bet · G601SkU55 · 1982-12-31 00:00:00 — Därutöver föreslåsandra finansieringskällor, som utökad el-skatt för industriföretag (motsv. ), omsättningsskatt på börshandeln, utlandsinvesteringsavgift ochen särskild värnskatt, utformad som exempelvis en engångsskatt på storaförmögenheter. Eftersom man i motion 2418 (m) ihuvudsak avvisar regeringens förslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder serman sig inte heller ha anledning att acceptera regeringens förslag tillfinansiering. Utskottet anser att det är angeläget att vidta dearbetsmarknadspolidska åtgärder som regeringen föreslår. Motiven härförutvecklar utskottet i betänkande 1982/83:50. Mot den bakgrunden ser inteutskottet någon anledning att i detta sammanhang närmare gå in på motionärernasställningstagande till förslagen om höjda energiskatter från . I motion 2431 (c) godtas i huvudsakregeringens förslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För finansieringenhänvisar man till att man framlagt omfattande förslag till besparingar. redovisar närmare i betänkande 1982/83:50 utgör dessa besparingar iallt väsentligt en teknisk budgetavlastning på så sätt att en del av denutlåningsverksamhet som staten bedriver föreslås ske vid sidan av budgeten. Omdenna udåning även i framliden skall ske på särskilda villkor vid sidan avbudgeten, skapar inte en sådan överflyttning ett Ökat utrymme för finansieringav budgetunderskottet. Någon reell besparing görs i det fallet inte. Återstoden av motionärernas förslag till besparingar är avengångskaraktär, varav flera är under övervägande inom ,vilket redan framgår av kompletteringspropositionen. De har en helt annanekonomisk effekt än höjda energiskatter, som ju innebär en solidarisk medverkanfrån enskilda individer för att ge arbete åt de arbetslösa.Likviditetsindragningar har en helt annan innebörd. De kan under ingaförhållanden genomföras så att de träder i kraft . Frånsett dessa förslag leder motionärernasbudgetalternativ till ungefär samma budgetsaldosom regeringens. Beaktar mandessutom att modonärerna inte accepterar de energiskattehöjningar regeringenföreslagit resulterar motionärernas budgetalternativ i ett större underskottän vad regeringen räknar med. Inkomstbortfallet /84 torde liggai storleksord- SkU1982/83:55 56 Utskottet kan mot dennabakgrund inte tillstyrka det budgetalternativ motionärerna företräder. I motion 2432 (fp) föreslåsarbetsmarknadspolitiska åtgärder med en annan inriktning än vad regeringenföreslår. Den totala omslutningen blir emellertid av ungefär sammastorleksordning som enligt regeringens förslag. Sammantaget leder modonärernasbudgetalternadv till ett lägre underskott än vad regeringen beräknar. En stordel av åtgärderna för återhållsamhet i den offentliga sektorn läggs emellertidpå kommunerna. Utskottet har redan i sitt betänkande 1982/83:45 avstyrkt dessaåtgärder. Likaså har tidigare avvisat modonärernas förslag tillbesparingar inom sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, ändrad beräkningav basbelopp samt vad gäller statsbidragen för den kommunala barnomsorgen. Av motionärernas besparingsförslag återstår då endastnedtrappningen av livsmedelssubvendonerna och slopande av hyresrabatter. mening är det fördelningspolidskt oacceptabelt all på detta sättfinansiera arbetsmarknadspolitiska insatser med nedskärningar som ensidigtgäller transfereringar till de ekonomiskt sämst ställda grupperna i samhället. Utskottets slutsats leder till attde arbetsmarknadspolidska åtgärderna måste finansieras med höjda energiskatter. Förslagen dll skattehöjningar i motion 2435 (vpk) är allaav den arten att de inte kan införas inom erforderlig tid. Även om utskottetmot bakgrund av de stegrade omsättningssiffrorna på börshandeln kan ha vissförståelse för tanken att avgiftsbelägga denna handel, måste utskottetkonstatera att skatteförslagen i motionen skulle riskera få negativa verkningari form av bl. a. minskade nyemissioner och under alla omständigheter krävaomfattande utredningsarbete innan de kan genomföras. Den nivå som angetts -- saknar enligt utskottets mening all realism. Mot denna bakgrund finner utskottet att förslaget att höjaenergiskatterna redan från från utskottets utgångspunkterframstår som den lämpligaste åtgärden för att finansiera dearbetsmarknadspolitiska insatserna. Skulle skatteutskottet vid sin beredning avskatteförslagen finna att denna höjning eller tidigareläggning inte är lämplig,måste enligt