bet · G601NU25 · 1982-12-31 00:00:00 — erläggas kontant och resterande deli form av avräkning av fordringar och skulder enhgt vad som i detalj framgår avpropositionen, där avtalet mellan Statsföretag och staten finns återgivet sombilaga 1. Förutom ett anslag av 2 400 milj. kr. för förvärv av akder frånStatsföretag begär regeringen således av att få ett bemyndigande attikläda sig övriga ekonomiska förpliktelser som följer av avtalet. Med hänsyntill att och avses bli sammanförda under ett gemensamt moderbolagvill regeringen också få bemyndigande att överlåta aktierna i de två bolagentill ett av staten ägt akdebolag. De föreslagna aktietransaktionerna medför, uttalas det ipropositionen, att Statsföretagsgruppen får en lämpligare storlek ochsammansättning. Denna kvarvarande grupp måste, understryks det samddigt,genomgå en radikal rekonstruktion syftande till att dotterbolagen inom gruppenskall bli vinstgivande. Särskilt betonas behovet av åtgärder för att lösaproblemen i , AB Eiser och Regioninvest i . Till frågor om detsistnämnda bolaget återkommer utskottet i ett senare avsnitt (s. 22). För att Statsföretagsgruppen efter rekonstruktionen skallkunna utvecklas på ett posidvt sätt krävs, sägs det vidare i proposidonen, enkoncentration dll de områden där kompetens kan byggas upp. Statsföretag måstedå, heter det, kunna förvärva företag inom områden för sin affärsidé ochavyttra företag som ligger utanför. Det tillskott som Statsföretag får genom deföreslagna aktietransaktionerna har bedömts vara tillräckligt för att bolaget,under förutsättning också av egna åtgärder, skall komma till rätta med lönsamhetsproblemeninom gruppen. Dessa problem belyses närmare på grundval av den långsiktsplansom Statsföretag har gjort upp. De medför att moderbolaget väntas redovisaförlust även 1983. Fr. o. m. skulle Statsföretag emellertid blivinstgivande. Ett särskilt avsnitt i propositionen ägnas åt Beroxo.Detta bolag har enligt en ekonomisk kalkyl som har genomförts ingen möjlighetatt redovisa lönsamhet inom överskådlig tid. Kostnaderna för en omedelbaravveckling av bolaget har beräknats till ca 800 milj. kr. uttalar att det nu ankommer på Statsföretags ledning att vidtanödvändiga åtgärder för att sluthgt lösa svårigheterna inom Beroxo. Kostnadernaskall då täckas av den ersättning som Statsföretag får genom akdeöverlåtelsen tillstaten. Alla de fyra oppositionspartiernaanmäler i sina partimotioner avvikande meningar beträffande detrekonstruktionsprogram som regeringen föreslår. Moderata samlingspartiet,och anser att Statsföretags problem bör lösas medväsentligt lägre utgifter för staten än enligt NU1982/83:25 12 regeringens förslag; de ser försäljning av lönsammadotterbolag som en metod att tillföra Statsföretag nytt kapital, Vänsterpardetkommunisterna godtar den ekonomiska ramen men inte den form förkapitaltillskott till Statsföretag som regeringen föreslår, Alla de fyrapartierna har också invändningar mot de organisatoriska lösningar sompropositionen anger. Den närmare innebörden av oppositionspartiernas motförslagär följande. En grundtanke i motion 1982/83:151 (m) är att de företaginom som under normala affärsbedngelser borde varalönsamma bör avskiljas från Statsföretag och säljas på fondbörsen. Aktierna idessa bolag bör, menar motionärerna, genom en apportemission tillförasInvestment AB - moderbolaget i den koncern där Svenska Tobaks ABingår - och därefter introduceras på börsen och på den vägenavyttras. Den nya koncernens värde vid nuvarande kursnivå beräknas avmotionärerna till . De problemföretag som regeringenvill att staten skall förvärva från Statsföretag skulle enligt modonenkvarstanna hos detta bolag, vars ledningskapacitet därigenom skulle bliutnyttjad. Om ytterligare företagsgrupper placeras direkt underindustridepartementet minskar möjligheterna till kontroll av dem, ansermotionärerna. Ett särskilt yrkande som de framför går ut på att meddet snaraste skall få förslag om avveckling av genomavyttring eller likvidation. Åven i motion 