bet · G601SoU22 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:22 om anslag inom verksamhetsområde, såvitt avser allmän hälso- och sjukvård (prop. 1982/83:100, bil. I betänkandet behandlas regeringensi proposition 1982/83:100 bil. 7 () framlagda förslag omanslag för /84 under avsnittet H. Allmän hälso- och sjukvård. I anslutning till här aktuell del av propositionenbehandlas motioner som anges vid vissa anslag. FEMTE HUVUDTITELN Allmän hälso- och sjukvård Statens miljömedicinska laboratorium. Utskottettillstyrker rege ringens förslag under punkt H 1 (s. 117 och 118) och hemställer att till Statensmiljömedicinska laboratorium för /84 anvisar ett förslagsanslagav . har under punkt H 2 (s. 118 och 119) föreslagit att till för /84 anvisa eft förslagsanslag av . I motion 1982/83:1823 av NilsCarlshamre m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 5), attriksdagen beslutar atf de medel som anvisats under anslaget H 2. miljömedicin tillsammans med, tjänsterna överförs fillannan socialpsykologisk och medicinsk forskning, varigenom institutet fr. o. /84 skall vara avvecklat. () inrättades . IPM leder sitt ursprung frånlaboratoriet för klinisk stressforskning vid , som numeraprofessorn startade , och som utgörKarolinska institutets institufion för psykosocial miljömedicin. IPM har tilluppgift att bedriva och främja forskning i psykosocial miljömedicin. Detåligger IPM särskilt att (1) bedriva forskning som är inriktad på praktisktillämpning inom social-, hälsovårds- 1 1982/83. SoU1982/83:22 2 och arbetsmarknadsområdena samt på problem med anknytningtill dessa områden, (2) ägna uppmärksamhet åt teori- och metodutveckling förvetenskaplig forskning inom institutets verksamhetsområde, (3) fullgöraforskningsuppdrag för i första hand statliga och kommunala myndigheter ochorgan samt arbetsmarknadens parter, (4) samverka med myndigheter, institutioneroch organisationer inom området för institutets verksamhet i syfte attåstadkomma ett effektivt utnyttjande av de samlade resurserna för psykosocialmiljömedicinsk forskning, (5) biträda i dess utvecklingsarbeteinom den psykosociala miljömedicinen samt (6) verka för att erfarenheter ochrön från den psykosociala miljömedicinska forskningen blir kända ochnyttiggjorda. IPM leds av en styrelse samt under denna av enföreståndare. Ledamöter av styrelsen är IPM:s föreståndare samt högst tio andraledamöter, vilka utses av regeringen. IPM förutsattes vid inrättandet ha åttatjänster. Verksamheten är organiserad på tre enheter, nämligen en för allmänsocial miljö, en för arbetsmiljö och hälsa samt en för vårdmiljö och hälsa. I samband med behandlingen avregeringens framställning om anslag till IPM för nästa budgetår behandlarutskottet motion 1982/83:1823 av m. fl. (m), såvitt avseryrkande 5. I motionen anförs bl. a. att psykosociala aspekter på människanssituation finns invävda i många olika forskningsområden och att det därför ärtveksamt om det var rationellt att från annan socialpsykologisk och medicinskforskning avsöndra en särskild och bevakning avpsykosociala risksituationer och riskgrupper. Ett bättre alternativ till enväldig expansion av IPM är enligt motionärerna att i andra befintligaforskningsinstitutioner tillvarata den forskningskompetens som finns inomIPM. Dessa har redan en uppbyggd basorganisation och tillgängliga, bredaresurser. Styrelsen för IPM bör därför, anför motionärerna vidare, få i uppdragatt skyndsamt utreda hur de åtta tjänster som finns vid IPM bör fördelas påandra institutioner, bl. a. med hänsyn till tjänsteinnehavarnas speciella kompetens.En sådan omfördelning bör, framhålls det, kunna ske under budgetåret. Vissamindre besparingar, bl. a. för lokalkostnader, bör därmed kunna göras. I denmån de anställda forskarna kan beredas annan tjänst inom angränsandeforskningsområden bör enligt motionärerna övervägas motsvarande indragning avde ursprungliga till insfitufet anvisade tjänsterna. Motionärerna begär i häraktuell del av motionen (yrkande 5) att beslutar att medel