bet · G601UbU20 · 1982-12-31 00:00:00 — 1975/ 76:118 s. 79, UbU 1975/76:33 s. 7). Enligt motion1982/83:951 bör en kommun inte ha skyldighet att anordna hemspråksundervisning,om en språkgrupp har färre antal barn än fra men bör ha full möUihet att ''öradet, om kommunen så önskar. Det bör ankomma på skolstyrelsen, ej pålänsskolnämnden att fatta beslut i fråga av detta slag; Utskottet,som konstaterar att det kan finnas skäl för att skolhuvudmannen själv fårfatta beslut om undervisning när det är fråga om färre antal bara än fyra ivisst hemspråk, utgår från att regeringen vid beredningen av SKU:s förslagprövar den motionsledes aktuaUserade frågan. Med detta bör avslåmotion 1982/83:951. Enligt motion 1982/83:849 (yrkande 1) bör riksdagenhos regeringen begära att SKU får i uppdrag att överväga frivUlighemspråksundervisning utanför ordinarie skoltid, t. ex. . UtskottetvUl erima om att hemspråksundervisning enligt 5 kap. 10a § skolförordningen fåranordnas på tid för fria aktiviteter. Frågor om hur hemspråksundervisningen iövrigt skaU organiseras behandlas av SKU, Med hänvisning härtill avstyrksmotion 1982/83:849 yrkande 1. I motion 1982/83: 849 (yrkande 2) begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen tiU känna att den bör medge kommun attstarta försöksverk- UbU 1982/83:20 11 samhetmed särskild gmndskoleenhet där undervisningen bedrivs på invandrarspråk, iförsta hand på finska. SÖhar med skrivelse överlämnat en samlad redogörelse för treårs försöksverksamhet med jämkade timplaner på gmndskolans låg- ochmeUanstadier för hemspråksundervisning samt förslag tiU åtgärder. Regeringenhar genom beslut överlämnat SÖ:s skrivelse tUl SKU. Idirektiven tUl denna utredning anförs bl.a. att konsekvensema av denhittiUsvarande försöksverksamheten inom området och möjligheterna attgenomföra tvåspråkiga undervisningsformer bör klarläggas. I sammanhanget skallockså närmare utredas olika frågor om undervisningens organisation. Undervisningenför finskspråkiga barn skall därvid behandlas med förtur. mening kan frågor som rör hemspråksundervisningen i gmndskolan intefå en varaktig lösning förrän bl.a. resultatet av SKU föreligger. Med dettaanser utskottet att bör avslå motion 1982/ 83:849 yrkande 2. I mofion 1982/83:1611 (yrkandena 1-4) begärs utbyteav begreppet hemspråksundervisning mot modersmålsundervisning. Vidare förordarmotionärerna obligatorisk hemspråksundervisning, undervisning i enspråkig gmppoch ökat antal lärarveckotimmar för enskUd invandrarelev. Utskottetavstyrker mofion 1982/83:1611 yrkandena 14 med hänvisning tiU att förslagenfrån SKU bör avvaktas innan stäUning tas tiU de i motionen berörda frågorna. beslöt om ett nyttstatsbidragssystem för fristående skolor för skolpliktiga elever (prop.1982/83:1, UbU 1982/83:10, rskr 1982/83:63). I beslutet bemyndigade riksdagenregeringen att enligt vissa riktlinjer förklara fristående skolor berättigadetUl statsbidrag. De nya reglerna i fråga om statsbidrag tUl fristående skolorskaU enligt riksdagsbeslutet träda i kraft . Iproposition 1982/83:100 erinrar föredragande statsrådet om att ställningstagandetill eventueUa framställningar från olika huvudmän om bidrag enligt det nyasystemet skaU göras av regeringen och att detta enligt hans mening fömtsätteringående överväganden. SÖ skaU yttra sig inför regeringens beslut ochdärigenom tiUhandahålla underlag för detta. Beslut om att en skola skall gesrätt tiU statsbidrag, heter det vidare, bör fattas innan den tidbörjar löpa, för vUken bidrag skaU lämnas. Mot den bakgmnden räknarföredragande statsrådet inte med bidrag tUl någon ytterligare skola redan fr.o. m. /84. Under dessa förhållanden bör anordningen medtiUfäUigt bidrag tiU annars ej statsunderstödda Qfr UbU 1981/82:7och 1981/82:17 punkt 1) få tillämpas även /84. UbU 1982/83:20 12 Detta uttalande har föranlett tre motionsyrkanden,nämligen motionema 1982/83:581 (yrkande 4), 1982/83:943 och 1982/83:948(yrkande 4). Motionäreraa vänder sig mot att regeringen inte låter ettenhälligt fattat riksdagsbeslut