1982/83:139 (c) anvisas börsintroduktion ochförsäljning av vinstgivande företag inom som en möjlighetatt generera kapital. är dock berett att låta staten tillföraStatsföretag i samband med att de statliga företagen grupperasom. Detta belopp skulle alltså få användas för förvärv av aktier frånStatsföretag till staten. I organisatoriskt avseende önskar enytterligare decentralisering genom uppdelning av Statsföretag i nyaföretagsgrupper. Härvid skulle bl. a. en grupp för mekanisk industri och enserviceföretagsgrupp tillkomma. förslag i motion 1982/83:141 liknar i detväsendiga . Också i denna motion föreslås ett anslag av 1miljard kronor för förvärv av aktier från Statsföretag. Likaså föreslås ävenhär att en del av dotterbolagen helt eller delvis skall säljas till den privatasektorn. ABAB, är ett av de företag som nämns; andra ärKabiVitrum AB, och . Vidare förordas att görstill en fristående koncern. Beroxo föreslås bli nedlagt. Motionärerna förklararsig beredda att dllstyrka anslag för nedläggningskostnaderna, sedan en kalkylöver dessa har framlagts. De vill att hos regeringen skall begärakonkreta handlingsplaner för olika företag inom somunderlag för prövning av frågan om kapitaltill-skoU. 1 modon 1982/83:142 (vpk) begärs att det ekonomiskatillskott som staten skulle ge Statsföretag genom aktieköp i stället skalltillföras bolaget utan NU1982/83:25 13 förändring av organisationen. De verkliga problemen lösesinte genom organisatoriska åtgärder utan ligger på ett annat plan, sägs det imotionen. Den sålunda intakta Statsföretagsgruppen skall ha tre huvuduppgifter:att "förändra de klassiska råvaru- och processindustrierna, så att deansluts till förädlingsindustrins behov och utveckling", attvidareutveckla färdigvaruin-dustrierna och tjänsteverksamheten samt att"fylla det tomrum som skapats genom det privata kapitalets bristandeintresse för vidare industrialisering". För fullföljandet avdessa uppgifter rekommenderas nya program-madska riktlinjer, som i kortsammanfattning är följande. Lönsamhetsprincipen bör bibehållas men ges enmindre formell och mer långsiktig innebörd. Ett organisatoriskt samband mellanverksamheterna i gruppen skall bestå, varvid samordningsvinster skall tas tillvara genom integration av bl. a. redovisnings- och servicefunktionerna. Ennyskapad, helt framtidsinriktad grupp av statliga företag skall bli "enspjutspets i en ny, nationell industrialisering". De statliga företagenskall bryta med auktoritära ledningsprinciper och bli ett mönster förekonomisk demokrati. Försäljning av statliga företag? Som har redovisats ärförsäljning, helt eller delvis, av vinstgivande dotterbolag en huvudpunkt imoderata samlingspartiets, och folkpardets sinsemellan någotskiljaktiga program för rekonstruktion av Statsföretagsgruppen. De trepartierna återkommer till detta uppslag även i flera andra motioner än de somhar föranletts av proposition 1982/83:68. Också företag utanförStatsföretagsgruppen nämns därvid som tänkbara försäljningsobjekt. Modonema1982/83:1588 (m) och 1982/83:1615 (fp) har redan berörts i avsnittet omprincipsynpunkter på den statliga företagssektorns omfattning. I denförstnämnda rekommenderas bl. a. att AB Bryggerier successivt skallföras över i privat ägo. I motion 1982/83:2007 (m) om besparingar inomindustridepartementets verksamhetsområde aktualiseras ånyo frågan om enutförsäljning av statliga företag, varvid syftet anges vara att öka statensinkomster och därigenom ytterligare bidra till en förbättring av detstatsfinansiella läget. Ambitionsnivån bör, säger modonärema, vara enförsäljning i sådan omfattning att budgetläget för /84förbättras med minst 500 milj. kr. utöver vad som följer av deras förslagrörande rekonstruktion av Statsföretagsgruppen. Motionärerna vill attregeringen skall lägga fram ett förslag dll åtgärder med denna inriktning. Imodon 1982/83:2144 (c) räknas för samma budgetår med att likvider föraktieförsäljning skall ge statskassan ett tillskott av ca . Isin motivering anför motionärerna att