bet · G601SkU50 · 1982-12-31 00:00:00 — Närriksdagen förelades en proposition med förslag till ekonomiskpolitiskaåtgärder på bl. a. skatteområdet skedde det enligt finansministern i bl. a. detviktiga syftet att skapa gynnsamma förutsättningar särskilt förkonkurrensutsatta sektorer av svensk industri. Såvitt utskottet kan bedöma kandet av s och vpk vid riksdagsbehandlingen accepterade förslaget att slopaskattereduktionen för aktieutdelning inte annat än motverka detta syfte..Skattereduktionen tillkom ju för att, i avvaktan på en permanent lösning av SkU 1982/83:50 75 fråganhur dubbelbeskattningen i princip kunde elimineras, lindra dubbelbeskattningenav aktieutdelningar. Än mer anmärkningsvärt förefaller regeringenshandlingssätt mot bakgrund av den av beslutade 20-pröcentigavinstskatten och beslutet alt binda företagens vinstmedel på räntelösakonton i . Motbakgrund av det anförda bör enligt utskottets mening beslut attslopa skattereduktionen för aktieutdelning upphävas med omedelbar verkan. Rätttill skattereduktion bör således gälla i fråga om utdelning som har blivittillgänglig för lyftning fr. o. m. . Genom utskottetsställningstagande som innebär bifall till yrkande 12 i partimotion2108 är även motionerna 1644 och 2141 tillgodosedda i denna del. Någonanledning att slopa sparskattereduktionen för bank- och aktiesparandeföreligger enhgt utskottets mening inte, eftersom en sådan åtgärd är ägnad attförsämra förutsättningarna för svensk industri. Utskottet avstyrker därförmotion 1741. Utredningsarbetet inom kapitalvinstkommittén om avskaffande avdubbelbeskattningen av aktieutdelningar har enligt uppgift numera upphört.Utskottet anser det angeläget att detta arbete åtempptas. delsatt utskottet under mom. 32 bort hemställa att med bifall till motion 1982/83:2108yrkande 12 och med anledning av motionerna 1982/83:1644 yrkande 1 och1982/83:2141 yrkande 1 antar följande - SkU1982/83:50 76 Lag om skattereduktion för aktieutdelning 1 §Skattereduktion för aktieutdelning medges fysiska personer och dödsbon enligtbestämmelserna i denna lag. 2 § Medaktieutdelning avses i denna lag utdelning i pengar som utgår på 1. aktie i svenskt aktiebolag, om aktien vid denlidpunkt då utdelningen blir tillgänglig för lyftning är inregistrerad vid , 2. andel i svensk aktiefond, om fonden vid ingången av detår då utdelningen blir tillgänglig för lyftning till minst två tredjedelar består avvid inregistrerade aktier i svenska aktiebolag. 3 § Aktieutdelning medför rätt till skattereduktion endastom 1. utdelningenutgör intäkt av kapital för den skattskyldige och 2. denne ärskattskyldig för utdelningen enligt 53 § kommunalskattelagen (1928:370) och 6§lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. En delägare i ett handelsbolag eller i ett dödsbo, som ibeskattningshänseende behandlas som ett handelsbolag, har inte rätt tillskattereduktion för utdelning som har uppburits av bolaget eller boel. 4 § Underlag för beräkning av skattereduktion är summan avde aktieutdel ningar som har blivit tillgängliga för lyftning under beskattningsåret, dock högst . I fråga om makar gäller att underlaget för den ena maken får överstiga i samma mån som den andra makens underlag understiger detta belopp. Underlaget avrundas nedåt till helt hundratal kronor. 5 §Skattereduktion för aktieutdelning uppgår till av underlaget. 6 § I fråga omskattereduktion för aktieutdelning tillämpas 2 § 4 mom. femte och sjättestyckena uppbördslagen (1953:272). Skattereduktion för aktieutdelningskalltillgodoräknas den skattskyldige före skattereduktion epligl 2 § 4 mom.uppbördslagen. Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig atterlägga sjömansskatt och har denna nedsatts enligt 12 § 4 mom. lagen(1958:295) om sjömansskatt på grund av bestämmelserna i denna lag. skallreduktionsbeloppet minskas med det belopp varmed nedsättning har skett. SkU 1982/83:50 , - 77 7§ Bestämmelserna i denna lag om makar tillämpas på skattskyldiga som taxerasmed tillämpning av 52 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och 11§ 1 mom.lagen (1947:576) om statiig inkomstskatt. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången i fråga om utdelning som tas till beskattning vid 1984års taxering. Dubbelbeskattningav aktieutdelning (mom. 33) StigJosefson (c), förste vice talmannen (), (), (), (), () och () anser - med åberopande av motiveringen i reservation 18 - att under mom. 33 bort hemställa - att med bifall till motion 1982/83:1644yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna att utredningsarbetet omavskaffande av dubbelbeskattningen på aktieutdelningar skyndsamt böråterupptas. Internationelltbiståndsarbete (mom. 34) BjörnMolin (fp) anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.57 som börjar med "Detta förslag" och slutar med "därförmotionen" bort ha följande lydelse: Ingentorde kunna bestrida värdet av de enskilda organisationer vilkas verksamhet ärinriktad på internationellt bistånd. Dessa organisationer åtnjuter - i likhetmed flertalet allmännyttiga organisationer - vissa lättnader vid beskattningen.Det allmännas stöd till internationellt bistånd går dock till den heltövervägande delen via internationella biståndsorgan eller som bilateraltstatligt bistånd. Det finns åtskilliga allmänt erkända frivilligaorganisationer vilkas insatser innebär värdefulla kompletteringar till detallmännas biståndsinsatser. Dessa organisationer kan genom sitt arbete någrupper i där bistånd inte alltid kan lämnas inom ramen för denetablerade u-landshjälpen. Utskottet tänker särskilt på biståndsinsatser avhumanitärt slag som sker genom t. ex. Röda korset. Rädda barnen, de fackligaoch kooperativa organisationerna eller trossamfunden. Enligt utskottets meningfinns det anledning att ytterligare stödja verksamheter av nu angivet slaggenom att stimulera till ekonomiskt stöd till internationellt biståndsarbete.Det kan ske genom viss skattebefrielse för gåva till internationelltbiståndsarbete. Utskottet tillstyrker meddet anförda bifall till motion 1739. delsatt utskottet under mom. 34 bort hemställa att med bifall till motion 1982/83:1739begär förslag till lagstiftning om skattelättnad för vissa gåvor tillinternationellt biståndsarbete. SkU1982/83:50 . Kapitalbeskattningen (mom. 37) (), förste vice talmannen (), (), (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 57 med "Syftet med" och slutar' på s. 58med "båda motionerna" bort ha följande lydelse: Kapitalskatteskalorna har i viss månreviderats. Syftet härmed har i huvudsak varit att motverka effekterna av devid de båda senaste allmänna fastighetstaxeringarna beslutade höjningarna avtaxeringsvärdena. Mot den angivna bakgrunden framstår de beslutade, ivissa skikt mycket betydande skärpningarna av kapitalskatterna som i hög gradomotiverade. Detta gäller så mycket mer som möjhgheterna att förse näringslivetmed riskvilligt kapital allvarligt försvårats med de beslut om försämradeförmåner för bank- och aktiesparande och andra skatteskärpningar som nyligenbeslutats av . Utskottet tillstyrker med det anförda motion 2108 i dennadel och avstyrker följaktligen yrkandena 1-3 i motion 371. Förslag till delagändringar som föranleds härav bör föreläggas . dels att utskottet under mom. 37 bort hemställa att med bifall tillmotion 1982/83: 2108 yrkande 11 och med avslag på motion 1982/83:371, yrkandena1-3 beslutar att de kapitalskatteskalor som gällt t. o. m. 1982 snaraståterinförs och hos regeringen begär alt lagändringar av angiven innebördföreläggs . Särskilda yttranden Barnpension (mom. 19) StigJosefson och (båda c): Nuvarande beskattningsregler ärfrån rättvisesynpunkt inte tillfredsställande. Det kan enligt utskottetsmening inte anses rimligt att två barn med samma inkomst av feriearbete skallbehandlas olika i skattehänseende beroende på om ett av dem förlorat en ellerbåda föräldrarna. Enligt vår mening bör den i motionen påtalade orättvisanundanröjas. Med hänsyn till att pensionskommitténs betänkande ärföremål för överväganden inom har vi ansett oss inte böralämna någon reservation mot utskottsbesluiet i denna del. Vi förutsätteremellertid att regeringen utan särskild begäran av föreslår deändringar i regelsystemet som erfordras för att tillgodose det enligt vårmening berättigade kravet på ekonomisk jämställdhet