somanvisats under anslaget till IPM tillsammans med tjänsterna skall överförastill annan socialpsykologisk och medicinsk forskning, varigenom IPM avvecklasfr. o. m. / 84. Med anledning av beslut av 1968 och1969 års riksdagar över motioner om den psykiska hälso- och sjukvården (ABU1968:21, rskr 1968:174 samt SU 1969:133, rskr 1969:333) uppdrog Kungl. Maj:t år1970 åt att SoU1982/83:22 3 utreda den psykiska hälsovården. Utredningsarbetetredovisades dels i skriften Psykisk hälsa och mänsklig miljö(redovisar 1972:30) med en sammanfattning av den debatt somförts på området, dels i rapporten 1 med förslag omforskning, social rapportering, dokumentation och information. I rapporten, somutarbetats av en särskild arbetsgrupp, föreslogs bl. a. att forskning om barns,äldres och handikappades livsmiljö, hälsa och välbefinnande samt forskning omarbetsmiljö och psykisk hälsa skulle ges hög prioritet. Vidare föreslogs enskyndsam resursförstärkning vid några befintliga forskningsenheter. a.påpekades det att laboratoriet för klinisk stressforskning vid Karolinskainsfitutet saknade de fasta tjänster och övriga basresurser som tillkommer eninsfitution vid . Arbetsgruppen föreslog att laboratorietskulle omvandlas till en miljömedicin, särskiltarbetsmedicin, vid . Verksamheten föreslogs få någon formav verksanknytning för att behovet av även tillämpad forskning, utredning,utbildning på även icke-akademisk nivå, dokumentation och information skullefillgodoses. Sedan fråga aktualiserats om att anknytastressforskningslaboratoriet till , kom frågor om laboratorietatf behandlas av en särskild beredningsgrupp med uppdrag att utarbetabeslutsunderlag för regeringens ställningstagande till socialstyrelsensframtida uppgifter och organisation. Beredningsgruppen avgav i april 1979rapporten - roll, uppgifter, organisation, vari bl. a.föreslogs att ett miljömedicin skulle inrättas. Beredningsgruppens förslag lades till grund för ettförslag i proposition 1979/80:6 (om uppgifter ochorganisation, m. om inrättande av ett . Föredragande departementschefen - som bl. a. hänvisade tilluttalanden i rapporten 1 - ansåg det angeläget att få tillstånd såväl kunskapsuppbyggande som tillämpad forskning rörande depsykosociala miljöfaktorernas samband med hälsa och välbefinnande. Ipropositionen föreslogs att stressforskningslaboratoriet skulle ges vissa fastabasresurser och att dessa resurser skulle bilda ett . Bakom förslaget att organisera verksamheten i form av ettinstitut låg enligt departementschefen tanken att denna organisationsformskulle ge verksamhetens huvudintressenter möjlighet att utöva ett inflytandepå arbetets inriktning och allmänna uppläggning. Till institutetshuvudintressenter/ huvudavnämare borde enligt propositionen räknassocialstyrelsen, arbetarskyddsstyrelsen, universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), kommuner, landstingskommuner samt arbetsmarknadens parter.Departementschefen framhöll vidare bl. a. att fullgöra sinauppgifter måste ha nära kontakter och samarbete med sina huvudavnämare. Detansågs att såväl allmänna som konkreta samarbetsbehov bäst skulle tillgodosesom institutet leddes av en styrelse i vilken ingick representanter förinstitutets huvudav- SoU1982/83:22 4 nämare vid sidan av en föreståndare för institutet. Ettnära samarbete mellan institutet och förutsattes. Sålundaskulle en företrädare för inneha posten som ordförande istyrelsen. nämnda förslag föranledde inte någon erinran frånriksdagens sida (SoU 1979/80:23, rskr 1979/80:160). beslutadeemellertid att IPM skulle inrättas redan den 1 juli 1980.1 överensstämmelse medpropositionen ingår i - förutom föreståndaren för IPM - enföreträdare för , vilken är ordförande i styrelsen, samt enföreträdare för envar av arbetarskyddsstyrelsén, UHÄ, (), Centralorganisafionen /SR,i (LO) och ().Härjämte ingår en företrädare för . Den psykosociala miljöns påverkanpå människornas hälsa och välbefinnande har uppmärksammats först under desenaste årtiondena och är inte lika väl dokumenterad som