nyemissionsutbudet på börsen relativtsett är för litet på grund av brist på investeringsobjekt. Genom utförsäljningav statliga företag skulle man således öka spridningen av aktieägandet. Utskottet tar i detta sammanhang också upp motion1982/83:1487 (m), enligt vilken regeringen bör ta initiativ till enbörsintroduktion av och NU1982/83:25 14 Motionärerna framhåUer att statengenom banklagstiftningen har ett starkt inflytande över banksystemet i desshelhet och äger rätt att utse ledamöter i affärsbankernas styrelser. De drarslutsatsen att staten inte behöver äga en affärsbank för att få insyn i bankväsendet.På grundval av senaste betalkurs för en akde i PKbanken uppskattar de bankensbörsvärde till inemot . En börsintroduktion av , säger de, innebära att statens lånebehov kan nedbringas med motsvarandebelopp. Det kan här nämnas att finansminister den10 dll svar på en fråga i (1982/83:241) meddelade attregeringen inte hade diskuterat någon börsintroduktion av och att deninte heller hade några planer på att sälja ut eller börsintroducera något annatstatligt bolag. Detta svar innebar dock, framhöll statsrådet, inte utvecklandetav någon doktrin om att börsintrodukdon av PKbanken eller av andra statligaföretag inte kan ske. Som har berörts (s. 11) räknar regeringen förStatsföretagsgruppens del med en fortsatt strukturomvandling som skall kunnainnebära bl. a. att företag inom gruppen överlåts på annan ägare. Det finnsddigare, både inom och utom denna grupp, exempel på att statliga företag helteller delvis har sålts till andra intressenter. Avyttringar av detta slag,avsedda att leda till nya kombinationer som kan vara positiva för den rörelsesom överlåts, är emellertid någonting helt annat än en sådan utförsäljning avstatliga företag som förespråkas i de nämnda motionerna. Denna skulle nämligenha till syfte att ge statskassan ett avsevärt tillskott av likvida medel.Staten skulle följaktligen enligt motionärernas förslag kraftigt reducera dennuvarande statliga företagssektorn, vilken är ett resultat av mångårigainsatser som i åtskilliga fall representerar betydelsefulla tekniska ochkommersiella initia-dv. Bland företag som skulle säljas är också sådana,exempelvis ABAB, och AB Bryggerier, där det statligaägandet har speciella motiv. Eftersom en försäljning i det angivna syftetfrämst skulle komma att avse framgångsrika företag skulle de kvarvarandestatliga företagen genomsnittligt förete låg lönsamhet. I förlängningen liggeratt den kvarvarande stathga företagssektorn kan komma att bestå enbart av mereller mindre krisdrabbade företag, som har små möjligheter att ömsesidigt biståvarandra och som utgör en mindre attraktiv miljö för de anställda och särskiltför kvalificerade företagsledare. En politik som får sådana konsekvenser kanutskottet inte tillstyrka. Utskottet betraktar en livskraftig sektor av stadigaföretag som ett viktigt inslag i det svenska näringslivet och avstyrker demotionsyrkanden som går ut på en programmatisk minskning av dennaföretagssektor. Vad gäller ett system med privat delägarskap i statligaföretag, åstadkommet genom börsintroduktion av dessa, får frågan om en sådanordning prövas från fall till fall. Utskottet ser, som redan framhållits, ingafördelar i en mera generell tillämpning av ett sådant system. Med vad här sagtsavstyrker utskottet samtliga de motionsyrkanden som avser försäljning ochbörsintroduktion av statliga företag. NU1982/83:25 15 Vad PKbanken beträffar finnerutskottet mot här angiven bakgrund inte anledning att försöka bedöma hurbankens aktier skulle komma att värderas vid en börsintrodukdon. Det bör dockanmärkas att, eftersom nu av akdekapitalet är i annans ägo änstatens, det rent principiellt synes äventyrligt att beräkna börsvärdet enbartpå grundval av den senaste betalkurs som har registrerats för en aktie ibanken. Utskottet har i det föregående (s.9 f.) redogjort för regeringens förslag att Statsföretagsgruppen skall delasupp på så sätt att fem av företagen inom gruppen bryts ut och förvärvas avstaten. Härigenom