bet · G601UbU27 · 1982-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknadsstyrelsensstafistik över arbetssökande () visar att arbetsmarknaden förfrifidspedagoger blir alltmer mättad. Med hänsyn härtill och till de nyssnämnda prognoserna beträffande behovet av fritidspedagoger avstyrker utskottetmotion /83; 1873. Planeringsramarna för förskollärarlinjen ochlågstadielärarlinjen vid högskolan för läramtbildning i har ipropositionen tagits upp med 930 resp. 96 nyböijarplatser. Förskollärarlinjenvid högskolan i fråga är lokaliserad till fyra institutioner, belägna i ,, UbU 1982/83:27 11 På sistnämnda ort finns 60 antagningsplatser. I motion 1982/ 83: 1897påtalas att det under de senaste terminerna har funnits uppenbara svårigheteratt fylla antalet utbildningsplatser i . Motionärerna framhåller vidare attbristen på behöriga lågstadielärare i är stor. På angivnagmnder föreslår de att till förläggs 24 platser för förskollärare ochlika mänga platser för lågstadielärare, avsedda för en samordnad utbildning avdessa lärare. 1 konsekvens härmed hemställer de att fastställerplaneringsramar för förskollärar- och lågstadielärarlinjerna med 896 (-34)resp. 120 (-(-24) vid högskolan för lärarutbildning i . Antagningtill förskollärarutbildningen i , vilken omfattar 100 poäng, sker fr. o.m. innevarande läsår både med 30 studerande varje termin. Enligtvad utskottet inhämtat fylldes samtliga platser vid höstantagningen.Innevarande vårtermin står 14 platser tomma. Institufio-nen avser att sökafylla dessa vakanser med studerande i 80-poängsulbildning. Medhänsyn till vad som redovisats, och då utskottet inte har underlag för enbedömning av de kostnadsmässiga konsekvenserna av motionärernas förslag,avstyrker utskottet motion 1982/83; 1897. Utskottet föreslår att fastställer de avregeringen förordade planeringsramarna för förskollärar-, fritidspedagog- ochlågstadielärarlinjerna. Enligt motion 1982/83; 1613 bör all personal somarbetar inom barnomsorgen ha en och samma utbildning med möjlighet tillspecialisering till fritidspedagog under det sista utbildningsåret. I motionenhemställs att hos regeringen begär förslag till en sådan enhetligutbildning (yrkande 4). anförde i betänkandet UbU 1982/83; 6 (s. 13) anser socialstyrelsenatt förskollärar- och fritidspedagogutbildningen bör ses över på central nivå,bl. a. på gmnd av de förändringar som kan bli aktuella vid socialstyrelsensfortsatta arbete med pedagogiska program och utvecklingsplaner för förskolanoch fritidshemmen. 1 samma betänkande meddelade utskottet även att UHÅpåbörjat en revidering av samtliga utbildningsplaner för allmännautbildningslinjer och att därvid även utbildningsplanerna förförskollärarlinjen och fritidspedagoglinjen kommer att ses över. Med hänvisningtill vad utskottet sålunda redovisade avstyrker utskottet yrkande 4 i motion1982/83: 1613. Gymnastiklärarlinjen,m. Vid gymnastiklärarlinjen, som finns i ochÖrebro, utbUdas idrottslärare för undervisning i gmndskolan och gymnasieskolan.Utbildningen är tvåårig (80 poäng). I finns också en alternativutbildning med inriktning mot ledarverksamhet inom den frivilligaidrottsrörel- UbU 1982/83:27 12 sen.Utbildningen, som även den omfattar 80 poäng, ger dessutom behörighet föridrottslärartjänst inom skolan. Av de 145 nybörjarplatserna i avser45 platser denna inriktning av gymnastiklärarlinjen. Enligtmotion 1982/83:1381 har det mot bakgrund av de ökande krav och förväntningarsom samhället och skolan ställer blivit omöjligt att täcka behovet av adekvata kunskaper för kompetens inomidrottslärarnas arbetsområden. Motionärema pläderar för en förlängning avgymnastiklärariinjen med . Om det med hänsyn till dagens ekonomiska lägeinte bedöms möjligt att förlänga bägge studiegångarna bör enligt motionen iförsta hand den inriktning av linjen som avser ledarverksamhet förlängas. Kostnadernaför en sådan förlängning torde, anför motionärerna, bli relativt begränsade ochkunna bestridas genom omfördelning av befintliga