gälla från den tidpunkt som bestämt.Det anses vidare anmärkningsvärt att regeringen skulle behöva 18 månader på sigför att fatta beslut i ett ärende där det redan finns gott om material somunderlag för ett avgörande och att skolor som befinner sig i en mycket svårekonomisk situation skulle behöva vänta ännu på statUgt stöd. Stat ochkommun skuUe f. ö. få dryga kostnader, om en fristående skola av ekonomiskaskäl skulle tvingas lägga ner verksamheten och baraens undervisning behövaanordnas inom ramen för det kommunala skolväsendet. har den 28 febmari 1983 lämnat svar pä interpeUa-tion 1982/83:60 samtfrågorna 1982/83:245 och 1982/83:280 om statsbidraget tUl fristående skolor.Av detta framgår att beslut kommer att kunna fattas tidigare än beräknat. Riksdagenhar givit regeringen bemyndigande att fatta beslut om statsbidrag tUlfristående skolor enUgt vissa riktlinjer. Utskottet anser att prövning avbidragsansökningar avseende /84 bör ske . SkuUeprövningen och beslutet dra in på /84 bör ett beslut omstatsbidrag dock avse hela /84. Den i propositionen föreslagnaanordningen med ett tiUfäUigt statsbidrag tiU ej statsunderstöddaWaldorfskolor blir därmed inte nödvändig. Vad utskottet har anfört omstatsbidrag tiU fristående skolor m.m. bör med avslag på proposition1982/83:100 och med bifall tiU motionerna 1982/83:581 yrkande 4, 1982/83:943och 1982/83:948 yrkande 4 som sin mening ge regeringen tiU känna. Frågorom förskola och skola m. m. I motion 1982/83:581 (yrkande 2) anförs attträningen i svenska språket måste ges en framträdande plats i både förskola ochskola. I förskolan och genom hela utbUdningssystemet måste elevema öva sig iatt använda ett vårdat tal. Utskotteterinrar om att den sjätte delen av Arbetsplan för förskolan utkom år 1979.Denna del behandlar barns språk och språkutveckling. har vidareden överlämnat en rapport tiU regeringen, Utvecklingsplanförbaraomsorgen, om arbetet inom med att utarbeta bl. a. ettpedagogiskt program för förskolan. Rapporten anmäldes för hösten1982 i regeringens skrivelse 1982/ 83:34. Enligt rapporten är ett av de femämnesområdena i förskolans kommande pedagogiska program språk, som upptar t.ex. samtal, litteratur, drama, improvisation, rollek samt förberedande läsningoch skrivning. anser i nämnda rapport att det är mycketangeläget att arbetet med det pedagogiska programmet för förskolan fuUföljs. UbU 1982/83:20 13 beräknasvara klart vid slutet av . Även förskoUäramtbildningen skall ses över påcentral nivå med anledning av det nya pedagogiska programmet. nya läroplanen (Lgr 80) slås fast att förmågan att bilda begrepp, tänka ochtillägna sig kunskaper i hög grad är beroende av barnets förmåga att användaolika medel för att kommunicera med andra. Att elever tränar och systematisktfår utveckla de gmndläggande kommunikationsfardighe-terna, tala, läsa, skrivaoch räkna, måste därför vara centralt i skolarbetet. Medhänvisning till dels det aviserade pedagogiska programmet för förskolan, delsvad som i Lgr 80 anförs om vikten av att utveckla de gmndläggandekommunikationsfärdigheterna, föreslår utskottet att avslår motion1982/83:581 yrkande 2. Frågorom tidpunkten för barnens skolstart tas upp i två motioner. Imotion 1982/83:581 (yrkande 13) anförs att skolstarten bör göras flexibel ochske i intervallet sex till . Sexåringar visar ofta tecken påatt tröttna på verksamheten i förskolan vUket får som konsekvens en utprägladoro även . Sänkt skolpliktsålder kan, menar motionärerna,innebära att man beträffande många barn bättre tar till vara deras inlärningsförmågaoch utvecklingsbehov än f. n. Enligtmotion 1982/83:967 (yrkande 1) bör skolplikten gälla från . En tidigareskolstart än samt ett arbetssätt som tar hänsyn till bamensbehov anses vara åtgärder som medverkar tiU att förbättra situationenpå lågstadiet. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena först redovisa föl jande, _ : Intemationelltsett inträder skolplikten i de flesta länder då barnen är fem eller sex årgamla. De nordiska länderaa och ytterHgare några andra länder låter skolplikteninträffa det kalenderår barnen fyller . Avde 202 länder i världen som finns medtagna i senaste stafisfikbeträffande skolpliktsåldrar och skolstart (Stafistical Yearbook 1981)är det 43 som har skolstart (2 länder ). Avde 42 länder som där räknas som utvecklade är det 11 som låter barnen haskolstart och av de 160 redovisade utvecklingsländerna är det32. Den vanligaste åldem för skolstart är . Inågra länder, t. ex. och , inträderskolplikten med höstterminen det år då barnen har fyllt före den 1 julieller . Närdet gäller förhållandena i stadgas om skolplikt i 30 § skollagen(1962:319) följande: "SkolpHkt inträder med början av höstterminen detkalenderår, då barnet fyUer ." Denna bestämmelse innebär att inormalfallen skolstarten varierar mellan 8 månader och 7 månader. Omskolstarten sägs emeUertid också i 32 § skoUagen: "Bara som ej uppnåttskolpliktsåldera men som finnes ha för skolgång erforderUg mog- UbU 1982/83:20 14 nad,må tillåtas att börja sin skolgång i gmndskolan höstterminen det kalenderår, dåbarnet fyUer ." (U 1981:01) skaU enligt sina direktiv lägga fram förslag tUl bl. a. åtgärdersom kan underlätta skolstarten. Kommittén skall också fömtsättningslöst prövade för- och nackdelar som är förknippade med sänkt skolpliktsålder. Projektkring samverkan mellan förskola och lågstadium har vidare startats i mångakommuner. När det gäller den motionsledes aktucdiserade frågan om tidpunkt förskolstart kan nämnas att skolstyrelsen i i skrivelse tillutbildningsdepartementet begärt överläggningar om planeradförsöksverksamhet som innebär att barnen får börja skolan detkalenderår då barnet har fyUt före . Åldera för skolstartenkommer då att variera mellan sex och , med en genomsnittsålder mot f. n. något . Medhänvisning tUl att har i uppdrag att lägga framförslag om tidpunkten för skolpliktens inträde föreslår utskottet att riksdagenavslår motioneraa 1982/83:581 yrkande 13 och 1982/83:967 yrkande 1. I proposition 1982/83:100 föreslår föredragandestatsrådet att 30 milj. kr. avsätts som stimulans för lokaltutvecklingsarbete på lågstadiet. Av resursen bör 2 milj. kr. användas förcentralt initierat utvecklingsarbete kring frågor rörande övergången mellanförskola och skola. Beloppet skall fördelas av SÖ och socialstyrelsengemensamt. Resterande del 28 milj. kr. bör av SÖ fördelas mellan länsskolnämndemai samband med den årliga verksamhetsplaneringen inom den statligaskoladministrationen efter närmare anvisningar av regeringen. Det ankommer pålänsskolnämnderna att efter ansökan fördela resursen. En fömtsättning för attfå del av resursen bör därvid vara att en skola redovisar ett konkretutvecklingsprojekt. Med hänsyn fiU att undervisningssvårighetema anses varastörst i årskurs 1 bör denna årskurs vara innefattad i projektet. I övrigt bördet vara få begränsningar för hur medlen skall kunna användas. Normalt bör dockmerparten av resursen användas för personalförstärkningar. Det får dock intevara fråga om att ersätta en fidigare resurs utan om en direktresursförstärkning. Enligtmofion 1982/83:2174 (yrkandena 6 samt 8 i denna del) kan inte temporäraekonomiska satsningar och personalförstärkningar förändra de gmndläggandeorsakerna fill dagens problem på lågstadiet. Huvudfrågan är enligt motionärernahur verksamheten i förskola och gmndskola organiseras för att barnensutveckling skall stimuleras så effektivt som möjligt av derasliv då viljan och förmågan tiU medveten inlärning och imitation är som störst.Regeringens förslag om 30 milj. kr. avvisas med denna motivering. Imotion 1982/83:948 (yrkande 8) är man positiv till regeringens satsning pååtgärder för att förbättra situationen på lågstadiet. UbU 1982/83:20 15 bör enligt motionärema inriktas mot lågstadieverksamhet som inte hartraditionell årskursuppdelning och där samverkan sker med förskolan. Utskottetanser det angeläget att särskilda insatser görs på lågstadiet i enlighet medvad som anförs i proposition 1982/83:100 och avstyrker motion 1982/83; 2174yrkandena 6 samt 8 