effekterna av fysiska,kemiska och biologiska inslag i miljön. Enligt utskottets mening måste detdärför anses vara av stort värde att man nu lyckats bygga upp en verksamhet somtillgodoser behovet av forskning och kunskapsuppbyggnad m. m. på detta område.Att nu splittra upp IPM:s verksamhet skulle innebära ett dåligt utnyttjande avför ändamålet tillgängliga forskningsresurser. Utskottet anser sålunda att institutet har en angelägenuppgift och bör få fillfälle att vidareutveckla sin verksamhet i enlighet medriksdagens tidigare beslut. Utskottet vill vidare erinra om aft myndigheter ochorganisationer som har behov av forskningsresultat och kunskapsförmedling påområdet är representerade i och har möjlighet att påverka dessverksamhet. Någon omständighet som bör föranleda att IPM avvecklas föreliggerenligt utskottets mening inte. Mofion 1982/83:1823 (m) avstyrks därför i häraktuell del (yrkande 5). Medelsberäkningen under anslaget föranlederinte någon erinran från utskottets sida. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på mofion 1982/83:1823 yrkande 5 tillStatens miljömedicin för /84 anvisarett förslagsanslag av . H 3-H 8. Statens giftinformationscentral m. fl. anslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna H 3-H 8 (s. 119-129)och hemställer attriksdagen för /84 anvisar 1. till Statens giftinformationscentralett förslagsanslag av , SoU1982/83:22 5 2. till Statensbakteriologiska laboratorium: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av 1 000kr., 3. till Statensbakteriologiska laboratorium: Driftbidrag ett reservationsanslag av , 4. till Statensbakteriologiska laboratorium: Centrallaboratorieuppgifter ett förslagsanslagav , 5. fill Statensbakteriologiska laboratorium: Försvarsmedicinsk verksamhet ett förslagsanslagav , 6. till Statensbakteriologiska laboratorium: Utrustning ett reservationsanslag av 2 100 000kr. Regeringen har under punkt H9 (s. 129 och 130)föreslagit att till Allmän hälsokontroll för /84anvisa ett förslagsanslag av . I mofion 1982/83:922 av KarinIsraelsson m. fl. (c) hemställs aft som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om utvärderingen avmammografiundersökningen i och så attden fullföljs och tillförsäkras resurser för . I motion 1982/83:924 av Inga Lantzm. (vpk) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 5), att riksdagenuttalar sig för att den gynekologiska hälsokontrollen bör byggas ut enligtsocialstyrelsens förslag. I samband med behandlingen avregeringens framställning om anslag till allmän hälsokontroll för nästabudgetår behandlar utskottet motionsförslag om medel till utvärdering av det s.k. samt om utbyggnad av den gynekologiska hälsokontrollen. Utvärdering av det s. k. . Bröstcancer är denenskilda cancerform som är vanligast i vårt land. Genom röntgenundersökning avbrösten (mammografi) kan även mycket små tumörer i bröstkörtlar upptäckas. Dethar visats att enbildsmammografi av varje bröst med sned projektion innehållertillräcklig information för att motsvara behovet vid hälsoundersökningar. Vidundersökning av misstänkta fall används mera omfattande mammografimetoder. i (W-län) och sedan år 1977i (E-län) bedrivs av sjukvårdshuvudmännen enförsöksverksamhet med hälsoundersökning (screening) med mammografi för attspåra bröstcancer SoU1982/83:22 6 (), i vilken engagerat sig.Kvinnor som är skall erbjudas mammografiundersökningar i tvåetapper. Genom en epidemiologisk studie inom ramen för projektet skall man sökafå kunskap om mammografiscreeningens betydelse för överlevnad och dödlighet m.m. Med anledning av motioner om tidigdiagnostik avbröstcancer förordade utskottet i sitt av godkända betänkande SoU1980/81:36 att kvinnor - som vänder sig till sjukvården med anledning avmisstanke om bröstcancer eller som av viss anledning anser sig löpa särskildrisk för eller känner oro för bröstcancer - inom ramen för den kliniskaundersökningen skall kunna erhålla mammografiundersökning, om de så önskar.Möjligheter att tillgodose sådana önskemål torde, framhöll