motion 1982/83:122 av m. fl. (fp) framställs yrkanden som i dennadel sammanfaller med propositionen (yrkandena 2 och 3). Dessa yrkanden äremellerfid, som ovan nämnts, inte knutna till det i propositionen framlagda förslaget fill SoU1982/83:12 4 I motion 1982/83:119 av m.fl. (c) biträds också förslaget om höjda barnbidrag och flerbarnstillägg. Utskottet har hemställt om finansutskottefs yttranderörande den samlade finansieringen av de åtgärder som föreslås i proposifionen.Finansutskottets yttrande, FiU 1982/83:2 y, fogas som bUaga 2 till betänkandet. I sift yttrande ansluter sig finansutskottefssocialdemokratiska majoritet till proposifionens bedömning att de ipropositionen föreslagna åtgärderna för att förbättra ersättningsnivåerna ipensionssystemet, sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, barnomsorgen ochbarnbidragen bör totalfinan-sieras med en höjning av mervärdeskaften ocharbetsgivaravgiften till arbetslöshetsförsäkringen. Behovet av att åtgärdernatotalfinansieras är enligt finansutskottefs mening så angeläget att detta börkomma till uttryck i beslut vad gäller dessa utgiftsökningar.Förslagen i propositionens olika bilagor bör enligt finansutskottet godkännas,antas eller medel anvisas endast på det uttryckliga villkoret att riksdagenbifaller förslagen om höjning av mervärdeskatten respektive höjning av arbetsgivaravgiftenfill arbetslöshetsförsäkringen. är emellertid som ovan nämntsinfe enigt i denna bedömning. I en gemensam reservation från moderatasamlingspartiet, och avvisas propositionens förslagtill ändring av tidigare riksdagsbeslut och dess förslag om höjning avmervärdeskatten. I en reservafion kommunisterna godtaspropositionens förslag i huvudsak, dock att för finansieringen hänvisas tillett i mofion 1982/83:128 närmare utvecklat alternativt förslag i stället för enhöjning av mervärdeskatten. kan för sin del infe gå in på de olikafinansieringsalternativen. En möjlighet är då att - så som finansutskottetsmajoritet föreslagit -tillstyrka propositionsförslagen endast under villkor attden i proposifionen förutsatta höjningen av mervärdeskatten accepteras avriksdagen. Även inom socialutskottet har det emellertid yppats olika meningar ifråga om lämpligheten av en sådan koppling fill skattefrågan. Utskottet hardärför inte annat än på vissa punkter villkorat sin hemställan fill bifall fillförslaget om höjning av mervärdeskaften, vilket förslag behandlas iskafteutskottets betänkande SkU 1982/83:14. Genomgående vidhåller emellertid desocialdemokratiska ledamöterna kravet på den i propositionen anvisade totalafinansieringen av förslagen, dvs. ett villkorande av socialutskottets hemställantill aft skatteutskottets hemställan om höjning av mervärdeskatten bifalles.Övriga ledamöter i utskottet motsätter sig - ehuru med skilda uppfattningar isak - uppställandet av detta villkor. När det gäller höjning av de allmänna barnbidragen (1 §lagen om allmänna barnbidrag) anser alla partier utom moderata samlingspartietatt en höjning i princip bör ske, socialdemokraterna dock endast underförutsättning atf mervärdeskaften höjs. kommunisterna yrkarvidare på en större höjning av det allmänna barnbidraget än som följer avpropositionen. Vid utskottets behandling av de olika yrkandena har SoU1982/83:12 5 ställningstagandet utfallit så att socialdemokraternasförslag - en höjning av barnbidraget med . under förutsättning attmervärdeskaften höjs - tillstyrkts av utskoftet. Mot detta reserverar sigövriga partier. När det gäller höjning av flerbarnstillägget (2 a § lagenom allmänna barnbidrag) anser alla partier utom kommunisternaaft en höjning bör ske, socialdemokraterna dock endast under förutsättning avbifall till förslaget angående mervärdeskatten. Utskottets ställningstagandehar utfallit så att en höjning av flerbarnsfillägget tillstyrks utan villkor.Mot detta reserverar sig socialdemokraterna. kommunisternareserverar sig principiellt mot en höjning av flerbarnstilläggen. Som en följd av utskottets ställningstagande beträffande 1och 2 a §§ lagen om allmänna barnbidrag föreslår utskottet en medelsanvisningpå 330 milj. kr., vilket överensstämmer med proposifionen. Utskottet tar här också upp motion 1982/83:119 (c) yrkande4, vari begärs ett tillkännagivande från sida om aft detfamiljepolifiska stödsystemet bör byggas upp utifrån en helhetssyn på familjenssituation, vilket förutsätter barnbidrag, flerbarnsstöd, vårdnadsersättning ochtillgång till barnomsorg. Utskottet delar visserligen motionärernas grundsyn omnödvändigheten av en helhetssyn på familjens situation, men kan inte ställa sigbakom ett generellt krav på att alla de angivna formerna av stöd måste ingå.Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottet vill emellertid med anledning av de olikauppfattningar som gjort sig gällande när det gäller utformningen av de olikastödformerna för barnfamiljer aktualisera frågan om en mera samlad översyn avfamiljepolitiken. Den s. k. familjeekonomiska kommittén (S 1979:06) befinnersig f. n. i slutskedet av sitt arbete. Kommittén har i uppdrag aft göra enöversyn av det ekonomiska stödet till barnfamiljerna med särskild inriktning påflerbarnsfamiljernas situation. I uppdraget ingår bl. a. att göra enkarfläggning av barnfamiljernas ekonomiska situation och därvid särskiltstudera situationen för flerbarnsfamiljerna. Kommittén skall undersöka vilkeneffekt de nuvarande direkta och indirekta familjepolitiska stödformerna har förolika typer av familjer i olika inkomstlägen. De fröskel- och marginaleffektersom de nuvarande stödformerna medför skall också analyseras. Samfidigt hållerden s. k. ensamförälderkommittén (S 1977:16) på atf slutföra sitt arbete medatt se över utformningen av samhällets stöd till familjer där föräldrarna leverpå skilda håll, eller där en av föräldrarna saknas. Det kommer alltså inom kortatt finnas ett gott underlag för en mera allmän diskussion av principerna för detfamiljepolitiska stödet. Barnfamiljernas ekonomiska situation har blivitutomordentligt svår i med sjunkande reallöner, stigande priser ochhyror. Detta har självklart hårdast drabbat familjer med låga inkomster ochflera barn. De barnfamiljer som lever på en enda förvärvsinkomst har samtidigtfått det allt svårare att förstärka familjeinkomsten på grund av bristen påarbetstillfällen och 1* 1982/83. SoU1982/83:12 6 Samhällets stöd till barnfamiljerna, liksom pågåendeutredningar, ger en splittrad bild. Det är därför svårt att överblickaeffekterna av olika stöd i form av generella och riktade bidrag,mafsubventioner, föräldraförsäkring, subventioner via skattesystemet m. m. Det höjda barnbidraget enligt propositionens förslag gerviss kompensa-fion för ökade levnadskostnader. Det ökade flerbarnsstödet ärdessutom ett försök att på ett enkelt och snabbt sätt få en vissfördelningspolifisk inriktning på familjestödet till större familjer. Det ärdock enligt utskottets mening inte tillfredsställande att bara ta hänsyn tillbarnantalet. Enförälderfamiljerna lämnas t. ex. utanför, och dessutom tarstödet inte hänsyn till familjens inkomst. För det fortsatta reformarbetet inom familjepolitikenkrävs därför en helhetssyn. Olika åtgärder bör samordnas, så att de samladeåtgärderna åstadkommer en ekonomisk utjämning mellan olika typer avbarnfamiljer och mellan barnfamiljer å ena sidan och andra i samhället å andrasidan, t. ex. familjer utan barn där båda förvärvsarbetar. Utskottet anser med hänvisning till det anförda attregeringen genom tillsättande av en beredning eller på annat lämpligt sätt nubör låta göra en samlad översyn av familjepolitiken. De undersökningar som gjortsav familjeekonomiska kommittén och ensamförälderkommittén bör kunna bildautgångspunkt för beredningens överväganden. Vad utskottet nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Det nuvarande statsbidragssystemetför barnomsorgen är utformat på följande sätt. För kommunala daghem utgår statsbidrag med ett bidrag perplats och år. För att statsbidraget skall utgå krävs att daghemmet är öppetminst sju fimmar per dag samt att minst två tredjedelar av platserna utnyttjasminst per barn och dag (den s. k. tvåtredjedelsregeln). För plats i fritidshem är statsbidraget hälften avbidraget till en daghemsplats. Bidragskrav är att avdelningen är öppen underminst fem fimmar per dag. Antalet platser i daghem och fritidshem som ärstatsbidragsberätfigande bestäms av i förhållande dels fill enytnorm, dels till den s. k. pedagogiska . För familjedaghem utgår statsbidrag av kommunensbruttokostnader. Därutöver utgår ett grundbelopp per plats. För icke-kommunala daghem och fritidshem utgår statsbidragunder förutsättning att de finns intagna i kommunens barnomsorgsplan. Förbidrag gäller i övrigt samma regler som för kommunala daghem och frifidshem. Bidragentill barnomsorgen räknas upp med hänsyn till den SoU1982/83:12 7 genomsnittliga