skulle enligt proposidonen två huvudsyften nås. Statsföretagfår genom försäljningen ett betydande medelstillskott som dels möjliggör attredan uppkomna förluster kan täckas, dels medför en förbättring av bolagetssoliditet. Vidare får dess ledning andra förutsättningar än attkontrollera och styra utvecklingen inom gruppen. Vad gäller storleken av det kapital som genomaktieförsäljningen skall dllföras Statsföretag vill utskottet erinra om attavtalet mellan bolaget och staten bygger på förutsättningen att Statsföretagskall få en likvid som motsvarar det bokförda värdet av de överlåtna aktierna.En försäljning av aktierna till underpris är inte möjlig, eftersom den skullemedföra en belastning på resultaträkningen som Statsföretag saknar finansielltutrymme för. Om i anslutning till modonema 1982/83:151 (m),1982/83:139 (c) och 1982/83:141 (fp) vill välja en lösning som innefattarakdeförsäljning dll den privata sektorn, måste bl. a. beaktas att det enligtpropositionen åsyftade kapitaltillskottet till betydande del behövs för atttäcka förluster . Eftersom en sådan försäljning som åsyftas imotionerna inte kan genomföras utan först på något ochsuccessivt, torde i så fall provisoriska insatser från statens sida erfordrasinnan Statsföretag i vår framlägger sitt bokslut för . Beträffande förslaget i motion 1982/83:151 (m) ombemyndigande för att lämna Statsföretag kreditgarantier villutskottet framhålla dels att ett sådant bemyndigande rimligen måste avse ettmaximerat belopp, dels att det inte går att med lån kompensera en sådan bristpå eget kapital som kan leda till tvångslikvidation. Det belopp av som enligt motionerna1982/83:139 (c) och 1982/83:141 (fp) skulle ställas tillStatsföretags förfogande torde inte räcka till för att i bokslutet för år 1982täcka redan uppkomna förluster. I det föregående har utskottet avvisat tanken att dennödvändiga finansiella rekonstruktionen av Statsföretagsgruppen helt eller tillväsentlig del skulle åstadkommas på basis av en försäljning av företag igruppen till privata intressen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag attstaten från NU1982/83:25 16 Statsföretag - i enlighet med avtalet mellan parterna -förvärvar dels och , dels bolagets andelar i och SvenskaPetroleum, i vartdera fallet motsvarande av samtliga aktier. Oavsett hurdet blir med NJA:s tilltänkta funktion som moderbolag i en ny företagsgrupp, enfråga som utskottet tar upp i ett senare avsnitt, finner utskottet det ocksåmotiverat att NJA på föreslaget sätt övertas av staten. Utskottet tillstyrkeräven att regeringen får det begärda bemyndigandet att ikläda staten deekonomiska förpliktelser i övrigt som följer av avtalet. Ett beslut av riksdagenenligt utskottets förslag skapar förutsättningar för att regeringen kanslutligt godkänna avtalet. Av det sagda följer att utskottet avstyrker samtligamodonsyrkanden som går ut på avvikelser från vad som har överenskommits mellanstaten och Statsföretag. Utskottet avstyrker också det i motion 1982/83:139 (c)framförda förslaget att den reducerade Statsföretagskoncernen skall delas uppi flera företagsgrupper med decentraliserad förvaltning och organisation. Ensådan uppdelning skulle enligt utskottets mening resultera i att stora fördelarsom Statsföretags samlade ansvar för företagsgruppen medför skulle gåförlorade. Utskottet vill erinra om att Statsföretags nuvarandeorganisation innebär en uppdelning i produktområden vilken bör te sig positivfrån motionärernas utgångspunkt. Utskottet vill framhålla att den avsedda omstruktureringentorde skapa förutsättningar för mera flexibla insatser från statens sida bl. a.med avseende på och , något som kan ha betydelse bl. a. för forskningoch utveckling på dessa företags verksamhetsområden. En annan positiv följd börbli att Statsföretag kan ägna ökad uppmärksamhet åt andra verksamheter som påsikt kan bidra till ny och mera differentierad sysselsättning i övre Norrlandoch , de regioner som drabbas av inskränkningar i ochSSAB:s rörelse. Utskottet tar