utskottets mening andra finansieringskällor tillgripas. I annatfall blir det finansiella utrymmet för arbetsmarknadspolidska insatserallvarligt reducerat. Det är enligt utskottets mening oacceptabelt att låtaäven aldrig så välmotiverade arbetsmarknadspolitiska insatser i nuvarandestatsfinansiella läge få leda till ett ytterligare ökat budgetunderskott. SkU1982/83:55 57 Kortare kredittid för vissa punktskatter Utskottet har vid flera tillfällenuttalat att en förbättrad kassahållning kan ge väsentliga bidrag i arbetet medatt sanera statsfinanserna. De mest spektakulära effekterna är visserligen avengångskaraktär men därigenom minskar upplåningsbehovet och leder lill atträntekostnaderna blir lägre. Utskottet har i betänkande 1982/83:35närmare redovisat sin syn på hur dessa åtgärder påverkar staten, företagen ochkreditmarknaden. De nu föreliggande förslagen i kompletteringspropositioneninnebär en engångsförstärkning med och minskaderäntekostnader med 100 milj. kr. I motion 2418 (m) yrkas avslag vad gäller förslagen omkortare kredittid för skatt på malt- och läskedrycker. Enligt utskottets meningär det värdefullt att redovisningsperioderna och betalningsfristerna görsenhetliga för samtliga punktskatter. Avvikelser skapar administrativasvårigheter och försvårar överblickbarheten i uppbördssystemet. Dessutom kansnedvridande effekter uppstå mellan olika sektorer och mellan importörer ochproducenter. Utskottet avstyrker för sin del bifall dll motion 2418 ochtillstyrker propositionens förslag. Närvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (c), TorstenKarlsson (s), (), (), (vpk) och (). , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 1 börjarmed "Regeringen redovisar" och på s. 9 slutar med"propositionens förslag" bort lyda: Priserna på olja och bensin har iproducentledet fallit med . För de svenskakonsumenterna har utgiftsminskningen blivit av betydligt mindre omfattning tillföljd av att energipriserna till stor del utgörs av skatter och kostnader somej fallit i pris. Huvudförklaringen till del fallande råoljeprisel är denlåga efterfrågan från industriländerna. Den djupa konjunktursvackan ivästvärlden gjorde SkU1982/83:55 58 det omöjligt för OPEC att vidmakthålla sin tidigareprisnivå. Det är emellertid knappast att vänta att oljepriserna skall fortsättafalla i en uppåtgående konjunktur. Finansiering av skatteomläggningens, andra steg 1984 Moderata samlingspartiet har alltidmotsatt sig tanken att en marginalskattesänkning måste finansieras med en likastor höjning av andra skatter. Det var en av våra främsta invändningar motskatteuppgörelsen 1981 mellan (s), (c) och (fp). Det finns flera skäl till alt inte finansiera andra stegeti skatteomläggningen med energiskattehöjningar. För del första är inflationen iSverige - som en följd av devalveringen - dubbelt så hög som i våra viktigastekonkurrentländer. Om vi genom ökade skatter höjer våra energipriser medanandra länder drar nytta av det fallande oljepriset, ökar skillnadernaytterligare. Höjda energiskatter motverkar direkt möjligheten att få nedinflationstakten och försämrar därigenom vår internationella konkurrenskraft. För det andra leder regeringens politik till kraftigareallöneförsämringar . Reallönesänkningen blir ännu större omenergiskatterna höjs. Utrymmet för privat konsumtion blir mindre, vilket i sintur påverkar sysselsättningen negativt. slalsfinansiella situation och vikten av atthålla nere budgetunderskottet i en uppåtgående konjunktur gör det nödvändigtatt totalfinansiera skatteomläggningen. Vi anser att besparingar är det endafinansieringssätt som är försvarbart i nuvarande samhällsekonomiska läge. Detfinansieringssätt som angivits i motion 2417 innebär en total finansiering avden i denna motion föreslagna marginalskattesänkningen, som budgetunderskottetreduceras med nästan . Regeringens förslag lill skatteomläggninginnebär däremot alt inflationen tillåts öka det reala skatteuttaget med drygt 2miljarder kr. Finansiering av de arbetsmarknadspolitiska insatserna för1983/84 I proposition 150 föreslås attenergiskatterna höjs med motiveringen att det då ärmöjligt att finansiera vissa arbetsmarknadspolitiska insatser. Detta innebär -som påpekas i motion 2417 - ingenting annat än ytterligare utslagning avriktiga jobb till förmån för konstlad sysselsättning i AMS regi. Höjda skatterinnebär att den privata efterfrågan minskar, vilket dämpar produktion och sysselsättning.Energiskattehöjningen