bet · G601CU22 · 1982-12-31 00:00:00 — a. att kommittén bör göra en prövning av vad realbeskattning och finansiering skulle innebära för möjligheterna att uppnå debostadspolitiska målen. Vidare uttalas att olika alternativ för att minskasamhällssubventionerna bör belysas. Kommittén skall också försöka bedöma de framtida behovenav ny- och ombyggnader, reparationer m. m. i bostadssektorn som följer avbefolkningsutvecklingen, hushållsbildning, omflyttning samt relativpris- ochrealin-komstutveckling. I direktiven tas också frågan om ansvarsfördelningen ibostadspolitiken mellan stat och kommun upp. Härvid berörs möjliga ändringar isåväl det ekonomiska ansvaret som ett stärkt kommunalt inflytande i andraavseenden. Enligt direktiven skall kommittén i huvudsak redovisa sittarbete under första halvåret 1984.1 frågor som inte är avgörande förhelhetssynen på en ny social bostadspolitik skall dock arbetet kunna bedrivastill utgången av . För att följa utvecklingen i byggsektorn och för attsamordna regeringens olika insatser som har betydelse för denna sektor harregeringen utsett en särskild grupp av ministrar. I gruppen ingår cheferna förfinans-, arbetsmarknads-, bostads- och industridepartementen. Statsrådenbiträds dessutom av en tjänstemannagrupp med företrädare för resp. departementsamt statsrådsberedningen. Avsikten är att grupperna skall ägna sig åt övergripandefrågor i byggsektorn och då särskilt långsiktiga frågor. En i detta sammanhangviktig uppgift blir att utarbeta ett långsiktigt program för byggsektorn.Arbetet skall också syfta till att vidareutveckla samarbetet med byggsektornsintressenter. 4.1 Bostadsbyggandets omfattning m. m. Enligt motion 1573 (s) präglasdagens byggnadsverksamhet av stor osäkerhet om vad som kommer att ske inombyggsektorn under resten av 1980-talet. För att minska osäkerheten börstatsmakterna, enligt motionärerna, fastställa det framtida byggandetsinriktning och omfattning genom att upprätta ett rullandesamhällsbyggnadsprogram. En utredning föreslås därför bli tillsatt med uppgiftatt utforma förslag till ett sådant program. Som framgår av avsnitt 3.9 har regeringen utsett chefernaför finans-, arbetsmarknads-, bostads- och industridepartementen att bl. a.följa utvecklingen och samordna insatser inom byggsektorn. Statsråden biträdsav en tjänstemannagrupp. En viktig uppgift blir härvid att utarbeta ettlångsikfigt CU1982/83:22 ' , 22 program för byggsektorn. Det av motionärerna i motion 1573(s) framställda utredningsyrkandet får därmed anses vara tillgodosett utannågon åtgärd. I partimofion 1575 (vpk) framhålls att ett bostadsbyggandeav nuvarande omfattning inte är tillräckligt för en bra bostadsförsörjning.Enligt motionärerna måste bostadsbyggandet därför öka, och de föreslår attriksdagen uttalar sig för en bostadsbyggnadsplan som innefattar igångsättning avminst 50 000 lägenhetei genom nybyggnad av i huvudsak hyresbostäder inomallmännyttan och minst 25 000 lägenheter genom ombyggnad. Utskottet behandlade senast under /82 (CU1981/82:24 s. 20) ett motsvarande motionsförslag med en antalsmässigtpreciserad bostadsbyggnadsplan. Utskottet anförde härvid att fastställandet aven sådan plan inte torde tjäna något praktiskt syfte för att nå ett önskatbyggande. Denna bedömning står fast. Motion 1575 (vpk) avstyrks redan på dennagrund. Därmed finns nu inte anledning att pröva den föreslagna ramensomfattning. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1117 (vpk)föreslås i motion 1120 (vpk) att ett bostadsbyggnadsprogram för länupprättas omfattande 10 000 lägenheter . I sammanhangetförs också fram förslag avseende saneringen av dåliga bostadsmiljöer samtupprustning och förnyelse av torftiga bostadsområden i förorterna. Förverkligandet av det föreslagnabostadsbyggnadsprogrammet är, vilket också motionärerna påpekar, avhängigtförslag fill stödåtgärder m. m. som lagts fram i andra (vpk)-motioner. mening tjänar ett allmänt ställningstagande i enlighet med vad somföreslås i motionen inte något egentligt