så upp det förslag omavveckling av som framförs i motion 1982/83:151 (m). Fråganom detta bolags framtid behandlades ingående , när prövadeett förslag från regeringen om ett kapitaldllskott på sammanlagt 670 milj. kr.,avsett för täckande av bolagets samlade förluster (prop.1981/82:61, NU 1981/82:19, rskr 1981/82:128). Moderata samlingspardet hävdadedå aU marknaden inte hade behov av ett företag med Svenska Petroleumsinriktning och föreslog på denna grund att skulle begära att få taställning till en plan för avveckling av bolaget. Utskottet, vars uppfattningriksdagen anslöt sig till, ansåg däremot att även ifortsättningen hade en uppgift att fylla inom ramen för ett oljeförsörjningssystemsom så litet som möjligt fick utsättas för marknadsstörningar. En långsiktiglösning av problem torde, sade utskottet, förutsätta att ettnärmare samarbete mellan detta och andra bolag skulle komma till stånd. NU1982/83:25 17 I årets budgetproposidon (prop.1982/83:100 bil. 14 s. 111) anmäls att har vidtagit olikaåtgärder för att förbättra sitt resultat och att utfallet av 1982 årsverksamhet beräknas bli positivt. Det förutskickas också att frågor om bolagetsaktiviteter kommer att tas upp i en proposition som enligt planerna skallföreläggas . Med hänvisning till vad här sagts avstyrker utskottetmodon /83:151 (m) i angiven del. En viss särställning inomStatsföretagsgruppen intar (Svetab), som är ettinvestmentbolag med inriktning på små och medelstora företag. Den väg somSvetab använder för att tillföra utvecklingsbara företag riskkapital ochkunnande är ett ddsbegränsat delägarskap i minoritetsställning, förenat med enaktiv styrelseinsats i intressebolagen. I propositionen meddelas attdiskussioner pågår mellan Svetab och "finansiärer av typen förvaltare avkollektivt kapital" om en riktad nyemission i Svetab. En konsekvens av ettbreddat ägarskap skulle kunna bli att det är ändamålsenligt attaktierna i innehas av Statsföretag. Aktierna borde då kunna överförasdirekt dll staten eller till något annat av staten ägt bolag. Regeringenföreslår att bemyndigar den att- utan vederlag - förvärva aktierna iSvetab. Bemyndigandet skulle också innefatta rätt för regeringen att sedanöverlåta akderna till något aktiebolag som helt eller delvis ägs av staten. Förslaget dllstyrks uttryckligen i motion 1982/83:141(fp). Däremot avstyrks det i motion 1982/83:142 (vpk). Någon mera specifikmotivering för avslagsyrkandet lämnas inte. Motionärerna anför emellertid attde inte är överens med regeringen om de organisatoriska förändringar somföreslås; dessa kan, menar de, inte bidra till att lösa de berördaföretagsenheternas problem. Utskottet har ingendng att erinra mot regeringens förslagpå denna punkt och tillstyrker alltså att regeringen får de begärdabemyndigandena att förvärva och överlåta aktierna i . Avtalet mellan statsföretag ochstaten anger villkoren för statens övertagande av aktier i bl. a. , SSABoch NJA men innehåller naturligt nog ingenting om planerna på att och sammanföras till en gruv- och stålkoncern med NJA som moderbolag. Utöverdet tidigare refererade principuttalandet om bildande av koncerner inom denstatliga företagssektorn finns i propositionen ingen särskild modvering fördenna åtgärd. Föredragande statsrådet uttalar emellertid att han förutsätteratt det nya moderbolagets administration kan bli mycket 1* 1982/83. NU1982/83:25. begränsad och att styrelserna för de tre bolag som skallingå i gruppen bör kunna bestå av i huvudsak samma personer. Han understryker isammanhanget också att- och måste drivas rationellt och efteraffärsmässiga principer. Frågan om den tilltänkta koncernbildningen saknaraktualitet vid de organisatoriska lösningar som förordas i motionerna1982/83:151 (m) och 1982/83:142 (vpk) - i båda fallen stannar och inom . I den senare motionen förekommer yrkanden omavslag på vissa av de moment i propositionens hemställan som föranleds avregeringens organisationsförslag. begär i motion 1982/83:139 attLKAB och skall få fungera som självständiga