bet · G601SkU55 · 1982-12-31 00:00:00 — a. därför att företagen ochegenföretagarna inte haft den inkomstutveckhng som gällt för flertaletlöntagare. Den beskattningsbara inkomsten kommer dessutom att kraftigtbegränsas genom ökade pålagor på näringslivet, bl. a. höjda arbetsgivaravgifteroch höjd löneskatt. Den nya lagstiftningen betyder att man förväntar sig enårlig inflation på . En lagstiftning med denna innebörd bör självfalletinte accepteras. Därtill kommer att regeringen förväntar sig eninflation på och att företagens reala vinster således inte kanförväntas öka i nämnvärd utsträckning. Fr. o. m. 1984 bör enhgt vår uppfattningen återgång ske till tidigare regler för uppbörd av preliminär B-skatt. Utskottettillstyrker således motion 2434. dels att utskottet under mom. 13 bort hemställa att med bifall till motion 1982/83:2434 antarföljande Lag om ändring i uppbördsiagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att orden"" i 13 § första stycket uppbördslagen (1953:272) skallutgå. Denna lag träder i kraft den 1 juli1983 och tillämpas första gången i fråga om prehminär skatt för uppbördsåret1984/85. Befrielse från löneavgift i vissa fall (mom. 14) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 32 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"aktuella förslagen" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att genomföra lättnader i de avgifter som hänförs till nyanställdaungdomar och SkU 1982/83:55 45 nyföretagande.De avvägningar som modonärerna förordat synes enligt utskottet rimliga. Då denlagtekniska utformningen av förslagen kräver en viss bearbetning bör riksdagenhos regeringen hemställa om förslag till lagändringar i enlighet med vad somanförts i motionen. Ätgärderna bör hkväl kunna gälla retroaktivt från den 1 juh1983. Detta bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottet under mom. 14 bort hemställa att med bifall dll modon 1982/83:2432yrkande 12 hos regeringen begär förslag om sådana ändringar i reglerna omsocialförsäkringsavgifter och löneavgift att avgiftsbefrielse lämnas i fråga omnyanställd ungdom och nyföretagande i den utsträckning som anges i motionen. Mervärdeskatten(mom. 16) 9.Stig Josefson (c), () och () anser att den delav utskottets yttrande på s. 32 som börjar med "Utskottet vill" ochslutar med "utskottet motionerna" bort ha följande lydelse: Riksdagenhar tidigare avslagit yrkanden från c och fp om en återgång till de besparingarsom beslutades under mittenregeringen. De från samma håll yrkade sänkningarnaav mervärdeskatten har varit kopplade dll dessa besparingar. I och medriksdagens beslut om besparingarna har fömtsätt-ningarna för att sänkamervärdeskatten förändrats. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl attnu tillstyrka en sänkning av mervärdeskatten. Utskottet avstyrker modonerna. Särskildayttranden Vid mom. 1 1.Björn (): Folkpartietvidhåller den redovisade uppfattningen, attmarginalskattereformens alla steg skall finansieras. Det nu mycket högabudgetunderskottet talar ytterligare för denna uppfattning. Det vore inuvarande läge olyckligt om denna finansiering skedde i form av en höjning avarbetsgivaravgiften, vilket får negativa konsekvenser för bl. a. sysselsättningen.En höjning av vissa energiskatter är att föredra framför en höjning avarbetsgivaravgifterna. Vihar därför tillstyrkt regeringens förslag om en höjning av skatten på el ocholja . Vi är dämtöver beredda att tidigareläggahöjningen dll för att ge utrymme för en utökning avförsvarsramen i syfte att förstärka ubåtskyddskapaciteten. Därmedhar huvuddelen av marginalskattereformens andra steg finansierats. Återståendefinansieringsbehov om ca 600 milj. kr. SkU1982/83:55 46 besparingar på statsbudgetens utgiftssida. Vi anser detfullt möjligt alt redan nu besluta om finansieringen av marginalskattereformensandra steg och om dessa besparingar. Några ytterligare punktskattehöjningarbehövs inte, och den av socialdemokraterna och vpk genomdrivna tillfälligaarbetsgivaravgiftshöjningen bör upphävas . , förste