medför dessutom höjda kostnader och försämradkonkurrenskraft för svenskt näringsliv, vilket även det påverkarsysselsättningen negativt. Mot denna bakgrund finner vi det olämpligt alt höjaenergiskatterna för att finansiera ytterligare AMS-ulgifter. SkU1982/83:55 59 Kortare kredittid för vissa punktskatter Vi har i princip ingenting altinvända mot att staten vidtar s.k. kassahållningsåtgärder i syfte att ta bortomotiverade likviditets- och ränteförmåner för dem som skall göra inbetalningartill staten. Vi godtar därför förslaget till förkortad kreditlid förtobaksskatten och vin- och spritskatterna. De skattskyldiga kommer av allt attdöma inte att utsättas för någon avgörande likviditetspåfrestning. En förkortad kredittid för malt- och läskedrycker skulledäremot innebära att en avsevärd del av redovisningsperiodens fakturabeloppännu inte betalats lill den skattskyldige, och att denne därför skulle fåförskottera skatten. Risken för en allvarlig likvidiletspåfrestning på framförallt landets mindre bryggeriföretag är uppenbar om kredittiden förkortas ienlighet med regeringens förslag. Vi avstyrker därför denna del av förslaget. (), () och BrittaHammarbacken (c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 1 börjarmed "Regeringen redovisar" och på s. 8 slutar med "ökatbudgetunderskott" bort lyda: Trots en internationellkonjunkturuppgång och en stor devalvering, som i sig medfört att Sverigesinflation ökat som inflationen i resten av Västvärlden minskat, ärsåväl arbetslösheten som ungdomsarbetslösheten månad för månad högre änmotsvarande månader . febr mars 82 april83 april 82 (tusental) 155 135 149 124 122 112 % 3,6 3,1 3,4 ., 2,9 2,8 2,6 (tusental) 49 45 47 41 39 36 % 7,6 6,9 7,3 6,4 6,1 5,6 Budgetsaldot /84 innebär enklar försämring jämfört med mittenregeringens budgetpolitik. /82motsvarade budgetunderskottet av BNP, medan det /84 blir 12,. Att socialdemokraterna drivit upp budgetunderskottet dll rekordsiffran 14 %av BNP under det mellanliggande /83 förändrar inte detta faktum. Med utgångspunkt i dessa ställningstaganden övergårutskottet lill att redovisa sin syn på de framlagda skatteförslagen ikompletteringspropositionen och de i samband därmed väckta motionerna. SkU1982/83:55 60 Den reformering avinkomstbeskattningen som beslutades av utgör ett centraltinslag i en ekonomisk politik för att återvinna balansen i den svenskaekonomin. Reformen innebär en sänkning av marginalskatterna someffekterna av avdragsrätten för underskottsavdragen begränsas. I samband medriksdagsbeslutet bestämdes den åriiga uppräkningen av den s. k. basenhetenför . Reformen totalfinansieras och genomförs i treungefär lika stora etapper. Första etappen 1983 finansierades genom att enallmän löneavgift om infördes. uttalade inför riksdagsbeslutet (FiU1981/82:6 y) att det är en styrka om en skattereform av den aktuellaomfattningen kan genomföras med stöd av en bred parlamentarisk majoritet.Saknas detta stöd är det stor risk, anförde utskottet, att reformen föriorar itrovärdighet och inte får den avsedda ekonomiska stimulanseffekten. Utskottet beklagar mot bakgrund av detta altsocialdemokraterna , i stället för att göra upp med ochfolkpartiet om de förändringar i reformen som devalveringen föranledde, valdeatt med stöd av vpk utforma vissa förändringar i uppgörelsen samt införaavdragsrätt för fackförenings-avgifter, ett skattepoliuskt inslag som på ingetsätt ingick i uppgörelsen. Beträffande finansieringen av reformens andra steg delarutskottet regeringens mening alt det bör totalfinansieras och att en höjning avvissa energiskatter är ett bättre alternadv än en höjning avarbetsgivaravgifterna eller införande av proms. Regeringen föreslår att bensinskatten höjs med perliter, att skatten på eldningsolja höjs med per m-\ samt alt elskattenhöjs med per kWh. Även kilometerskaiten bör enligt regeringen höjas. Utskottet anser att man vid utformningen av energiskatteroch avgifter på energiområdet måste ta hänsyn till vilka möjligheter deenskilda konsumenterna har att påverka sin energianvändning och val avenergislag. Detta innebär att skatter och avgifter i första hand bör belastaimporterade, miljöstörande energislag för vilka det finns rimliga alternadvtillgängliga. finns det för flertalet bilister inte något rimligtalternativ till bensin eller dieselolja. Bensinskatten har ocksåregionalpolitiskt olämpliga effekter. Därför avvisar utskottet höjningen avbensinskatt