resurser. Yrkandet i motionenom förlängning av utbildningen omfattar endast den inriktning av linjen somavser ledarverksamhet. Utskottetnoterar att UHÄ i olika sammanhang föreslagit att gymnastiklärarlinjenförlängs med . I avvaktan på regeringens och riksdagensställningstaganden till läramtbildningsutrednings förslag har UHÄemellertid inte aktualiserat förlängningen i sin anslagsframställning /84. Utskottet är inte berett göra någon annan bedömning i dennafråga än den UHÄ gett uttryck för. Därtill ifrågasätter utskottet om det gåratt förlänga utbildningen inom nuvarande ekonomiska ramar. I sammanhanget börockså uppmärksammas att ett genomförande av motionärernas förslag innebärökade kostnader för studiemedel. Utskottetföreslår med hänvisning till det anförda att avslår motion1982/83:1381. cA u,,A.,at?.-at laiino i,A,. ;,, ,,:a u>ic\m\r, ; r\,.aU,-f;;..,. ;ii,r,, samhetmed utbildning av lärare i gymnastik och annat ämne. Ämnet gymnastik kombinerasi denna utbildning med ett eller i vissa fall två av ämnena engelska, biologi,kemi och matemafik. UHÄ har haft till uppgift att följa verksamheten och inovember 1982 till regeringen överiämnat en redovisning av densamma. I sambandhärmed har UHÄ föreslagit att utbildningen skall permanentas fr. o. /84 och att möjligheterna att kombinera ämnen skall utökas medämnena svenska och samhällskunskap. Imotion 1982/83:1362 noteras att UHÄ;s förslag inte omnämns i budgetpropositionen.Motionärema anser att det är angeläget att den utvidgning avkombinationsmöjligheterna som UHÄ förordat genomförs fr. o. m. nästa budgetår.De föreslår ett tillkännagivande till regeringen med detta syfte. UHÄ:sförslag i fråga om två/treämnesutbildningarna inom gymnastik-, hushålls-,slöjd- och textillärarlinjerna bereds f.n. inom . Utskottetanser att regeringens ställningstaganden i frågorna bör avvaktas. UbU1982/83:27 13 Enligt utskottets mening bör inte göra någotuttalande av den innebörd som förordas i motion 1982/83; 1362, varför utskottetavstyrker motionen. Förutsättningarna för forskning ochutvecklingsarbete i ämnet idrott tas upp i motion 1982/83; 1382. MotionärernaanSer all det behövs fakultets-anknutna institutioner i idrott för alt främjasådan verksamhet. Enligt motionen skulle ifrågavarande institutioner iStockholm knytas till lämplig fakultet vid eller till karolinskainstitutet och i till i . Som motiv för inrättandeav institutioner av det slag som förordas i motionen anförs bl.a. att det utansådana saknas möjlighet till påbyggnadsutbildning och forskarutbildning iidrott. Utskottet får med anledning av motionen erinra om attidrotlsläramt-bildningen vid högskolan för lärarutbildning i resp.högskolan i är organiserad i särskilda institiitionér, vilka motsvararde tidigare gymnastik- och idrottshögskolorna. I finns anknytningtill forskning bl.a. vid fysiologiska institutionen 111, sorh tillhörkarolinska insfitutet men är föriagd vid Gymnastik- och . IÖrebro finns forskningsanknytning fill insfitutioner vid iUppsala. Utskottet är inte berett tillstyrka några organisatoriskaförändringar av det slag som föresläs i motionen. Den organisationsförändringsom genomfördes i samband med högskolereformen bör kunna underlätta den verksamhetmotionärerna vill främja. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1982/83;1382. Enligt läroplanen för gmndskolan,Lgr 80, har ämnet gymnastik ersatts med ämnet idrott och ämnet teckning med ämnetbild. Utskottet föreslär att ger regeringen begärt bemyndigande att ikonsekvens härmed besluta om ändrade linjebenämningar. Gymnasfiklärarlinjen ochteckningslärarlinjen kommer därigenom att fr.o.m. benämnasidrottslärarlinjen resp. bildlärarlinjen. Svenska som främmande språk Enligt motion 1982/83:849 (yrkande3) bör ge till känna för regeringen att det är nödvändigt att snarastlösa frågan om lärarutbildning i ämnet svenska som främmande språk. Med anledning av motionsyrkandet vill utskottet erinra omatt denna fråga uppmärksammats av regeringen. Sålunda