vice talmannen , och (alla m): Som framgår av reservadon 1 kan vi inte gå med på denhöjning av löneavgiften som utskottet förordar. Under utskottsbehandlingenföreslog vi tvärtom att löneavgiften skulle slopas fr. o. m. den 1 juli 1983.Skälen för vårt yrkande i detta avseende är desamma som de regeringen ochfinansutskottet ansett tala mot en höjning av arbetsgivaravgiften. Vårt yrkandehar avvisats av utskottets majoritet, och vi har inte själva möjlighet att nuta inidadv till att denna för företagen betungande skatt slopas. , förste vice talmannen , och (alla m): När det gäller skatt på inhemska bränslen och kolförutsätter utskottet att c-kravet i motion 2431 i stort kommer att tillgodosesi en framtida proposition om energiskatten. Vi anser att man bör avvakta en sådan proposition innanställning tas till hur beskattningen skall utformas. uppfattning är att skatteskalorna skallbestämmas med hänsyn tagen till inflationens utveckling. De skalor som riksdagenfastställt bygger på antagandet att statsmakterna skalllyckas begränsa inflationen till . Vi misstror regeringens möjligheter att med nuvarandeinriktning av den ekonomiska politiken nå fram till en så låg inflationstakt.Folkpartiet har i modon 1982/83:2432 i anledning av regeringenskompletteringsproposition uttalat farhågor för en väsentligt högreinflationstakt än vad regeringen antagit. Vi anser därför att regelsystemet förden stadiga inkomstskatten även skall innehålla ett inflationsskydd. Utskottet har stannat för att hänskjuta ett antal yrkandenom skatteskalans utformning . Inflationstakten från augusti1982 dll kommer då att vara känd. Därmed kan också med SkU1982/83:55 47 hänsynstagande dll den fåkdska inflationsutvecklingenfastställa basenheten ., Vid mom. 14 och 15 , förste vice talmannen , och (alla m): I modon 2432 (fp) krävs bl. a. att den allmännalöneavgiften slopas för ungdomar som nyanställs fr. o. m. samtatt nyföretagande befrias från den allmänna löneavgiften. I två c-motioner, 2428 och 2431, föreslås att egenavgiftför företagare skall reduceras av ett avgiftsunderlag på högst 50 000kr. Vi har ddigare krävt ett totalt slopande av den allmännalöneavgiften, och utskottet har avslagit ett moderat förslag omutskottsinitiadv innebärande att den allmänna löneavgiften slopas från den 1juh 1983. Vid bifall dll vårt förslag skulle kraven i fp- och c-motionerna hadllgodosetts. och (båda c): Vi har vid flera dllfällen påtalat angelägenheten av attett fribelopp vid beräkningen av egenavgifter för egenföretagare snarastinförs. Inte minst mot bakgrund av att ett schablonavdrag införts för löntagareär det ur rättvisesynpunkt viktigt alt denna reform genomförs. Vi vill även erinra om att de inkomster som för enegenföretagare beläggs med löneavgift till en del består av avkastningpå iföretaget bundet kapital. Denna kapiiahnkomsl beläggs således med högre skallän övriga inkomster av denna typ, trots att det är fråga om i hög gradriskvilligt kapital. Detta utgör ett ytterligare viktigt skäl för införandet avett fribelopp såsom föreslagits i motionerna 2428 av m. fl. (c)och 2431 av m. fl. (c). Vi förutsätter att regeringen kan föreläggariksdagen ett förslag om fribelopp. Det är av stor betydelse att detta kanträda i kraft fr. o. m. minab/gotab 1983 75632 SkU1982/83:55 49 1982/83:7 y över proposition 1982/83:150 (kompletteringspropositionen)i vad avser bilaga 1 momenten 10-15 vissa ändringar i skattelagstiftningen har den 26 april1983 beslutat bereda finansutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1982/83:150 (kompletteringspropositionen) i vad avser bilaga 1momenten 10-15 i hemställan jämte motioner. Utskottet behandlar i detta yttrande frågorna om - finansieringav skattereformens andra steg , - regeringens förslag till finansiering av dearbetsmarknadspoliliska insatserna, - förslagenangående kortare kreditdder för vissa punktskatter. Regeringen redovisar ikompletleringspropositionen det andra steg i den ekonomiska politik regeringeninledde , som innebar en kombinadon av