utskottet, ocksåföreligga i stort sett över hela landet. Däremot fanns det enligt utskottetsmening anledning att avvakta utvärdering av innan man tarställning till frågan om att införa regelbundet återkommande massundersökningarmed mammografi. En utvärdering beräknades .föreligga . Utskottetunderströk att det var angeläget att utvärderingen inte dröjde längre än vadsom var nödvändigt med hänsyn till projektets uppläggning. Utskottet framhöllatt av betydelse för ställningstagande till frågan om införande av regelbundetåterkommande massundersökningar med mammografi var även överväganden som den år1979 tillkallade cancerkommittén (S 1979:04) skall göra. För det praktiska undersökningsarbetet m. m. inomW-E-projektet och kostnaderna härför svarar sjukvårdshuvudmännen medansocialstyrelsen svarar för databehandling och statistisk bearbetning avresultaten från mammografiundersökningarna m.m. Medel för detta har för varjebudgetår beräknats under anslaget till allmänhälsokontroll. I sin anslagsframställning för nästa budgetår beräknadesocialstyrelsen kostnaderna för databehandling och stafistisk bearbetning fill126 . a. attförsöksverksamheten beräknades kunna avslutas under /85 och attför detta budgetår - utöver kostnader för databehandling m. m. - en kostnad förtryckning måste tillkomma. påpekade aft själva genomförandetav försöksverksamheten gått programenligt, dvs. undersökningarna har utförts iplanerad takt och på avsett sätt. Det är enligt opåverkbarafaktorer, såsom cancertumörens biologi, som är avgörande för hur dettar att få svar på frågan om mammografiscreeningens betydelse för överlevnadoch dödlighet. Föredragande statsrådet har i här aktuell del avbudgetpropositionen beräknat . för nästa budgetår för databehandlingoch statistisk bearbetning. Hon räknar med att statens bidrag tillförsöksverksamheten skall upphöra i och med utgången av nästa budgetår. I motion 1982/83:922 av m. fl. (c) anförsbl. a. att det är SoU1982/83:22 7 oroande att föredragande statsrådet räknar med attbidragen till försöksverksamheten skall upphöra i och med utgången av nästabudgetår. Motionärerna framhåller att det på grund av utredningens innehållinte finns någon möjlighet att forcera utvärderingen, som beräknas varafärdig . Projektet är unikt i världen och föredragande statsrådefsinställning får enligt motionärerna inte äventyra möjligheterna atf slutföradet. Mofionärerna begär att som sin mening skall ge regeringen fillkänna vad som anförts i motionen om utvärderingen av , så att detfullföljs och fillförsäkras resurser för . I överensstämmelse med vadutskottet anförde i 1980/betänkande vill utskottet framhållanödvändigheten av att utvärderas. Detta underlag behövs förställningstagande till frågor om regelbundet återkommande massundersökningarmed mammografi. Utskottet förväntar sig därför att en utvärdering genomförs somplanerat, även om detta medför vissa ytterligare kostnader. Frågan om anvisandeav medel för för /85 måste dock behandlas i vanligordning under nästa . Mofion 1982/83:922 (c) får anses tillgodosedd genom vadutskottet nu anfört. Motionen avstyrks således. Utbyggnad av den gynekologiska hälsokontrollen.Gynekologisk hälsokontroll (screening) med cytologisk metod (dvs.cellundersökning) för upptäckt av livmoderhalscancer och förstadier till dennasjukdom inleddes på vissa håll i redan under senare delen av1960-talet. rekommenderade dåvarande medicinalstyrelsen allmängynekologisk hälsokontroll för i första hand kvinnor i åldrarna engång och startades screeningverksamhet i ett tiotallän. Andra län följde 1973 fanns allmän gynekologiskhälsokontroll i samtliga sjukvårdsområden utom i , som infördegynekologisk hälsokontroll . började verksamheten trappasav. Cytologiska undersökningar har också utförts och utförs isamband med. rutinmässig provtagning vid mödravårdscentraler, vidkvinnokliniker samt hos privatpraktiserande gynekologer. Provtagning har ävenförekommit i samband med abortrådgivning. tillsatte en expertgrupp för attgöra en översyn av