syfte. Motion 1120 (vpk) avstyrks. I motion 2098 (fp) framhålls attfrågor kring stadsförnyelse spelar en allt vikfigare roll i samhällsbyggandet.Motionärerna pekar bl. a. på att omfattningen av ombyggnader och reparationerhar ökat kraftigt . Med hänvisning härtill framhållsangelägenheten av att det arbete som har bedrivits i stadsförnyelsekommitténoch nationalkommittén för stadsförnyelsekampanjen fullföljs ochvidareutvecklas. Motionärerna föreslår därför att regeringen skall initiera ettfortsatt utvecklingsarbete för den framtida stadsförnyelsen. Utskottet delar motionärernas uppfattning omstadsförnyelsefrågornas betydelse. Enligt utskottets mening torde dock ävenframdeles de organisatoriska förutsättningarna för ett fortsatt utrednings-och utvecklingsarbete med denna inriktning föreligga - detta oaktat attstadsförnyelsekommittén upplösts. Kommitténs kvarvarande uppgifter har förtsvidare bl. a. till bostadskommittén och till pågående arbete med en ny plan-och bygglag. CU1982/83:22 ' 23 Dessutom har inom bildats en särskildstadsförnyelsegrupp som avser att avge en rapport omunderhåll, reparationer och ombyggnad. Vad motionärerna förordat om ettfortsatt utvecklingsarbete för den framtida stadsförnyelsen får ansestillgodosett genom de åtgärder regeringen vidtagit. Med hänvisning till vad somhär anförts avstyrker utskottet motion 2098 (fp). I de båda motionerna 1065 (m) och 1629 (c) ställs krav påatt förutsättningarna för att underlätta flergenerationsboende skall ses över.I den förstnämnda motionen framhålls att argumenten för flergenerationsboendeblir fler, men att hindren i form av gällande statliga lånebestämmelser liggerkvar. Enligt motiven fill den senare motionen, som återfinns i motion 1627 (c),bör bl. a. ett förenklat byggnadslovsförfarande kombinerat med statslån samtförtur i bostadskön prövas vid översynen för att härigenom söka underlätta ettutvidgat tregenerationsboende. Utskottet har tidigare (CU 1981/82:24 s. 22) framhållitatt bostäder för flergenerationsboende bör kunna produceras inom ramen för denefterfrågan som finns. har utskottet konstaterat att varken reglernaför erhållande av statliga lån eller gällande byggnormer i och för sig innebärnågon begränsning i detta avseende. Denna bedömning står fast, och någon åtgärdfrån sida är därmed inte motiverad. Åtgärder för att förverkliga utvecklingen av ett socialtinriktat - kollektivt boende - begärs i partimotion 1067 (vpk). Som exempelhärpå nämns bl. a. möjligheten att införa skyldighet att inventerabehovet av nya boendeformer och att därefter upprätta en plan förförverkligandet på grundval av inventeringen. Också i motion 1564 (vpk) yrkande 5 tas frågan omkollektivt boende upp. Häri föreslås sålunda att bostadskommittén bör få iuppdrag att föreslå åtgärder som befrämjar ett socialt inriktat boende. 1uppdraget bör bl. a. ingå hur ett mått på bostadsstandard som tar hänsyn tillförekomst av gemensamma utrymmen, kollektiv service m. m. skall utformas. Även enligt motion 2153 (s) yrkande 2 bör bostadskommitténse över möjligheterna att stimulera alternativt boende i kollektiva former.Detta bör enligt motiven i motion 2150 (s) ske dels genom anpassning av denstatliga långivningen, dels genom möjlighet att skriva s. k. samkontrakt. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finnsett behov av bostäder för kollektivt boende i olika former. torde degrundläggande förutsättningarna för ett boende med denna inriktning föreliggaredan inom ramen för nu gällande norm- och lånesystem. Detta belyses också avatt flera nya bostadsprojekt med kollektiv inriktning redan har påbörjats och ivissa fall också färdigställts. Frågan om rättsförhållandena vid olika typer avkollektivt boende kommer enligt direktiven att behandlas av bostadskommittén.Motionerna avstyrks med hänvisning till vad som anförts. Enligtmotion 2153 (s) yrkande 1 bör bostadskommittén särskilt behandla CU1982/83:22 24 ungdomens bostadssduation och då speciellt bostadsbristenoch de höga boendekostnaderna