expansiva och åtstramandeåtgärder som utgjorde kärnan i vad som kallades den tredje vägen, att vi bådeskall arbeta och spara oss ur krisen. Genom devalveringen förbättrades denkonkurrensutsatta sektorns konkurrenskraft. beslutade omett investeringsprogram omfattande energiförsörjningen, byggsektorn ochtransportväsendet. Med dessa åtgärder skapades förutsättningarna för att brytaden nedåtgående utvecklingen. Genom konkurrensförbättringen stimulerasefterfrågan på svenska produkter både på exportmarknaderna och påhemmamarknaden som den inhemska efterfrågan hålls dllbaka. Detinnebär att investeringar, produktion och sysselsättning stimuleras medankonsumtionen hålls tillbaka. De vidtagna åtgärderna får efter hand effekter påsysselsättningen. För alt också nå omedelbara effekter och minska en växandearbetslöshet har regeringen föreslagit omfattande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Regeringen har med sin politik visat att sysselsättningenprioriteras. Genom en mycket stram budgetbehandling har regeringenbidragit till att efterfrågan från hemmamarknaden hålls tillbaka.Budgetunderskottet beräknas bli ungefär oförändrat nästa budgetår jämfört medunder innevarande år. Dessa åtgärder följs nu upp i kompletteringspropositionengenom åtgärderna för att dämpa infladonens tillväxt och begränsa tillväxten i SkU1982/83:55 50 Det framstår som ett oavvisligt krav föratt komma till rätta med obalanserna i vår ekonomi att budgetunderskottetstillväxt begränsas. Utskottet kommer i sitt betänkande 1982/83:50 att närmareutveckla sin syn på regeringens förslag och den ekonomiska utvecklingen.Utskottet vill emellertid i detta sammanhang slå fast följande huvudpunkter ien politik som skall kunna leda till att minska obalanserna i samhällsekonomin. Det är nödvändigt att devalveringenskonkurrensförbättrande effekter tillvaratas genom att kostnadsutvecklingenhålls dllbaka. Omsorgen om sysselsättningen nödvändiggör vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Kostnaden härför måste bäras av alla, dvs.åtgärderna måste finansieras så att inte budgeten försvagas, vilket på siktskulle kunna undergräva de sysselsättningspolitiska strävandena. Ett nödvändigt krav för att komma lill rätta medobalanserna i den svenska ekonomin är att budgetunderskottets tillväxtbegränsas. Med utgångspunkt i dessaställningstaganden övergår utskottet dll att redovisa sin syn på de framlagdaskatteförslagen i kompletteringsproposido-nen och de i samband därmed väcktamotionerna. Den reformering avinkomstbeskattningen som beslutades av utgör ett centraltinslag i en ekonomisk politik för att återvinna balansen i den svenskaekonomin. Reformen innebär en sänkning av marginalskatterna someffekterna av avdragsrätten för underskottsavdragen begränsas. I samband medriksdagsbeslutet bestämdes den årliga uppräkningen av den s. k. basenhetenför . Reformen totalfinansieras och genomförs i treungefär lika stora etapper. Första etappen 1983 finansierades genom att enallmän löneavgift om infördes. uttalade inför riksdagsbeslutet (FiU1981/82:6 y) att det är en styrka om en skattereform av den aktuellaomfattningen kan genomföras med stöd av en bred parlamentarisk majoritet.Saknas detta stöd är det stor risk, anförde utskottet, att reformen förlorar itrovärdighet och inte får den avsedda ekonomiska stimulanseffekten. vågar då inte utgå från att de nya reglerna verkligen skall blibestående. Utskottet ansåg det vidare värdefullt att skattepolitiken lades fastför framöver. Det är en förutsättning för att hushållen skall kunnaplanera sin ekonomi och agera på ett rationellt sätt. Utskottet erinrade isammanhanget om att reformens uppläggning förutsätter att såväl finansieringensom effekterna av marginalskattesänkningen beaktas i avtalsförhandlingarna påarbetsmarknaden. Även i detta avseende torde förutsättningarna bli gynnsammaregenom att bred förankring kunnat uppnås, anförde utskottet. SkU1982/83:55 51 Beträffande finansieringen skrevutskottet att det för , och socialdemokraterna hela tidenhar