principer och rutiner för gynekologisk hälsokontroll. År1982 avgav expertgruppen rapporten och rutiner för gynekologiskhälsokontroll (PM 1/82) med förslag om hur den gynekologiskahälsokontrollen skall bedrivas i fortsättningen. Rapporten är avsedd som ettunderlag för planering av gynekologisk hälsoundersökning med cytologiskprovtagning. Det är huvudsakligen frågor om den praktiska verksamheten sombehandlas i rapporten. I fråga om övergripande ställningstaganden till gynekologiskhälsokontroll hänvisas till den ovannämnda cancerkommittén. a. aft den gynekologiska hälsokontrollen skall SoU1982/83:22 8 omfatta alla kvinnor i åldrarna och att undersökningsintervallenskall minskas till en gång . I motion 1982/83:924 av Inga Lantzm. (vpk) begärs, såvitt här är i fråga (yrkande 5), att skalluttala sig för att den gynekologiska hälsokontrollen bör byggas ut enhgtexpertgruppens förslag. Motionärerna framhåller emellertid att kontrollerna börske oftare än vad expertgruppen föreslagit och anser att målsättningen måstebli att erbjuda kvinnor i aktuell ålder kontroll . Expertgruppens rapport harremissbehandlats. Någon invändning mot expertgruppens förslag beträffandeomfattningen av den gynekologiska hälsokontrollen har, enligt vad utskottetinhämtat, inte framförts. F. n. förbereds inom allmänna råd omden gynekologiska hälsokontrollen på grundval av expertgruppens rapport jämteremissyttranden. De allmänna råden beräknas komma ut under innevarande år. Med hänsyn till det anförda bör motion 1982/83:924 (vpk) ihär aktuell del (yrkande 5) inte föranleda någon åtgärd av . Motionenavstyrks i denna del. Medelsberäkningen under anslagetföranleder inte någon erinran från utskottets sida. 1. beträffandeutvärdering av aft avslår motion 1982/83:922, 2. beträffandeden gynekologiska hälsokontrollen attriksdagen avslår motion 1982/83:924 yrkande 5, 3. att till Allmänhälsokontroll för /84 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt H 10(s. 130-132) föreslagit att till Hälsoupplysning för budgetåret1983/84 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1982/83:572 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att preventivmedelsrådgivningen börbyggas ut både kvantitativt och kvalitativt och att dimensioneringen vad gällerpreventivmedelsrådgivningen bör vara sådan att hälften av alla kvinnor ifruktsam ålder skall kunna nås av sådan rådgivning, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för att utöka den uppsökande verksamheteninom preventivmedelsrådgivningen och att denna inriktas också på män. SoU1982/83:22 9 3. att hos regeringenhemställer om åtgärder så atf den abortförebyggande informationen inomsocialstyrelsen byggs ut. I motion 1982/83:925 av MartinOlsson (c) och () hemställs aft som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten av erforderliga insatserför upplysning om tobakens skadeverkningar. Genom den nya hälso-ochsjukvårdslagen (1982:763), som trätt i kraft , harsjukvårdshuvudmännen fått ett lagstadgat ansvar för förebyggande vård. Ansvaretgäller insatser rörande såväl människorna som miljön. Hälsoupplysning och annanindividinriktad förebyggande vård avses i första hand vara en uppgift förprimärvården. uppgift beträffande hälsoupplysning är aft pågrundval av myndighetens verksamhet samt nationella och internationella rön omhälsorisker och hälsofrämjande åtgärder prioritera viktiga områden förhälsoupplysningsarbetet och förse sjukvårdshuvudmännen med visst underlag förderas hälsoupplysning (SoU 1979/80:45). skall vidare stimulerasjukvårdshuvudmännens hälsoupplysningsverksamhet och verka för att innehålletuppfyller sakliga krav. Under anslaget till hälsoupplysning beräknas medel försocialstyrelsens fortsatta verksamhet med hälsoupplysning. I anslutning till behandlingen av regeringensframställning om medelsanvisning under anslaget behandlar utskottet motionerom utbyggnad av preventivmedelsrådgivningen m. m. samt om upplysning omfobaksbrukets skadeverkningar. Utbyggnad av preventivmedelsrådgivningen m. m. I