framför allt i nyproduktionen. I motiven, somåterfinns! motion 2150 (s), framhålls att ungdomar är de som drabbas hårdastvid bostadsbrist och att särskilda åtgärder för denna grupp därför ärmotiverade En motsvarande motion avstyrktes mot reservation (s) i utskottetsbetänkande CU 1981/82:24. I en situation med minskat byggande odn kraftigt ökandebostadskostnader i framför allt nyproduktionen är inte minst denbostadssökande ungdomen i en utsatt situation. Detta gäller i särskilt hög gradpå orter med bostadsbrist. är de höga bostadskostnaderna ett problem.Regeringen bör mot bakgrund härav i lämpligt sammanhang göra en översyn avungdomens bostadssituation, huvudsakligen i enlighet med vad som föreslås imotion 2153 (s) yrkande 1. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. För att snabbt åstadkomma ett stoppför nya hyreshöjningar och ökad rättvisa på bostadsmarknaden förordas i motion184 (vpk) yrkande 1 införandet av ränte- och amorteringsfria lån tid deallmännyttiga bostadsföretagen. I motionens yrkande 2 föreslås vidare riksdagenuttala att syftet med långivningen skall vara att i praktiken uppnå hyresstoppunder . Utskottet har (CU1980/81:6 s. 16. CU 1980/81:29 s. 33, CU 1981/82:3 s. 6, CU 1981/82:24 s. 19samt CU 1982/83:8 s. 11) tagit ställning till och avstyrkt motsvarandemotionsyrkanden. Motionen avstyrks i sak med hänvisning till dessa tidigareställningstaganden. ' beslutade (CU1982/83:8) om tillfälliga stimulanser för bostadsförsörjningen.Dessa stimulanser innefattar hyresrabatter, hyresförlustgaranti, åtgärder förbostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter, lån m. m. till underhåll avvissa bostadshus, bidrag till förbättring av boendemiljön samt bidrag tillvissa energibesparande åtgärder. Stimulansåtgärderna ifrågasattes, helt ellerdelvis, i partimotioner (m), (c) och (fp). I mofion 1550 (m) yrkande 1 hemställs såvitt nu är ifråga, med hänvisning ; till tidigare ställningstagande, att samtligatillfälliga stimulansåtgärder skall upphävas fr. o. m. den 1 juli 1983.Yrkandet såvitt avser energispaiåtgärder har behandlats i betänkande CU1982/83:17. Med motiveringen att redan nuvarande låneregler ärtillräckligt förmånliga för att åstadkomma erforderligt byggande hemställs ipartimotion 1632 (c) yrkande 1 att bestämmelserna om tillfälliga stimulansertill bostadsbyg- CU1982/83:22 25 gandet i form av hyresrabatter och hyresförlustgarantierskall upphävas. Slutligen föreslås i partimotion 1652 (fp) att beslutet ominförande av hyresrabatter m. m. skall upphävas. Enligt motiven innebär dettaatt också hyresförlustgarantin tillsammans med vissa av åtgärderna ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter samt ändringarna iboendemiljöbidragen skall upphävas. Skälet härför är främst att söka minskabudgetunderskottet. De temporära stimulanser i form av hyresrabatt ochhyresförlmtgaranti som satts i fråga har, som framgår ovan, behandlatsav utskottet som därvid ställt sig bakom desamma. Några bärande skäl för attändra detta ställningstagande har inte förts fram i de nu behandlademotionsyrkandena. Motionerna 1550 (m) yrkande 1 såvitt nu är i fråga, 1632 (c)yrkande 1 samt 1652 (fp) avstyrks i denna del. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom förslagen imotionerna 1550 (m) yrkande 1 och 1652 (fp) i vad avser upphävande av stödettill de av uthyrning.ssvårigheter värst drabbade företagen, räntebidrag förunderhållslån och vidgning av tillämpningsområdet för boendemiljöbidragen. Av de skäl som ovan anförts avstyrks också motion 1550 (m)yrkande 1 såvitt nu är i fråga i vad gäller upphävande av de tillfälligastimulansåtgärderna i övrigt. 