stått klart att skattereformen i sin helhet måste finansieras på så sättatt budgetsaldot inte försämras till följd härav. I principöverenskommelsenfrån 1981 angavs att detta skulle ske genom en höjning av arbetsgivaravgifteneller genom införande av en vidare produktionsfaktorskatt. Kostnaden förreformens första steg täcktes genom att en allmän löneavgift om infördes1983. Dennahuvudlinje kvarstår alltjämt som ett finansieringsalternativ. Beträffande finansieringen av reformens andra steg för år1984 återkommer regeringen i kompletleringspropositionen. Ett centraltinslag i den framtida ekonomiska politiken är åtgärderna mot inflationen.Regeringen anför att när det gäller den inhemska infladonsprocessen harbetydelsefulla steg i riktning mot en lägre inflationstakt tagits i åretsavtalsrörelse. Avtalen innebär bl. a. att lönekostnaderna i avsevärtlägre omfattning än kommer att belastas av s. k. överhäng. Det gäller nu att fortsätta på den inslagna vägen ochytterligare hålla tillbaka kostnadsökningen . Finansieringenav skattereformens andra steg - som gäller 1984 - kan i detta sammanhang spelaen betydelsefull roll. En höjd arbetsgivaravgift i enlighet med överenskommelsenår 1981 skulle innebära en lönekostnadsstegring med åtminstone . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det andrasteget i skattereformen i stället finansieras genom att energiskatterna höjs.Regeringen föreslår således att bensinskatten höjs med per liter, attskatten på eldningsolja höjs med . per m, samt att elskalten höjs med 1,2öre per kWh. Även kilometerskaiten bör höjas. Helårseffekterna av detta blir enbudgetförstärkning med ca , varvid hänsyn tagits till vissaenergipolitiskt motiverade åtgärder. I partimotionerna från (2431) och (2432) slår man alltjämt kvar vid att skattereformensandra steg skall genomföras och att det bör finansieras. I motion 2435 (vpk) yrkas att skatteöverenskommelsenavseende 1984 rivs upp, dvs. att marginalskattesänkningen inte genomförs somplanerat. Mot bakgrund av vad utskottet redovisat om behovet att reformeraskattesystemet och med den breda parlamentariska enighet som råder beträffandedetta anser utskottet att reformens andra steg 1984 bör genomföras. Utskottetavstyrker således från sina utgångspunkter motsvarande yrkanden i motion 2435(vpk). Detta innebär också att utskottet för sin del inte kan dllstyrka vad somanförs i motion 2418 (m) om inriktning av skattepolitiken. I motionerna 2431 (c) och 2432 (fp) anser man attregeringens förslag alt avstå från att höja löneavgiften eller införa proms ochi stället höja energiskatten på olja och elkraft för att finansieraskaltereformens andra etapp är en bättre dellösning av finansieringsfrågan.Regeringens förslag lill finansiering av återstoden är man dock tveksam inför.Från SkU1982/83:55 52 sida kan man inte acceptera förslagen att höjakilometerskatten eller skatten på bensin. Man föreslår i stället att manfinansierar återstoden av reformkostnaden genom att slopa avdragsrätten förfackföreningsavgifter. menar att skillnaden mellan vad höjdaskatter på olja och elkraft ger och vad kostnaden för reformen uppgår till börfinansieras genom besparingar. Dessutom menar man att man inte behöverfinansiera den del av reformens andra etapp, som innebär sänkt marginalskattmed en procentenhet i intervallen mellan 8 och 12 basenheter och som riksdagenhösten 1982 beslutade skulle genomföras redan i samband med reformens förstaetapp . Denna del av reformen finansierades emellertid inte . I motion 2432 (fp) föreslås också en justering avbasenheten för inkomslskatteskalan . Kostnaden för denna åtgärdföreslås delvis finansierad genom att avdragsrätten för fackföreningsavgiftenslopas. Även i motion 2431 (c) aviseras elt eventuellt förslag om höjning avbasenheten med . Utskottet vill med anledning avförslagen i propositionen och motionerna angående finansiering avskattereformens andra steg anföra följande. Utskottet anser, liksom , att det är viktigt attskattepolitiken, liksom politiken i övrigt, utformas