i denna del. Utskottet föreslår att godkänner vadsom i proposition 1982/83:100 har förordats om åtgärder på lågstadiet. En av dei propositionen föreslagna åtgärderna är utveckling av arbetssättet pålågstadiet genom t. ex. årskurslös undervisning. Motion 1982/83:948 yrkande 8bör avslås med denna hänvisning. Utskottetfinner det angeläget stryka under att nämnda 28 milj. kr. bör utnyttjas som ensärskUd projektresurs där bl.a. samverkan med närstående kommunalaförvaltningar stimuleras. Det är därför viktigt att skolstyrelse inte låserifrågavarande resurser t. ex. genom inrättande av nya statligt eller kommunaltreglerade tjänster. Utskottet har inte något att erinra mot vad som iproposition 1982/83:100 anförts om bidrag till studie- och yrkesorienteringgenom förstärkningsresursen, om provledarskap och om upphörande av statsbidragtill sådan verksamhet samt om bibehållande av skoUedartjänster i gmndskolan. I den nya läroplanen (Lgr 80) har dentimplanebundna tiden för mellanstadiet minskats jämfört med dengamla läroplanen (Lgr 69) till förmån för fria aktiviteter. För högstadietavsätts för fria aktiviteter. I motion 1982/83:967 (yrkande 2) anförsatt avsikten med de fria aktiviteteraa var att de skulle anknytas tiU ettflertal skolämnen. Så har inte blivit fallet. Med hänsyn till att allt flerelever visar brister i grundläggande kunskaper och färdigheter som att läsa,skriva och räkna finns det enligt motionäreraa anledning att undersökamöjligheten att återföra hela eller viss del av tiden för de friaaktiviteteraa till den timplanebundna verksamheten. Detta skulle vara ett ledi strävan att höja kvaliteten på elevernas kunskaper. Enligt motionen börriksdagen som sin mening ge regeringen detta till känna. Riksdagensbeslut om en ny läroplan för gmndskolan (prop. 1978/ 79:180, UbU 1978/79:45,rskr 1978/79:422) fillämpas i sin helhet första gången /83. Det ärenligt utskottets mening för tidigt att nu ha en uppfattning om behovet av attåterföra tid för fria aktiviteter tUl tid för undervisning. Det ankommer på SÖatt följa utvecklingen på detta område. Utskottet anser att med dettakonstaterande bör avslå motion 1982/83:967 yrkande 2. Enligt motion 1982/83:2174 (yrkandena 4 och 5 samt8 i denna del) bör fria aktiviteter knutna till den samlade skoldagenfinansieras inom ramen UbU 1982/83:20 16 förförstärkningsresursen och den särskilda anslagsposten för bidrag fiU dettaändamål avskaffas. Utskottetanser att de fria aktiviteterna är ett viktigt inslag under den samladeskoldagen och att bidraget tiU fria aktiviteter knutna tiU den samladeskoldagen bör finnas kvar. Mofion 1982/83:2174 yrkandena 4 och 5 samt 8 i dennadel bör därför avslås av . I motion 1982/83:581 (yrkande 20) anförs attriksdagen hos regeringen bör begära en översyn av hur skolans resurserutnyttjas. Utgångspunkten måste därvidlag vara att koncentrera resursema päsådant som är oundgängligen nödvändigt. Effekfivitet måste främjas och slöserimotverkas. Utskotteterinrar om att SÖ inom ramen för sitt myndighetsansvar har att granskaeffekterna av det nya statsbidragssystemet för stat och kommun. Detta sker bl.a. i anslutning till de årliga anslagsframställningarna tUl regeringen. Medhänvisning fill det anförda föreslår utskottet att avslår mofion1982/83:581 yrkande 20. Med hänvisning tiU vad som anförts i det föregåendeavstyrker utskottet dels de förslag om ökning av anslaget som förs fram imotionerna 1982/ 83:1392 yrkande 2 i denna del och 1982/83:1917 yrkande 8 idenna del, dels de förslag om en minskning av anslaget som förs fram i motion1982/ 83:2174 yrkande 8 i denna dei. bör fill Bidrag tiU driften avgmndskolor m. m. för /84 anvisa . Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att beträffande ettnytt statsbidragssystem för gmndskolan avslår motion 1982/83:948 yrkande i idenna del, 2. att beträffandestatsbidrag till lärarlöne-kostnader för gmndskolan avslår motion1982/83:1917 yrkandena 7 samt 8 i denna del, 3. att beträffandefiUämpningsföreskrifter för resursanvändningen avslår mofionema 1982/83:1886och 1982/83:1917 yrkande 1, 4. att beträffandeprinciperna för den fria resursanvändningen i ett decentraliseratbeslutssystem avslår motion 1982/ 83:948 yrkande 2, 5. att beträffandesärskild undervisningsgmpp (specialundervisning) avslår motion 1982/83; 1892, 6. att med bifall fiUproposifion 1982/83; 100 och med avslag på mofionema 1982/83:948 yrkande 10,1982/83:967 yrkande 4 och 1982/83:1392 yrkandena 1 samt 2 i denna del godkännervad som i propositionen har förordats om minskning av bidraget till veckotimmarför basresurser på högstadiet, om för- UbU 1982/83:20 17 skottpå bidrag tiU basresurser på högstadiet för /84 och om ökningav viss del av förstärkningsresursen, 7. att beträffande nyabestämmelser om rätt till hemspråksundervisning avslår motionema 1982/83:581yrkande 14 och 1982/83:2174 yrkandena 7 samt 8 i denna del, 8. att beträffandekommuns skyldighet att anordna hemspråksundervisning för färre bara än fyraavslår motion 1982/ 83:951, 9. att beträffandehemspråksundervisning utanför ordinarie skoltid avslår motion 1982/83:849yrkande 1, 10. att beträffandekommunal försöksverksamhet med särskUd skolenhet för invandrarbarn avslårmotion 1982/83:849 yrkande 2, 11. att beträffandeutbyte av begreppet hemspråksundervisning mot modersmålsundervisning m. m.avslår motion 1982/ 83:1611 yrkandena 1-4, 12. att beträffandestatsbidrag tiU fristående skolor m. m. med avslag på proposifion 1982/83:100och med bifall tiU motionema 1982/83:581 yrkande 4, 1982/83:943 och1982/83:948 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tiU känna vad utskottetanfört, 13. att beträffandeträning i svenska språket i förskola och skola avslår motion 1982/83:581yrkande 2, 14. att beträffandetidpunkten för skolpliktens inträde avslår motionema 1982/83:581 yrkande 13och 1982/83:967 yrkande 1, 15. att med bifall tillproposition 1982/83:100 och med avslag på motionerna 1982/83:948 yrkande 8 och1982/83:2174 yrkandena 6 samt 8 i denna del godkänner vad som i propositionenhar förordats om åtgärder på lågstadiet, 16. att godkänner vad somi proposition 1982/83:100 har förordats om bidrag till studie- ochyrkesorientering genom förstärkningsresursen, 17. att godkänner vad somi proposition 1982/83:100 har förordats om provledarverksamhet och omupphörande av statsbidrag till sådan verksamhet, 18. att godkänner vad somi proposition 1982/83:100 har förordats om bibehållande av skoUedartjänster igrundskolan, 19. att beträffandeåterföring av tid för fria aktiviteter till tid för undervisning avslår motion1982/83:967 yrkande 2, 20. att beträffandebidraget till fria aktiviteter knutna till den samlade skoldagen avslår mofion1982/83:2174 yrkandena 4 och 5 samt 8 i denna del, t2 1982/83. UbU 1982/83:20 18 21. att beträffande enöversyn av hur skolans resurser används avslår motion 1982/83:581 yrkande 20, 22. att med bifaU tiUproposifion 1982/83:100 och med avslag på motionema 1982/83:1392 yrkande 2 idenna del, 1982/ 83:1917 yrkande 8 i denna del och 1982/83:2174 yrkande 8 idenna del till Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /84anvisar ett förslagsanslag av . 2.Särskilda åtgärder på skolområdet. Regeringen har under punkt D 9 (s. 256259)föreslagit att tiU Särskilda åtgärder på skolområdet för budgetåret1983/84 anvisa ett anslag av . Det i proposition 1982/83:100 beräknadeanslagsbeloppet av . avses motsvara dels den tidigare s. k.länsskolnämndsresursen inom , dels av den 2-procentigabesparingen under gmndskol-och gymnasieskolanslagen, sedan hänsyn tagits tillviss avsättning av medel för annat ändamål. Dessutom ingår i anslagsbeloppet ienlighet med vad som förordats i propositionen medel för glesbygdskommunersbehov av extra resurser för studie- och yrkesorientering i skolan. Enligt budgetpropositionen(s. 272) har förevarande anslag tillförts ca 61,5 mUj. av den totalabesparingen under gmndskolanslaget. Utskottet anser att beloppet med denberäkningsmetod som tUlämpas bör uppgå till ca 61,8 mUj. och föreslårdärför att tUl Särskilda åtgärder på skolonuådet