4.5 Förutsättningar och villkor för lån Enligt partimotion 360 (m) yrkande3 bör ett nytt lånesystem byggt på enhetslån per lägenhet införas. Förslagetinnebär att lånebeloppet endast skall justeras med avseende på lägenhetsytan,dvs. lånebeloppet minskas för små lägenheter och ökas för större lägenheter upptill en viss maximinivå. Eventuella överkostnader får härvid täckas genomtilläggslån med marknadsränta. Vidare uttalas att lånesystemet i princip intebör innehålla något moment av kostnadskontroll, utan att den enda begränsningenskall vara att byggnadsobjektens kreditsäkerhet inte får äventyras. Utskottet har senast under föregående (CU1981/82:24 s. 24) avstyrkt en motsvarande motion med hänvisning till denlångtgående förändring i nuvarande system som förslaget skulle innebära.Utskottet är inte heller nu berett att tillstyrka motionsyrkandet. I den månfrågan åter kommer att aktualiseras torde detta få ske inom ramen förbostadskommitténs arbete. 1 partimotion 1632 (c) yrkande 6 tas såvitt nu är i frågaupp förslag till förändringar i nuvarande lånesystem soin enligt motionärernabör behandlas av bostadskommittén. Förslagen avser bl. a. ändring i låneandelenför privata fastighetsägare och att bostadslån till småhus skall utgå oavsetthusets storlek men att den låneberättigade ytan skall begränsas'enligtnuvarande regler. Bostadskommitténskall enligt sina direktiv bl. a. företa en övergripande CU1982/83:22 26 översyn av bostadsstödet och finansieringsvillkoren iallmänhet. Även ändringar i lånesystemet med den allmänna inriktningmotionärerna föreslår kommer att ingå soiri ett alternativ i dessaöverväganden. Motiönsyrkandet avstyrks såvitt nu är i fråga. För att skapa konkurrensneutralitet i fråga omkapitalkostnaderna för olika byggherrekategorier föreslås i motion 1554 (m) attde statliga lånevillkoren vid nyproduktion och ombyggnad av flerfamiljshusutformas så att lån beviljas motsvarande av låneunderlaget oavsettbyggherre. Motionsyrkandet avstyrks med hänvisning till vad som ovananförts avseende inriktningen av bostadskommitténs arbete. I motion 1549 (m) föreslås ett borttagande avproduktionskostnadskontrollen och att statliga lån i stället ges upp tillnormalkostnaden för all bostadsproduktion. I motion 674 (m) yrkande 1 föreslås att statligabostadslån till småhus skall kunna beviljas även om huset i fråga byggs mednågot högre standard än den på vilken låneunderlaget beräknas, underförutsättning att ägaren själv betalar den extra kostnaden. Som exempel på ensådan standardhöjning nämner motionären att huset utförs med källare. Förslaget i motion 1549 (m) torde avse såväl regeln attlån inte lämnas om den beräknade kostnaden väsentligt överstiger detschablonberäknade pantvärdet, som möjligheten att i vissa fall bestämma låneunderlagettill högre belopp än det schablonberäknade (produktionskostnadsbelåning). Dettorde även syfta fill att begränsa räntebidragsberättigad kredit. Förslaget harett direkt samband med det ovan (s. 25) behandlade förslaget om enhetslån. Bl.a. med hänsyn därtill avstyrks motionen. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom förslaget imotion 674 (m) yrkande 1 som avstyrks. Enligt motion 827 (m) förekommer det att köpare avstyckebyggda småhus i vissa extremfall kan få betydande summor utbetalade direkti handen vid köpet som en följd av gällande schabloniserade låneregler. Motbakgrund härav föreslås i motionen att lånebestämmelserna för styckebyggdasmåhus ändras så att lån utgår med högst produktionskostnaden även omlånereglerna resulterar i högre belåningsvärde. Nuvarande låneregler bygger på principen att huvuddelen avproduktionskostnaden för ett småhus finansieras med lån och den resterandemindre delen med egen insats. Det har inte varit avsikten att utfallet i ettlåneärende - till följd av de schabloniserade reglerna - skall kunna bli sådantatt låntagaren i vissa fall får betydande belopp utbetalade kontant utanmotsvarande kostnad. Enligt utskottets mening bör därför lånereglerna ilämpligt sammanhang ses över med hänsyn härtill. Vad utskottet anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet noterar isammanhanget att justerat ortskoefficienten samt beloppen förtomt- och grundberedningskostnad på vissa orter för att i viss mån motverka dehär berörda effekterna. CU1982/83:22 27 Frågan om ändrade regler förstatliga lån vid förvärv