med ett så brettparlamentariskt underlag som möjligt. Det är förutsättningen för att enskildaoch näringsliv skall kunna få stabila spelregler i fråga om lagar, skatter ochavgifter. Utskottet ser därför med oro på den splittrade bild somframträder mellan propositionen och motionerna beträffande genomförandel av denandra etappen av skattereformeringen. Det vore värdefullt - inte minst förtilltron till möjligheten att klara landet ur den ekonomiska krisen - om ettbrett parlamentariskt underlag kunde skapas för de åtgärder som måste vidtas. Utifrån det statsfinansiella läget och den inriktning somden ekonomiska politiken bör ha ter det sig enligt utskottets mening absolutnödvändigt att genomförandet av skattereformens andra steg totalfinansieras.Det stalsfi-nansiella läget har inte förbättrats sedan beslutade omskattereformen, även om de allmänna ekonomiska utsikterna ser ljusare ut nu änför . En ofinansierad inkomstskattesänkning av den nu aktuellaomfattningen skulle kunna urholka syftet med devalveringen, nämligen att stärkanäringslivets konkurrenskraft och omfördela resurserna till denkonkurrensutsatta sektorn. Den ökade efterfrågan som skulle bli följden skulleomedelbart leda dll en ökad import och försämra utrikesbalansen. Enligt utskottets mening bör också den del avskattereformeringen som genomfördes , sänkningen av marginalskattenmed en procentenhet i intervallen från 8 till 12 basenheter, som beräknaskosta ca 750 milj. kr. finansieras som ursprungligen planerades. Enmotsvarande inkomstförstärkning är således nödvändig och får anses vara enförutsättning för .skatteöverenskommelsen 1981. Enligt utskottets mening uppgårsåledes SkU 1982/83:55 53 finansieringsbehovetår 1984 till . Beträffandefinansieringssättet anser utskottet i likhet med regeringen, ochfolkpartiet att en finansiering av skattereformen 1984 med höjda energiskatteri stället för höjd löneavgift är att föredra. Utskottet ser flera fördelar meddenna ändrade finansiering. Genom att löneavgiften inte höjs blir dels detotala ökningarna av arbetskraftskostnaderna mindre, dels så skapar det ettutrymme för att i avtalsförhandlingarna också ge utfallet enfördelningspolitiskt acceptabel profil. För kommuner och landsting innebär detavsevärda lättnader om inte löneavgiften höjs. Möjligheterna till vissexpansion och sysselsättningsökning 1984 bör därigenom öka väsentligt. Utskottetställer sig mot bakgrund av de fallande internationella oljepriserna positivttill att energiskatterna höjs på olja. Härigenom bibehålls det starka intressetför oljeersättning och energisparande. Detta bidrar till att minskavårt oljeberoende och förbättra vår bytesbalans. För att skapakonkurrensneutralitet mellan energislagen tillstyrker utskottet också attelskatten höjs, som regeringen föreslagit. Med dessa förslag till höjningarberäknas statsinkomsterna öka med räknat för helår. Avskattereformens kostnader för helåret återstår således att finansiera ca 1,4miljarder kronor. Regeringen föreslår höjd kilometerskatt och höjd skatt påbensin. I motion 2431 (c) föreslås i stället att avdragsrätten förfackföreningsavgifter slopas och i motion 2432 (fp) föreslås som alternativ attbesparingar görs. Avdragsrättenför fackföreningsavgifter infördes som ett led i strävandena attunderlätta för parterna på arbetsmarknaden att träffa avtal på en ansvarsfullnivå. Genom avdragsrätten skapades en beskattningsmäs-sig likställighet mellanarbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationsavgifter. Enligt vad som kanutläsas tycks också avtalen ha slutits på en ansvarsfull nivå. Utskottet ser detdärför inte som en lämplig åtgärd att nu avskaffa denna avdragsrätl.Utskottet avstyrker därför från sina utgångspunkter en sådan delfinansiering avskattereformen . Förslageni motion 2432 (fp) innebär enligt utskottets mening att man frånträderöverenskommelsen om reformering av skattesystemet såväl vadgäller innehållet som finansieringen. Den i samband med riksdagsbeslutet omskattereformen uttalade principen, att