och kilometerskatt. Däremot godtar utskottet förslaget att reformen skalldelfinansieras genom höjning av oljeskatten från . För att skapa konkurrensneutralitet mellan energislagentillstyrker utskottet också att elskatten höjs från samma datum. Återstående finansieringsbehov kan enligt utskottet klarasinom ramen för de besparingar som anvisats i och folkpartietsmotioner. Vi vill därvid särskilt peka på det i båda motionerna framfördaförslaget om borttagande av avdragsrätten för fackföreningsavgiften. I motion2435 (vpk) yrkas att skatteöverenskommelsen avseende 1984 rivs SkU1982/83:55 61 upp, dvs. att marginalskattesänkningen inte genomförs somplanerat. Mot bakgrund av vad utskottet redovisat om behovet alt reformeraskattesystemet och med den breda parlamentariska enighet som råder beträffandedetta anser utskottet att reformens andra steg 1984 bör genomföras. Utskottetavstyrker således från sina utgångspunkter motsvarande yrkanden i motion 2435(vpk). Detta innebär också att utskottet för sin del inte kan tillstyrka vadsom anförs i motion 2418 om inriktning av skattepolitiken. Finansiering av de arbetsmarknadspoliliska insatserna för1983/84 Mot bakgrund av vad som anförts iinledningen om det jämfört med försämradesysselsättningsläget, anser utskottet alt ytterligare åtgärder på detarbetsmarknadspolitiska området erfordras. Utskottet avvisar därförinriktningen i motion 2417 (m). Med den mer återhållsamma utgiftspolitik som förordas icenterns (2431) och folkpardets (2432) motioner finns budgetutrymme för altfinansiera de nödvändiga insatserna mot arbetslösheten utan att skattehöjningarbehöver tillgripas. Utskottet anser också att skattehöjningar i nuvarande lägeskulle motverka den önskade ekonomiska utvecklingen. Utskottet avvisar mot bakgrund härav regeringens förslagom höjningar av skatterna på bensin, olja och el från . Utskottet avvisar av samma skäl även förslagen i motion2435 (vpk) om omsättningsskatt på börshandeln, utlandsinvesteringsavgifi ochsärskild värnskatt. (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 1 börjar med "Regeringen redovisar" ochpå s. 8 slutar med "ökat budgetunderskott" bort lyda: Kampen mot arbetslösheten är nu dencentrala uppgiften för den ekonomiska politiken. I delta läge måste det betecknassom ansvarslöst att reducera statens intäkter genom fullföljandet av enskattereform som främst gynnar höginkomsttagarna. bör besluta att denstatliga inkomstskatten icke sänkes . Delta skulle innebära eninkomstförstärkning för statskassan jämfört med regeringens förslag med drygt3 miljarder kronor. Det blir då heller icke nödvändigt att höja olikaenergiskatter för att finansiera ett fullföljande avinkomstskaltereformen. Utskottet anser också att förslagen om höjningar avskatterna på olja och bensin är betänkliga från andra synpunkter. Såsom dessaförslag är konstruerade innebär de att hyresgäster, konsumenter, glesbygdsboroch andra personer med långa arbetsresor genom fördyrade kostnader för hyroroch transporter kommer att få betala en skattereform som mest gynnar de rika.Detta är en omfördelningspolitik som inte kan godtas. SkU1982/83:55 62 För alt möjliggöra en offensiv motarbetslösheten behövs del vissa inkomstförstärkningar för statskassan utöver detre miljarder som inbesparas genom att skattereformens andra steg intefullföljes. Utskottet anser alt den i motion 2435 framförda tanken om ensärskild värnskatt för kampen mot arbetslösheten bör prövas av skatteutskottet.Denna skatt kan få formen av en engångsskatt på stora förmögenheter, men ocksåutformas på annat vis, t. ex. såsom ett tidsbegränsat förhöjt uttag av denstatliga skatten på inkomster, förmögenheter, arv och gåvor. Även de i motion2435 framförda förslagen om en omsättningsskatt på börshandeln och en särskildutlandsinvesteringsavgift finner utskottet realistiska och välbetänkta. Destår i full överensstämmelse med de mål som bör gälla för den ekonomiskapolitiken. Denna skatt resp. avgift kan genomföras från halvårsskiftet 1983.Starka energipolitiska skäl talar för en höjning av elskalten. Utskottet kantillstyrka vad som härvidlag föreslagils i propositionen. Emellertid serutskottet ingen anledning att undanta industrin från denna höjning. All skattpå el-energi bör höjas med per KwH. Av del sagda framgår att utskottet inte kan tillstyrkabifall till vare sig propositionen i berörda delar eller de med anledning avdenna väckta motionerna från de borgerliga parderna.