av äldre småhus tas upp i motionerna 346 (c) och 2101(c). Motionärerna pekar bl. a. på att nuvarande system innebär att mer pengarän nödvändigt binds i boendet och att större rättvisa måste skapas mellan densom köper ett nytt och den som köper ett gammalt hus. Regeringen fastställde bolagsordningen förtre nya oprioriterade fastighetsbelåningen. Tillsammansmed de tre institut som då redan fanns innebär detta att sammanlagt sexinstitut bedriver kreditgivning till enbart oprioriterade ändamål. Förverksamheten har fastställt vissa riktlinjer. Enligt dessa skallombyggnad och reparation av äldre småhus och överlåtelser av äldre lågtbelånade fastigheter betraktas som angelägna ändamål vid prioriteringen mellanolika låneansökningar. Detta betyder att det är möjligt att erhållalångfristiga lån även vid köp av äldre småhus. En utökning av den statliga långivningen till att gällaockså förvärv av äldre småhus skulle innebära en ytterligare belastning påstatsbudgeten, något som utskottet inte vill medverka till. Bostadskommitténsarbete med en övergripande översyn av finansieringsvillkoren kommer också attpåverka hithörande frågor. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna346 (c) och 2101 (c). Frågor om lån för inköp av hus i vissa fritidsområdenbehandlas nedan (avsnitt 4.11). Finansieringen av grundförstärkningsåtgärder vid ombyggnadtas upp i mofionerna 1571 (c) och 2106 (m). I den förstnämnda motionen (c)föreslås att särskilda grundförstärkningslån skall kunna utgå i samband medombyggnad och i vissa fall även utan en samtidig upprustning. I den senare motionen(m) föreslås en lösning som innebär att kostnader för grundförstärkning skallkunna inräknas i låneunderlaget vid ombyggnad. Det är enligt utskottets mening viktigt attombyggnadsåtgärder i det äldi-e bostadsbeståndet inte hämmas av atterforderliga grundförstärkningsåtgärder inte kan genomföras på grund avfinansieringssvårigheter. Enligt vad utskottet erfarit pågår överväganden idessa avseenden inom . Någon åtgärd är därmedinte erforderlig. I mofion 832 (s) framhålls vikten av att främja ettoptimalt utnyttjande av konstruktioner och material sotn sänker kostnaderna fördrift och underhåll. Härvid sätter motionärerna i fråga huruvida nuvaranderegler för beräkning av låneunderlag och pantvärde i tillräcklig utsträckningbeaktar detta. Motionärerna föreslår därför att initiativ bör tas till enändring av lånereglerna avseende storleken och utformningen av tillägget tilllåneunderlaget för bostadslån när det gäller kvaliteter utöver godkänd standard. Enligt anvisningarna till 5 § förordningen (1978:354) omberäkning av låneunderlag och pantvärde (BLP)fåris. k. tvåbeslutsärendentillägg göras för sådana kvaliteter utöver normal standard som minskar drift-eller CU1982/83:22 28 Tillägg medges med redovisad ochgodkänd kostnad, dock högst av låneunderlaget. Värdet av att främja användningen av konstruktioner ochmaterial som minskar drift- och underhållskostnaderna torde varaobestritt. Detta har också kommit till uttryck i nuvarande lånebestämmelsergenom att ett särskilt fillägg får göras till låneunderlaget för sådanakvaliteter. Motionärernas förslag är härigenom i viss utsträckning redantillgodosett. Behovet av förändringar i bestämmelserna torde få beaktas i detlöpande arbetet. borgen för bostadslån för egnahem skall gällaförluster intill ett belopp som motsvarar av låneskulden vidföriusttillfället, exkl. eventuell fördjupningsdel. Regeringen föreslår nu attriksdagen godkänner att det komtnunala förlustansvaret skall vidgas till attgälla även motsvarande andel av fördjupningsdelen. I motion 836 (s) föreslåsatt ansvarsandelen generellt skall vidgas från av helalåneskulden, sålunda även fördjupningsdelen. Mot en utvidgning av det kommunalaansvaret går partimotion 1632 (c) yrkande 5, vari bl. a. hänvisas till attfrågan kommer att behandlas av bostadskommittén. Bostadsministern har anfört att en förnyad prövning avfrågan om att generellt öka kommunens förlustansvar till inte