mellan barn som uppbärbarnpension och barn till vilkas underhåll utgår underhållsbidrag ellerbidragsförskott. SkU 1982/83:50 79 Pensionsförsäkring(mom. 27) 2.Stig Josefson (c), förste vice talmannen (), (), (), (), () och (): Frågan om egenföretagares pensionsförsäkringsävdragprövades av . Utskottet begärde därvid en omprövning avfrågan med hänvisning bl. a. till att taket för beräkning av ATP-avgift numeraslopats. Vi anser det angeläget att denna för egenföretagarna viktigarättvisefråga får en snabb lösning. SkU 1982/83:50 80 Avd för direkt skatt Yttrande över prop. 1982/83:157 och motionerna2374, 2376 och 2378 vad avser beskattning av stipendier RSV har i remiss anmodats avgeyttrande över rubricerade proposition och motioner. RSVhar i yttrande över motion 1981/82:1698 angett sin syn pårättsläget beträffande skattefrihet för stipendier. Av yttrandet framgår bl aatt förutsättning för skattefrihet är att krav på motprestation inteföreligger, varför ett stipendium till sin karaktär måste vara benefikt. Dettautesluter bl a de fall där det föreligger uppdrags- eller anställningsförhållande.Motprestation behöver i andra fall inte bestå i annat än en framtidaförväntning att den kan komma att fullgöras. Även motprestationens kvalité kansättas ganska lågt. IRN 1969 2:4 ansågs det tillräckligt med "... utfört, i regel produktivtarbete ...". Rättslägetfår anses vara tämligen klarlagt ur principiell synpunkt. Problem kanemellertid uppstå vid tillämpningen när det gäller att bedöma om ett stipendiumär att anse som benefikt eller ej. Ipropositionen föreslås en ändring av rättsläget så till vida att motprestationeninte får bestå i "... arbete som har utförts eller skall utföras förutgivarens räkning;". Detkan resas principiella betänkligheter av avsevärd tyngd mot förslaget sett-urskatterättslig synpunkt. Inom skattelagstiftningen har på senare, år gjortsförsök att generellt förenkla, systematisera och harmoniera bestämmelserna.Man har även strävat efter att ge olika inkomster samma skatterättsliga statusoch till följd härav har tidigare ej skattepliktiga inkomster gjortsskattepliktiga, t ex sjukförsäkringsersättningen. De motiv som tidigare talatför sådana åtgärder gäller i lika hög grad mot förslaget om den utvidgadeskattefriheten för vissa stipendier. - RSV anser det vara principiellt oriktigtom man på det föreslagna sättet skulle ändra en på det hela taget ganska stabilrättspraxis, inte minst med tanke på att det skulle komma att uppstå nyagränsdragningsproblem. Man kan således fråga sig vad som avses med utförtarbete. Departementschefen menar att så länge ersättningen inte avser enbestämd prestation skall det heller inte vara fråga om utfört arbete. Vad sommenas med en bestämd prestation är däremot oklart och det torde vara uppenbartalt en sådan definition kommer att kunna ge upphov lill ett avsevärt antalrättstvister utan att någon stadgad praxis trots detta kan förväntas. SkU1982/83:50 81 För skattefrihet fordras vidareenligt förslaget att arbetet inte skall utföras för utgivarens räkning. Dettainnebär att ett mot ersättningen svarande arbete kan utföras, bara det intesker för.utgivarens räkning. Om den som tillgodogör sig arbetet inte ärdensamme som gett ut ersättningen blir således även ersättningarna skattefria.Konsekvensen av en sådan konstruktion skulle kunna bli att stipendierregelmässigt betalades ut av annan än den som tillgodogör sigarbetsprestationen. Det är inte otänkbart att den föreslagna lagstiftningenkommer alt missbrukas genom att särskilda studieföreningar/ bolag bildas fördetta ändamål. På så vis kan utbildning som tidigare hållits inom ramen förordinarie anställning komma att ske i studieförenings regi med åtföljandeskattefri ersättning. Domstolarna kommer då att få den grannlaga uppgiften atti varje enskilt fall få avgöra om en förening eller bolag på ett eller annatsätt skall anses vara "smittad" eller inte. Av motiveringen till förslaget framgår att skattefrihetenskall avse i huvudsak stipendier inom fackföreningsrörelsen. Såsom denföreslagna författningstexten är utformad kommer skattefriheten att omfattainte blott, stipendier