motion1982/83:572 av m. fl. (vpk) anförs bl. a. att socialstyrelsenberäknat behovet av kapacitet för preventivmedelsrådgivning till 500 besökårligen per 1 000 kvinnor i fruktsam ålder. var dock det verkligaantalet rådgivningsbesök bara ca 350. Motionärerna anför vidare bl. a. att enår 1982 utförd inventering av preventivmedelsrådgivningen i landet visar attkapaciteten för preventivmedelsrådgivning är mycket ojämnt fördelad överlandet. Motionärerna begär att som sin mening skall ge regeringentill känna att preventivmedelsrådgivningen bör byggas ut både kvantitativt ochkvalitativt och att dimensioneringen av preventivmedelsrådgivningen bör varasådan aft hälften av alla kvinnor i fruktsam ålder skall kunna nås avrådgivningen (yrkande 1). Motionärerna begär vidare åtgärder för att utöka denuppsökande verksamheten inom preventivmedelsrådgivningen och aft denna ocksåinriktas på män (yrkande 2). Motionärerna anför slutligen bl. a. att det är angelägetatt får de resurser som behövs för att kunna följa, bevaka ochsamordna det SoU1982/83:22 10 abortförebyggande arbetet och att ocksåbör ha ansvaret aft stimulera och initiera projekt på ochlandstingskommunal nivå som berör sexual- och samlevnadsfrågor. Motionärernabegär mot denna . bakgrund åtgärder så att den abortförebyggande informationen inom byggs ut (yrkande 3). presenterade ibörjan av innevarande månad preliminära uppgifter om antalet aborter under år1982 m. m. Enligt nådde antalet utförda aborter sin kulmenunder med närmare 35 000 ingrepp . sjönkantalet ingrepp till ca 33 300 och till ca 32 500. Antalet aborter per1 000 kvinnor i fruktsam ålder uppgick till 20,6, år 1981till 19,3 och till 18,9. En jämförelse mellan uppgifter för och1982 visar bl. a. atf för kvinnor i åldrarna samt och högreålder abortfrekvensen i stort sett var oförändrad medan en minskning mednärmare en abort per 1 000 kvinnor förelåg för kvinnor i åldersgruppen 30-39år. Utskottet vill i likhet med tidigare (se SoU 1980/81:19 p.8 och SoU 1981/82:34 p. 10) erinra om att utskottet /riksmötebegärde att en utvärdering av abortlagstiftningen skulle komma till stånd ochatt regeringen med anledning härav tillkallat aborfkommitté (S1980:02) med uppdrag atf göra en utvärdering av abortlagstiftningen samtföreslå åtgärder som syftar fill att minska abortfrekvensen i landet. abortkommitté, som fått parlamentariskförankring, skall enligt direktiven för sitt arbete även behandla frågor ompreventivmedelsrådgivningen. Kommittén skall sålunda belysa bl. a. hurpreventivmedelsrådgivningen fungerar, barnmorskans roll i rådgivningen samtsärskilt uppmärksamma de problem som finns då det gäller atf nå ut medinformation och rådgivning fill olika grupper. Kommittén skall lägga fram konkretaförslag om abortrådgivningens utformning och innehåll samt om abortförebyggandeåtgärder i syfte atf minska abortfrekvensen i landet. Om möjligt skallkommittén föreslå särskilda åtgärdsprogram för en förbättrad information omsamlevnadsfrågor och om abortförebyggande åtgärder. Kommittén beräknas avslutasitt arbete . Det utredningsarbete om bl. a. preventivmedelsrådgivningensom ankommer aborfkommitté tillgodoser enligt utskottets meningsyftet med yrkande 1 i motion 1982/83:572 (vpk). Motionen avstyrks därför idenna del. Vad nu sagts gäller också beträffande yrkande 2 i motion1982/83:572 (vpk). Även denna del av motionen avstyrks. När det gäller frågan om utbyggnad av denabortförebyggande informationen inom vill utskottet erinra omaft den nya hälso- och sjukvårdslagen förutsätter atf sjukvårdshuvudmännen ifortsättningen engagerar sig i hälsoupplysning. skall som ovannämnts ha en kompletterande och samordnande roll i fråga om hälsoupplysningen.Sjukvårdshuvudmännen har enligt utskottets mening i denna del en viktig SoU1982/83:22 11 uppgift beträffande information om preventivmedel ochandra abortförebyggande åtgärder. I betänkande SoU 1979/80:45 med anledning avproposition 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m. m. (s.29) framhöll utskottet bl.