kanuteslutas om utvecklingen av kreditriskerna förstärks ytterligare. Utskottet anser regeringens förslag väl avvägt ochtillstyrker detsamma, varför motion 1632 (c) yrkande 5 avstyrks. Med hänsyntill den anmälda möjligheten av en förnyad regeringsprövning finns enligtutskottets mening inte tillräcklig anledning för att nu besluta om engenerell höjning av ansvarsdelen enligt motion 836 (s). Förslaget i motion 1570 (c) innebär ett krav på attkommunernas inflytande på bostadslångivningen för ombyggnad ökas. Kravetmotiveras i huvudsak utifrån bedömningen att de höga subvenfionerna vidbostadslån leder till omfattande ombyggnad även av hus som i princip uppfyllerkraven på lägsta godtagbara standard. I motiveringen hänvisas även tillnegativa konsekvenser för de boende och till kommunens ansvar förbostadsförsörjningen. Också i partimofion 1632 (c) yrkande 6 såvitt nu är ifråga tas behovet av bestämmelser som möjliggör varsam upprustning upp. Enligtmotionärerna bör inte lånebestämmelserna direkt eller indirekt framtvinga meromfattande ombyggnader än vad som är nödvändigt. Mot bakgrund härav föreslåsatt bostadskommittén i sitt arbete skall beakta detta. Bostadssaneringslagen ger en hyresgästorganisation vissamöjligheter att förhindra ombyggnader som går längre än till den lägstagodtagbara standarden. skall inrikta sitt arbete bl. a. på enöversyn av de ekonomiska förutsättningarna vid bostadsförnyelse. Det fårförutsättas att även de i motionerna aktualiserade frågorna kommer att ingå idessa CU1982/83:22 29 Motionerna 1570 (c) och 1632 (c) yrkande 6såvitt nu är i fråga avstyrks. Utöver vad utskottet anfört kan noteras riksdagensställningstagande till dåvarande regeringens förslag (CU 1981/82:42s. 2) om varsam ombyggnad särskilt vid ombyggnader av bostadshus. Som enlåneförutsättning gäller numera att hänsyn bl. a. skall tas till befintligakvaliteter hos huset. Krav på en översyn av tidskoefficienten samtfaktorprisindex reses i mofion 1565 (s). Motionärerna menar atttidskoefficienten som den nu fastställs och används fungerar mindre bra. Deaktualiserar i detta sammanhang också konstruktionen av faktorprisindex ochdess användning. I betänkande CU 1982/83:8 s. 10 förutsatte utskottet attfrågan om tidskoefficientens konstruktion, fastställande och utnyttjande skulleövervägas i lämpligt sammanhang. Enligt vad utskottet erfarit kommer så ocksåatt ske. Motionsförslaget får därmed anses tillgodosett utan någon riksdagensåtgärd. Med hänvisning till ett förslag i bostadsstyrelsensanslagsframställning hemställs i partimotion 1632 (c) yrkande 3 attköpeskillingskontrollen vid överlåtelse av statligt belånade småhus skallupphöra fr. o. m. . Bostadsministern tar i budgetpropositionen (s. 36) uppbostadsstyrelsens förslag i denna del och anför därvid att ställning inte förrän man bättre kan överblicka bl. a. effekterna på prisutvecklingen försmåhus av de genomförda ändringarna i låneregler m. m. samt av den nupågående skattereformen. uttalar bostadsministern att han avseråterkomma fill frågan när förutsättningar för en mer samlad bedömningföreligger. delar uppfattningen att frågan om ettupphörande av köpeskillingskontrollen behöver övervägas ytterligare. Någonriksdagens åtgärd är därmed inte nu påkallad. Motion 1632 (c) yrkande 3avstyrks. Som en möjlighet att i vissa fall lösa problemen med tommalägenheter föreslås i partimotion 1632 (c) yrkande 2 att staten genomavskrivning av bostadslån och hyresförlust lån skall göra det möjligt för iförsta hand bostadsrättsföreningar att förvärva fastigheter utan hyresgäster.Avsikten är härvid att de nya fastighetsägarna skall ges ekonomiskt utrymme föratt genomföra eventuella om- och tillbyggnader m. m. för att ge fastigheten enav bostadskonsumenterna efterfrågad utformning. har så sent som (CU 1982/83:8)beslutat om vissa stödåtgärder för bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter. Detta stöd innefattar särskilda lån och lånebestämmelser samt stödtill de värst drabbade företagen i form av bl.