från andra ideella organisationer utan även många andrafall som inte varit avsedda. ' I motiveringen sägs vidare att varje utbetalning somutgår som ersättning för eri prestation skall inkomstbeskattas oavsett hur denrubriceras. Något längre fram i texten sägs att de till skattefrihet föreslagnastipendierna i vissa fall är avsedda att täcka inkomstbortfallet efter skatt.Såsom framhållits tidigare är rättsläget beträffande skattskyldighetenbeträffande stipendier tämligen klart. Det nu angivna förslaget ger intryck avatt hänsyn inte tagits till den avgörande skillnaden mellan stipendier å enasidan och ersättning för utfört arbete å den andra. Det sägs också i motiveringen att som förutsättning förskattefrihet gäller att ersättningen avser uppdrag av måttlig omfattning. Dennauppfattning har inte kommit till uttryck i den föreslagna lagtexten, vilketmedför att i praktiken kan relativt höga ersättningar komma alt utbetalas utanatt beskattning sker, om bara övriga villkor är uppfyllda. Av det anförda framgår att RSV är starkt kritiskt motlagförslaget. Dels bryter det mot principen att all ersättning för ulförtarbete skall beskattas och dels kommer svåra lagtolkningsproblem att uppståinnan ny praxis hunnit bildas på området. RSV menar att det inte är riktigt attekonomiska problem skall lösas genom skattelagstiftningen, utan detta bör i såfall ske på annat sätt. Till detta kommer att lagförslaget med all sannolikhetkommer att kunna tillgodogöras av långt fler grupper än vad som förutskickas ,imotiveringen. Om man önskar att endast fackföreningsstipendier skall varaskattefria bör detta, anser RSV, i stället framgå direkt av lagtexten. SkU1982/83:50 82 Yttrande............................................................... "........ 36 Inledning.................................. ................................... 36 Förfarandetvid fastställande av UTB........................ ........... 38 Beräkningav UTB, räntetillägg och UTB för makar.......... 40 Allmänfastighetstaxering m.m........................................ 45 Familjebeskattningm.m.................................................. ..... 48 Barnpension.................................................................... ..... 49 Inkomstuppdelningmellan makar i näringsverksamhet.. ..... 50 Traktamentsbeskattning................................................. ..... 50 .. :........................... ..... 51 Resor tilloch från arbetet m.m........................................ 52 Egendomslivräntor.......................................................... ..... 53 Pensionsförsäkring......................................................... ..... 53 Aktieemissionertill anställda........................................... '54 Omsättningsskattpå aktier ............................................ 58 Begränsningenav underskottsavdragens skattemässiga värde.... 63 Utredningom underskottsavdrag................................... 64 Räntetilläggför bil e. d..................................... ........... 64 Räntetilläggför bostad i jordbruk............................... 66 Kvittningav vissa räntetillägg......................................... 67 Kvittningmellan rnakar................................................... 67 Slopandeav skattereduktion för fackföreningsavgift ..... 68 Ändring avreglerna om skattereduktion för fackföreningsavgift 69 Kartläggningav medlemsavgifter och konfliktbidrag ....,. SkU 1982/83:50 83 Familjebeskattning............................................. .... 71 Inkomstuppdelning mellanmakar i näringsverksamhet 73 Schablonavdraget iinkomstslaget tjänst................ .... 73 Bostadssparande............................................... .... 74 Skattereduktion föraktieutdelning........................ .... 74 Dubbelbeskattning avaktieutdelning...................... .... 77 Kapitalbeskattningen ......................................... .... 78 Barnpension...................................................... .... 78 Pensionsförsäkring............................................. .... 79 Yttrande frånriksskatteverket ............................. 80 minab/gotab 1983 75432