löneutvecklingen för anställda i offentligtjänst. beslutade (prop. 1980/81:205,SoU 1981/82:1, rskr 38) om ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen. Detnya statsbidragssystemet skall enligt beslutet träda i kraft den 1 januari 1983och innebär en övergång från ett bidrag per plats till ett bidrag i procent avbruttokostnaderna för verksamheten. Det innebär även en vidgning av debidragsberättigade verksamheterna. Enhgt det nya systemet utgår statsbidragför kommunernas kostnader för daghem, fritidshem och kommunala familjedaghemoch därutöver för deltidsgruppverksamhef och för s. k. öppna förskolor. Ibidragsunderlaget får vidare inräknas en schablonmässigt beräknad kostnad förpedagogisk ledning. Bidrag utgår av kommunens bruttokostnader.Bidragsreglerna kompletteras med en spärrregel, som innebär att statsbidragetför befintlig verksamhet i daghem och fritidshem i viss kommun får ökas iförhållande till föregående år högst motsvarande den genomsnittliga årligalöneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. För icke-kommunala insfitufioner gäller enligt det nyasystemet att statsbidrag utgår under förutsättning att de finns intagna ikommunens barnomsorgsplan. Därutöver gäller vissa regler som medför att endastinstitutioner av daghems- resp. fritidshemskaraktär blirstatsbidragsberätti-gade. Bidrag utgår till kommunen för sådan institution med40 % av en av beräknad genomsnittskostnad per plats. När förslaget till ett nytt statsbidragssystem behandladesi yrkades i partimotioner från socialdemokraterna och vänsterpartietkommunisterna samt i en motion från enskilda motionärer tillhörande moderatasamlingspartiet avslag på det förslag som lades fram i propositionen.Riksdagens beslut överensstämde dock i huvudsak med regeringsförslaget (se SoU1981/82:1 s. 25 ff). I den socialdemokratiska partimofionen förordades ettnytt förslag - efter överläggningar med - enligtföljande riktlinjer. Liksom enligt propositionen skulle systemet vara utformatsom ett procentbidrag som utgick för daghem, fritidshem, familjedaghem ochöppna förskolor. Däremot skulle bidrag inte utgå för deltidsförskolan.Bidragsunderlaget skulle beräknas på samma bidragsunderlag som enligtpropositionen. Bidraget borde motsvara personalkostnaderna. Dock bordebidragsprocenten t. v. bestämmas så aft bidrag utgick med belopp motsvarandedem som skulle utgå om nuvarande bidragsregler behölls; enligt motionärernainnebar propositionsförslaget att kommunerna förlorade 200 å 250 milj. kr. Ettbelopp om 100 milj. kr. borde utgå till särskilda insatser inom förskolan. kommunisterna ville attstatsbidragssystemet skulle vara utformat för atf stimulera fill en kraftigutbyggnad av barnomsorgen och att det skulle garanteras en hög och jämnkvalitet i landets samtliga kommuner. Reglerna borde innebära att staten svararför samfliga personalkostnader inom barnomsorgen. SoU1982/83:12 8 I motionen från företrädare förmoderata samlingspartiet förordades eft bidragssystem med prestationsrelateradebidrag. De skulle utgå med visst belopp för barn i barnomsorgen och såledesinte som enligt nuvarande sysfem per plats. Utskottet anförde följande som skäl för att biträdaregeringsförslagef (s. 28). Utskottet anser att det materialsom finns då det gäller faktorer som är av betydelse för att bedömastatsbidragsfrågan är tillräckligt för att man nu skall kunna ta ställning ifrågan och ansluter sig fill det redovisade förslaget till nyttstatsbidragssystem. Förslaget är enkelt och lättöverskådligt, och det har denfördelen att samma regler kommer att gälla för kommunala familjedaghem som förförskolor och fritidshem. Utskottet har i olika sammanhang framhållit värdet avden öppna förskolan, bl. a. för familjedaghemsverksamheten, och det nyasystemet är ägnat atf sfimulera utbyggnaden av denna. Förslaget bör kunna ledatill administrativa förenklingar både för stat och kommun. Som utskottet serdet är det stora värdet med förslaget att det ger kommunerna betydandemöjligheter aft effektivisera sin barnomsorgsverksamhet utan att hindras avett regelsystem, som binder verksamheten i vissa organisatoriska former utanegenvärde. Det sagda ligger i linje med det synsätt som kommit till uttryck dåriksdagen diskuterat den kommunala ekonomin (se bl. a. ovan s.9). Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen (s. 36) anger attstatsbidragets nivå bör bestämmas utifrån den kostnadsfördelning som i dagföreligger mellan stat och kommun och att det skall göras en utvärdering av detnya bidragssystemet. Utskottet aktualiserade i detsammanhanget frågan om tillämpningen av den s. k. tvåtredjedelsregeln ochföreslog med stöd av sin initiafivrätt att, om särskilda skäl förelåg vidberäkningen av statsbidrag till barnomsorgen , regeringen efteransökan skulle kunna ge dispens härifrån. Skälet var att regeln visat sig ledafill aft vissa kommuner fått sitt statsbidrag väsenfligt reducerat, trots attantalet barn i barnomsorgen endast obetydligt understigit det antal som krävtsför att fullt bidrag skulle utgå med stöd av regeln. I den nu aktuella propositionen anförs att den tidigaresocialdemokratiska regeringen träffade en överenskommelse med om en omfattande utbyggnad av barnomsorgen i daghem ochfritidshem, vilken även innefattade förslaget till det nuvarande statsbidragssystemet.Överenskommelsen förelades i en särskild proposition. På grundval avdetta fastställde att 100 000 nya daghemsplatser och 50000 nya fritidshemsplatser skulle börja byggas under femårsperioden 1976-1980.Platserna beräknades kunna tas i anspråk under femårsperioden 1977-1981.Riksdagen beslutade om en allmän målsättning för utbyggnaden avbarnomsorgen innebärande aft alla barn fill förvärvsarbetande och studerande föräldrarsamt barn med behov av särskilt stöd skulle kunna beredas plats inom denkommunala barnomsorgen . I proposifionen anförs att det avriksdagen beslutade statsbidragssystemet utformades så att det skulleunderlätta för kommunerna SoU1982/83:12 9 att genomföra den av beslutade utbyggnaden avbarnomsorgen. I propositionen föreslås nu ätt beslut om ettnytt statsbidragssystem upphävs och att nuvarande statsbidragsbestämmelserbehålls . Som skäl anges att det nya statsbidragssystemet genomminskade bidrag till kommunerna försvagar deras möjlighet att bygga utbarnomsorgen. aviseras att arbetet med eft nytt statsbidragssystemför barnomsorgen redan har påbörjats inom . Den tidigare nämnda möjligheten till dispens från den s.k. tvåtredjedelsregeln berörs inte i propositionen. I partimotioner från (1982/83:119, yrkande5), (1982/83:122, yrkande 1) och moderata samlingspartiet(1982/83:109, yrkande 3) yrkas avslag på propositionens hemställan omupphävande av beslutet om det nya statsbidragssystemet. I mofion(motiv, i mot. 1982/83:112) utvecklas detta närmare. I.mofionen anförs bl. a.att beslut om ett nytt statsbidragssystem grundades på tre viktigahörnstenar, nämligen att all barnomsorg värderas lika och skall gesstatligt stöd, att alla barn skall få del av en pedagogisk verksamhet ochslutligen att besluten skall decentraliseras och reglerna förenklas. Riksdagensbeslut atf förenkla reglerna för barnomsorgen innebar besparingar utan attmålet för barnomsorgens innehåll och utveckling ändrades till det sämre. De socialdemokratiska ledamöterna har, i likhet med vadsom sagts angående höjning av det allmänna barnbidraget, yrkat bifalltill propositionen endast under den förutsättningen atf ocksåbifaller förslaget om höjning av mervärdeskatten. I kommunisternas parfimofion 1982/83:128tillstyrks förslaget i propositionen. Motionärerna anför emellertid att detfinns anledning att på nytt pröva frågan när det förslag presenteras som f. n.är under utarbetande inom . Vid en sammanfattande bedömning anser utskottet atf detinte finns skäl att nu ompröva det ställningstagande som gjorde såsent som . Med bifall till motionerna avstyrker därför utskottetpropositionsförslaget i här aktuell del. Detta innebär att beslutom ett nytt statsbidragssystem fr. o. m. bör stå fast. fortsatta arbete med innehållet ibarnomsorgen På grundval av förslag iproposition 1980/81:205 om förenklade statliga regler inom barnomsorgenbeslutade - förutom om ändrade statsbidragsregler -om vissa riktlinjer beträffande den kommunala barnomsorgen (SoU 1981/82:1, rskr38). Härvid förutsattes bl. a. aft regeringen skulle förelägga vissredovisning rörande målsättning och riktlinjer för barnomsorgsverksamheten m.m. uttalade i denna del följande (s. 15-17). SoU1982/83:12 10 Mot bakgrunden av de förslagrörande olika kvalitetsfrågor som läggs fram i propositionen och utskottetsställningstagande till dessa anser utskoftet hksom mofionärerna att det ärnödvändigt att personalen i förskolor och i barnomsorgen i övrigt får en merpreciserad målsättning för sitt arbete och klarare riktlinjer för vilketinnehåll verksamheten skall ha.