skatteomläggningen skalltotalfinansieras, måste fullföljas. Därvid är det uteslutet att blanda inskilda slag av besparingar varom enighet inte råder. Utgiftsbegränsningar avdetta slag bör prövas i ett budgetpohtiskt sammanhang, varvid defördelningspolitiska effekterna kan ses i ett vidare sammanhang och intekopplas till skatteomläggningen. Deförslag som framläggs i motion 2431 (c) överensstämmer inte i särskilt storutsträckning med förslagen i motion 2432 (fp). I motion 2431 (c) liggertyngdpunkten i besparingsförslagen på engångsåtgärder medan i motion 2432 (fp)föreslås nedskärningar av livsmedelssubvendoner, hyresrabatter SkU1982/83:55 54 och statsbidragen dll kommunerna. Mot denna bakgrund anser utskottet att en delfinansieringav skattereformen 1984 med höjd bensin- och kilometerskatt är alt föredraframför andra finansieringsalternativ. Bensinpriserna har sänkts kraftigt sedanhösten 1982. En höjning av skatten skulle därför kunna genomföras utan attprisnivån över drevs upp. De sänkta olje- och bensinprisernaleder dll ökad konsumtion, vilket leder till belastning av utrikeshandeln.Utskottet konstaterar att f. n. tillhör de länder som har de lägstabensinpriserna i omräknat i svensk valuta. Våra nordiska grannländer harpriser som översdger det svenska literpriset med -. Utskottetvill med skärpa betona att med sina betydande bytesbalansproblem inte ilängden kan bibehålla nästan lägsta bensinpriser. Höjningen avbensinskatterna som regeringen föreslagit motsvarar endast den sänkning som ägtrum . En höjning av bensinskatten är helt i linje med deenergipolitiska ställningstaganden som utskottet vill stödja. Med det anfördavill utskottet framhålla att det inte /föreligger några sakliga skäl, vare sigslalsfinansiella, stabiliseringspoliiiska, skattepolitiska ellerenergipoliliska, för att motsätta sig regeringens förslag att finansieraskatteomläggningen genom en väl avvägd höjning av energiskatten. Utskottet anser, som framgått, att det är absolutnödvändigt att finansiera skattereformen . Skulle skatteutskottet försin del finna alt en höjning av bensinskatten inte vore lämplig måste andrafinansieringsvägar anvisas. Med hänsyn till vad utskottet anfört tidigare ombreda överenskommelser och behovet av stabila spelregler för hushåll ochnäringsliv anser utskottet att därvid får mellan de parter som avtalat omskattereformeringen prövas att antingen reducera den redan beslutadeskattesänkningen eller tillämpa den ursprungligen överenskomnafinansieringsvägen medelst arbetsgivaravgift eller proms. En höjdarbetsgivaravgift är ett sämre alternativ, eftersom den gördet avsevärt svårare att klara det inflationsmål om som uppsatts ikompletteringspropositionen. Det bör i sammanhanget uppmärksammas att om full effekt påstatsbudgeten av höjda energiskatter skall uppkomma måstehöjningarna träda i kraft . Detta synsätt har varitvägledande vid ddigare höjningar av energiskatterna. Finansieringen av de arbetsmarknadspoliliska insatsernaför 1983184 I proposition 150 föreslåsomfattande arbetsmarknadspolitiska insatser för att motverka en ytterligarestegring av arbetslösheten (bil. 2 och 3). De sammanlagda kostnaderna härföruppgår till ca,2 750 milj. kr. För dessa åtgärder har ca 1miljard kronor avsatts under posten Beräknat dllkommande utgiftsbehov, netto.Det betyder att för att budgetunderskottet inte skall försämras ytterligareutöver vad som framgår SkU1982/83:55 55 av det reviderade budgetförslaget måste återstodenfinansieras på annat sätt. För att finansiera dessa insatser föreslås ipropositionen alt de höjningar som regeringen föreslagit för finansiering avskattereformen tidigareläggs från till den 1 juli 1983.Därigenom förstärks statsinkomsterna med 1 870 milj. kr. Denna finansiering tillbakavisas helt i motionerna 2418(m), 2431 (c) och 2432 (fp). I den mån man godtar förslagen tillutgiftsökningar menar man att man genom besparingsåtgärder kan bereda utrymmeför dessa. I motion 2435 (vpk) accepteras höjningen av skatten påelkraft. Detta skulle ge drygt 400 milj. kr.