anvisar ett anslagsom överstiger det i propositionen föreslagna med , dvs. att med anledning av proposition 1982/83:100 och med bifall till vad utskottet föreslagit till Särskilda åtgärder påskolområdet för /84 anvisar ett anslag av . Informationom läroplan för m.m. Utskottet tiUstyrker regeringens förslag under punkt D 12 (s. 276) och hemställer att tUl Information om läroplan förgrundskolan m. m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av 5600000kr. Bidragtill svensk undervisning i utlandet m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 13 (s. 277-279) och hemställer 1. att godkänner vad som i proposition1982/83:100 har förordats om försöksverksamhet vid internationell skola. UbU 1982/83:20 19 2. att godkänner vad somi proposition 1982/83:100 har förordats om beräkning av statsbidraget tUlkostnader för lärarlöner, 3. att tiU Bidrag tillsvensk undervisning i utlandet m. m. för /84 anvisar ettförslagsanslag av . Regeringen har under punkt D 14 (s. 280-283) föreslagit riksdagenatt 1. godkännaatt samisk högstadieundervisning anordnas i Åre kommun fr.o.m. /84, 2. tillSameskolor för /84 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83:760 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär initiativ och förslag i syfte att stärka detsamiska språkets ställning i skolundervisningen. Enligt 1 § sameskolförordningen (1967:216) har barntUl samer rätt att fuUgöra skolplikt i sameskolan i stället för i gmndskolan. Imotion 1982/83:760 ifrågasätts i vilken utsträckning sameskolan är ett reeUtaltemativ tiU gmndskolan. Sålunda anordnas t, ex. undervisning på högstadietendast i . Undervisningen där sker enligt motionären enbart pånordsamiska vilket skapar svårigheter för elever från andra samiska språkområden.Vidare hävdas i motionen att det råder stor brist på lärare som kan undervisa ioch på samiska, vilket medför att möjlighe-tema tiU hemspråksundervisning isamiska för de samebam som går i grundskola varierar starkt från kommun tillkommun. Slutligen pekar motionären på fömtsättningarna för och värdet av attsöka utveckla det nordiska samarbetet bl. a. på sameskolans område. Utskottetbehandlade vid förra en mofion (1981/82:1351) som var i stort settlikalydande med den nu aktuella motionen. I betänkandet UbU 1981/82; 17avstyrkte utskottet den förstnämnda motionen. Utskottet erinrade därvid om deprinciputtalanden rörande samiska utbildningsfrågor som gjordes i proposition1976/77:80 om insatser för sameraa och som ställde sig bakom (KrU1976/77:43, rskr 1976/77:289). Vidare pekade utskottet på att ensameskolstyrelse för samtliga sju sameskolor inrättats under /81med i huvudsak motsvarande uppgifter som åligger skolstyrelse för den kommunalagmndskolan. Utskottet erinrade även om att beslut omhemspråksundervisning vid /76 innebär att kommuneraa harskyldighet att aktivt främja och stimulera tvåspråkighet inte bara hosinvandrarbarn utan också hos barn UbU 1982/83:20 20 inomurspmngliga minoriteter i . Beträffande läramtbildning med inslag avundervisning i det samiska språket lämnade utskottet uppgifter om den utbUdningsom meddelas vid högskolan i . Slutligen hänvisade utskottet tiU denverksamhet som bedrivs inom ramen för det nordiska samarbetet, bl. a. vidNordiska sameinstitutet i Kautokeino. Utskottetfår med anledning av motion 1982/83:760 hänvisa tUl vad utskottet sålundaanförde i betänkandet UbU 1981/82:17 samt därtiU foga följande. Iproposition 1982/83:100 föreslår regeringen i enlighet med vad skolöverstyrelsenförordat att högstadieundervisning för samiska elever skaU få anordnas i Årekommun fr. o. m. /84. Utskottet har ingen erinran mot förslaget. Omden avsedda undervisningen kommer till stånd tillgodoses de i motion1982/83:760 aktualiserade önskemålen om att högstadieundervisning skallförläggas tiU en från rekryteringssynpunkt lämplig ort i det sydsamiskaområdet. Vidarebör uppmärksammas att den dåvarande regeringen bemyndigadechefen för att tillkalla en kommitté för att utredavissa frågor om sameraas stäUning i .