förordas i budgetpropositionenatt planeringsramen för ämneslärarlinjerna ökar med 50 nybörjarplatser nästabudgetår för att tillgodose i första hand vuxenutbildningens behov av lärare isvenska som främmande språk med samhälls- och arbetslivsorientering.Utbildningen bör enligt föredragande statsrådets mening anordnas som entreämnesläramtbildning och ämnet svenska som främmande språk kombineras medämnet svenska samt ett modernt språk. UbU 1982/83:27 14 Fråganom kompletteringsutbildning i svenska som främmande språk för redan verksammalärare, som även den aktualiserats av motionärerna, avser regeringen attbehandla i samband med beredningen av förslag från utredningen om kommunalvuxenutbildning. Vidare kan nämnas att kurser i svenska som främmande språk gesinom ramen för de resurser som anvisas för personalutbildning för skolväsendetsbehov. Utskottet,som tillstyrker den höjda planeringsramen för ämneslärarlinjerna, kan alltsåkonstatera att regeringen är medveten om att lärarutbildningen i svenska somfrämmande språk behöver förstärkas. Med hänsyn härtill erfordras det enligtutskottets mening inte något särskilt uttalande från sida i dennafråga. Utskottet avstyrker därför motion 1982/ 83:849,yrkande3. Utbildning av speciallärare för döva och gravthörselskadade en inriktning pä speciallärarlinjens gren 2 - anordnas viduniversitetet i och vid högskolan för lärarutbildning i . 1motion 1982/83: 1360 påtalas att flera av de lärare som undervisar i dengymnasiala utbildningen för gravt hörselskadade i inte har speciallärarutbildning.Den viktigaste orsaken till detta anges vara att sådan lärarutbildning inte gesi . Motionärerna hemställer att beslutar att utbildning avspeciallärare för döva och gravt hörselskadade skall förläggas till högskolan iÖrebro. De anser att detta bör kunna åstadkommas genom omdisponering avresurserna för speciallärarutbildning (yrkande 1). Utskottetfår med anledning av nu förevarande motionsyrkande erinra om att UHÄ fåttregeringens uppdrag att efter samråd med SÖ göra en översyn av helautbildningen inom gren 2 av specialläramtbildningen jämte dimensionering ochlokalisering av utbildningen. UHÄ kommer att redovisa resultatet av översyneni sin anslagsframställning för / 86. Med hänsyn till att bl. a.lokaliseringsfrågan f. n. ses över vill utskottet inte förorda att riksdagenfattar det beslut som önskas i motionen. Utskottet föreslår att riksdagenavslår motion 1982/83; 1360 yrkande 1. Behandlingen av ANT-frågorna (= Alkohol,Narkotika, Tobak) i utbildningen av lärare för gmndskolan och gymnasieskolantas upp i motion 1982/83:961. Skolans viktiga roll i ANT-verksamheten kräverenligt motionärernas uppfattning ökade insatser såväl inom den reguljära utbildningenav lärare som inom fortbildningsverksamheten. 1 motionen hemställs attn'ksdagen gör ett tillkännagivande av denna innebörd. påpekat i det föregående bestäms högskoleutbildningens närmareinnehåll lokalt genom att vederbörande linjenämnd har att fast- UbU1982/83:27 15 bör därför inte göra ettuttalande av det slag som begärs i motionen. Utskottet kan emellertid upplysaom att de frågor som behandlas i motionen ägnas särskild uppmärksamhet av UHÄoch CAN (). De har sålundatillsammans tagit initiativ till åtgärder som syftar till att förstärkaANT-frågornas behandling i lärarutbildningen. Avsikten är att del på skall finnas en s. k. resursperson med uppgiftatt föreslå hur ANT-frågorna skall handhas inom lärarutbildningen. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1982/83:961. Förutsättningarna för en nordiskMontessori-lärarutbildning bör enligt motion 1982/83: 1389 utredas . Motionärerna framhåller att en sådan samordning avutbildningen i fråga skulle kunna ge fördelar både beträffande kontinuiteten iutbildningen och de ekonomiska åtagandena. Utskottet noterar att det i hösten 1982väcktes ett medlemsförslag, i vilket hemställs att rådet rekommenderarNordiska ministerrådet att undersöka möjligheterna att få till stånd ensamnordisk utbildning av Montessori-lärare. Förslaget har remissbehandlats ochkommer att beredas i sedvanlig ordning. Med hänvisning härtill finner utskottet inte det i motion1982/83: 1389 begärda uttalandet erforderligt, varför motionen avstyrks. Utskottet har i det föregåendetagit ställning till motionsledes framförda förslag om ändrade planeringsramaravseende förskollärar-, fritidspedagog- och lågstadielärarlinjerna samt omökat antal nybörjarplatser för utbildning av lärare i slöjd och annat ämne. Motde planeringsramar i övrigt som föreslås i budgetpropositionen har utskottetinte något att erinra. I enlighet med utskottets ställningstaganden tillmotionsyrkanden om ökade planeringsramar för vissa linjer och omutbildningsarvoden avstyrker utskottet därmed förenade krav på medelsanvisningi motionerna 1982/83:1384 yrkande 2 och 1982/83; 1613 yrkande 2. Utskottet harinte någon erinran mot medelsbedömningarna under förevarande anslag ochföreslår att till Utbildning för undervisningsyrken för budgetåret1983/84 anvisar ett reservationsanslag av . Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. alt beträffandeförändringar av lärarutbildningen avslår motionerna 1982/83:581 yrkande 18 och1982/83:757, UbU1982/83:27 16 2 a. att beträffande betygsättningen påämneslärarlinjerna avslår motion 1982/83: 1372, 2 b. att riksdagenbeträffande betyg i ämnesteori i läramtbildningen avslårmotion 1982/83: 1390, 3. att riksdagenmed avslag på motionema 1982/83; 1383 och 1982/ 83: 1871 samt 1982/83: 1895 idenna del godkänner de riktlinjer för utbildningsinsatser för vissa obehörigalärare som har förordats i proposition 1982/83: 100, 4. att riksdagenmed avslag på motion 1982/83: 1895 i denna del fastställer planeringsram förslöjdlärarlinjen i enlighet med vad som har förordats i proposition 1982/83;100, 5. att riksdagengodkänner de riktlinjer för utbildningsinsatser för utbildning av förskolläraretill lågstadielärare som har förordats i proposifion 1982/83: 100, 6. att riksdagenbeträffande utbildningsarvode till studerande inom sektorn förundervisningsyrken avslår motion 1982/83; 1384 yrkande 1 och godkänner vad somhar förordats i proposition 1982/ 83; 100. 7. att riksdagenbeträffande förkortad utbildning för studerande vid vissa utbildningslinjer föryrkeslärare avslår motion 1982/83; 1384 yrkande 3, 8. att riksdagenbeträffande en översyn av behörighetskraven vid inträde fill industri- ochhantverkslärarlinjen avslår motion 1982/ 83:1368, 9. att riksdagenmed avslag på motionerna 1982/83: 1613 yrkande 1, 1982/83:1873 och 1982/83;1897 fastställer planeringsramar för fritidspedagoglinjen, förskollärarlinjenoch lågstadielärarlinjen i enlighet med vad som har förordats i proposition1982/83: 100, 10. att beträffandeutbildningskapaciteten i fråga om personal inom barnomsorgen avslår motion1982/83: 1613 yrkande 3, 11. att beträffande enhefiigutbildning för aU personal inom barnomsorgen avslår motion 1982/83:1613 yrkande4, 12. att beträffandeförlängning av idrottsläramtbildningen avslår motion 1982/83:1381, 13. att beträffandeutbildningen i gymnastik och annat ämne avslår motion 1982/83:1362, 14. att beträffandefakultetsanknutna institutioner i idrott avslår motion 1982/83:1382, 15. att bemyndigar regeringenatt besluta att gymnastiklärarlinjen fr.o. m. benämnsidrottslärarlinjen, 16. att bemyndigar regeringenatt besluta att teckningslä-rariinjen fr. o. m. den I juH 1983 benämnsbildlärarlinjen, 17. att beträffande ettuttalande om läramtbildningen i ämnet svenska som främmande språk avslårmotion 1982/83:849 yrkande 3, UbU1982/83:27 17 18. att beträffandelokalisering av utbildningen av speciallä rare för döva och gravt hörselskadade avslår motion 1982/83: 1360 " yrkande 1, 19. att beträffande ettuttalande om alkohol-, narkotika-och tobaksfrågornas ställning ilärarutbildningen avslår motion 1982/83:961, 20. att beträffande utredningom förutsättningarna för en nordisk Montessori-lärarutbildning avslår motion1982/83; 1389, 21. att