enheter under staten. Ävenfolkpardet vänder sig mot förslaget om ett gemensamt moderbolag för ochSSAB. Några samordningsvinster synes inte föreligga, sägs det i motion1982/83:141 (fp). Utskottet konstaterar att utvecklingen särskilt för har gått dithän att statsmakterna måste ingripa för att bevaka de regional-och industripolitiska intressen som kan främjas genom företagets verksamhet.Därför räknar utskottet med att det nu finns och att det under överskådlig tidkommer att finnas anledning dll nära och täta kontakter direkt mellanindustridepartementet och . Utskottet delar regeringens uppfattning attstathga företag i princip bör grupperas i koncerner. Undantag från principenkan dock vara motiverade när, som i detta fall, de berörda företagen vart försig är stora och representerar delvis olikartade problem. För det fall att LKABoch såsom regeringen förordar bryts ut ur Statsföretag avstyrker utskottetsåledes förslaget att de skall sammanföras dll en särskild företagsgrupp. NJA:s tillgångar utgörs som ddigare har nämnts av 550milj. i hkvida medel. Härav är 450 milj. kr. utlånade till Statsföretag.Det arrangemang som har planerats för det fallet att NJA blir moderbolag förLKAB och innebär att den skuld till NJA på 450 milj. kr. som staten skallöverta vid detta företags utbrytning ur Statsföretag kvittas mot de aktier iLKAB och som NJA då får överta. Den av utskottet föreslagna organisationenutan gemensamt moderbolag för och innebär att den nu nämndatransaktionen inte kommer till stånd. För att staten i den mån så erfordrasskall kunna betala ränta och amortering på den skuld till NJA som staten enligtavtalet övertar torde få anvisa ett särskilt förslagsanslag. Det fårankomma på regeringen att närmare klargöra vilka villkor som skall gälla. Idagens läge föreslår utskottet ett formellt anslag för ändamålet av . Imodon 1982/83:140(s)sägsattNJA:s likvida medel på 550milj. enligt regeringens förslag överförs till moderbolaget i den dllämnadegruv- och stålkoncernen. Av det sagda framgår att denna beskrivning inte ärhelt korrekt. Yrkandet i motionen är att ifrågavarande medel skall användas förutveckling av nya företag i . NU1982/83:25 19 Frågan om resurstillskott i olikaformer för utvecklingsåtgärder i behandlas i proposition1982/83:120, som avlämnas till . Utskottet anser attomfattningen av och formerna för statens insatser i syfte att åstadkomma enpositiv utveckling i bör prövas i det sammanhanget. Motion1982/83:140 (s) avstyrks sålunda. Det framhålls i proposidonen att de föreslagnatransakdonerna med avseende på inte på något sätt förändrar Grängesinflytande i detta bolag. skall sålunda kvarstå med sin andel av 25 %av aktiekapitalet, utöva ägarinfiytande i bolaget och vara representerat istyrelsen för detta. Gentemot detta uttalande hävdas i motion 1982/83:1034(vpk) att en ny plan för framtid kräver att den private delägaren lösesut ur . Detta bör enligt motionen ske "med en symbolisk summa".Konsordalavtalet måste, säger modonärema, förändras så att dess stipuleradeaffärsmässiga och företagsekonomiska principer ersätts med samhällsekonomiskariktlinjer. Motionärerna torde med "en symbolisk summa" avseett belopp som ligger långt under den berörda ägarandelens verkliga värde.Utskottet vill anmärka att en transaktion av föreslagen innebörd, för så vittden inte kan åstadkommas på frivillighetens väg, skulle förutsätta en särskildlagsdftning vilken även torde behöva innefatta grundlagsändring. Enligt 2 kap.18 § regeringsformen skall varje medborgare - varmed avses även juridisk person- vilkens egendom tas i anspråk genom expropriation eller annat sådantförfogande vara tillförsäkrad ersättning för förlusten enligt grunder sombestäms i lag. Det får enligt ett modvuttalande "anses självklart att enersättning som endast är symbolisk inte uppfyller grundlagens krav". Ävenmed bortseende från frågan om ersättningens storlek finner utskottet inte attstaten har anledning att nu bringa delägarskap i att upphöra.Motionsyrkandet avstyrks alltså.