fastställer planeringsramari övrigt för sektorn för undervisningsyrken i enlighet med vad som harförordats i proposition 1982/83: 100, 22. att med bifall tillproposition 1982/83; 100 och med avslag på mofionerna 1982/83:1384 yrkande 2och 1982/83:1613 yrkande 2 till Utbildning för undervisningsyrken /84 anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (). (), (), (), (), (), (), (), () och (vpk). Förändring av lärarutbildningen (mom. 1) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 4 börjar "Utskottet har" och slutar "motion1982/83:757" bort ha följande lydelse; Utskottet noterar att frågan om en reformering avläramtbildningen f. n. bereds inom . De utgångspunkter för ensådan reform som anges i motion 1982/83:581 har sin grund i en strävan attstärka lärartoUen. Motionärerna framhåller att det läggs ett stort ansvar på delärare som tillsammans med föräldrarna skall fostra den uppväxande generationen.Det är därför enligt deras mening väsentligt att lärarna i sin yrkesutövninghar stöd av en utbildning som ger såväl gediget ämneskunnande som beredskapatt lösa de problem som skolan har att brottas med. UbU 1982/83:27 18 Utskottetdelar den syn på en reformerad lärarutbildning motionärerna gett uttryck föroch anser att med bifall till yrkande 18 i motionen som sin meningbör ge regeringen till känna alt läramtbildningen bör reformeras enligtde riktlinjer som redovisas i motionen. Som påpekas i motionen är det ocksäangeläget att möjligheter öppnas för en planmässig samverkan vid utbildningenav förskollärare och klasslärare, framför allt vad gäller den melodiska ochpedagogiska skolningen. För att underlätta en sådan samverkan bör utbildningenav dessa lärarkategorier föriäggas till gemensamma studieorter. Vidriksdagens bifall till yrkande 18 i mofion 1982/83; 581 blir önskemålen imotion 1982/83:757 beträffande en ändrad klasslärarutbildning i vissutsträckning tillgodosedda. delsatt utskottets hemställan under I bort ha följande lydelse: 1. att beträffande förändringar avlärarutbildningen med bifall till motion 1982/83:581 yrkande 18 och medanledning av motion 1982/83:757 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 2.Förändring av lärarutbildningen (mom. 1) KerstinGöthberg (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar "Utskottet har" och slutar "motion 1982/83; 757"bort ha följande lydelse: Somframhålls i motion 1982/83:757 har utvecklingen inom skolväsendet under desenaste åren kännetecknats av decentralisering och ett ökat lokaltansvarstagande. Den nuvarande lärarutbildningen, som har sin gruiiu i eitUtredningsarbete , har emellertid utformats för andraförutsättningar och krav än vad som gäller . Utskottet delar motionärernasuppfattning att en reformering av lärarutbildningen är angelägen och att deltai synnerhet gäller klasslärarutbildningen. En förändring bör i enlighet medmotionen inriktas på att ge de blivande lärarna goda kunskaper om skolan somorganisation och om samhällets avsikter med skolan. De etiska frågorna samtfrågor om miljö och jämställdhet är viktiga moment för att läraren skall kunnavara med och ta det vidgade ansvaret som det decentraliserade skolsystemetkräver. Utskottetnoterar alt frågan om en reformering av lärarutbildningen f. n. bereds inomregeringskansliet. Vad gäller klasslärarutbildningen bör enligt utskottetsmening den inriktning som närmare anges i motion 1982/83:757 vara vägledande idetta beredningsarbete. Utskottet föreslär att som sin mening gerdetta till känna för regeringen. UbU 1982/83:27 19 utskottetsförslag blir yrkande 18 i motion 1982/83:581 beträffande riktlinjer förförändringar av lärarutbildningen i viss utsträckning tillgodosett. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse; 1. att beträffande förändringar avlärarutbildningen med bifall tUl motion 1982/83; 757 och med anledning av motion 1982/ 83:581 yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Betygeni lärarutbildningen (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar "Enligt högskoleförordningen" och på s. 6 slutar "skallavskaffas" bort ha följande lydelse: Dåriksdagen vid sin behandling av frågor om skoladministration beslötom riktlinjer för nu gällande betygsättningssystem för lärare förutsattes attbetygsfrågorna skulle övervägas ytterligare och åter prövas i samband medställningstagandena till en då aviserad lärarutbildningsreform. Som framgår avvad utskottet redovisat har de bestämmelser som gäller befunnits svåra atttolka och tillämpa. i ett kortare perspektiv anser utskottet det angelägetatt UHÄ vidtar åtgärder i syfte alt begränsa de problem som påtalas imotion 1982/83:1372. Vaddärefter gäller frågan om den framtida betygsättningen vid lärarutbildningenutgår utskottet från att den kommer att prövas i det tidigare nämnda, nupågående beredningsarbetet som avser LUT 74; s förslag. Enligt utskottetsuppfattning och i överensstämmelse med vad som anförs i motion 1982/83:1390 börregeringen vid en sådan prövning ta sikte på att avskaffa de graderade betygeni ämnesteori. Utskottetföreslår alt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetmed anledning av motionerna 1982/83:1372 och 1982/83:1390 anfört beträffandebetygen i lärarutbildningen. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att beträffande betygen ilärarutbildningen med anled ning av motionerna 1982/83:1372 och 1982/83:1390 som sin me ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utbildningsarvoden(mom. 6) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar "Utskottet har" och slutar "yrkande 1" bort haföljande lydelse: Utskottet kan bekräfta attregeringsförslaget om ett slopande av utbild- UbU1982/83:27 20 ningsarvodena har gett upphov till stor oro bland bådestuderande och lärarutbildare. Medianåldern är f. n. för dem som sökeryrkeslärarutbildning. De har i allmänhet allsidig yrkesverksamhetbakom sig när de påbörjar sin lärarutbildning. Mänga är etableradefamiljeförsörjare, som inte har samma möjligheter att klara sig på studiemedelsom andra studerandegrupper. En hel del lämnar också välbetalda fastaanställningar för alt börja sin lärarutbildning. En snabbenkät, som genomförtsvid industri- och hantverkslärarlinjen samt kontors- och handelslärarlinjenvid högskolan för lärarutbildning i , visar att en överväldigande delav lärarkandidaterna inte skuUe ha börjat utbildningen om de inte fått utbildningsarvode. Det finns enligt utskottets uppfattning stark grund förfarhågorna att ett slopande av arvodena skulle få betydande konsekvenser förrekryteringen till de aktuella linjerna. Utskottet kan av detta skäl inteställa sig bakom regeringens förslag utan tillstyrker för sin del motion1982/83:1384 yrkande 1. bör således som sin mening uttala attiitbildningsarvodena i fråga skall bibehållas. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. alt beträffandeutbildningsarvode till studerande inom sektorn för undervisningsyrken medbifall till mofion 1982/ 83:1384 yrkande 1 och med avslag på proposition1982/83:100 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förkortad utbildning för studerande vid vissautbildningslinjer för yrkes-lärare och en översyn av vissa behörighetskrav(mom. 7 och 8) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s, 9 börjar "Handels- och kontorslärarlinjen" ochslutar "motion 1982/83:1384" bort ha följande lydelse; Utskottet utgår från att frågan om de nämndautbildningarnas längd kommer att övervägas av regeringen i samband med den nupågående beredningen av LUT 74:s förslag. Därvid bör enligt utskottets meningav skäl som åberopats av motionärerna regeringens prövning inriktas på attförkorta utbildningarna i fråga. Vad utskottet sålunda uttalat med anledningav yrkande 3 i motion 1982/83:1384 bör som sin mening ge till kännaför regeringen. dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar "Förkunska-r perna hos" och slutar"av " bort ha följande lydelse; Behörighetkraven har nära samband med frågan omutbildningens längd.