bet · G601AU23 · 1982-12-31 00:00:00 — Slutligen kan i sammanhangetnämnas att de här berörda länsstyrelserna disponerar betydande belopp förregionala utvecklingsinsatser. i disponerar underinnevarande budgetår 16,4 milj. kr. för sådana insatser, iÖrebro län 5,8 milj. kr., i 7 milj. kr.,i 19 milj. kr., i län 3 milj.kr. samt i 2,5 milj. kr. Som framgår ovan har ävenbehovet av arbetsmarknadspolitiska åtgår- AU 1982/83:23 52 deri regionen aktualiserats i vissa motioner. Utskottet vill härvid hänvisa tillvad fidigare sagts om fattade beslut om resurser tillarbetsmarknadspolitiken. Detta gäller inte minst resurserna till beredskapsarbeten.Utskottet vill erinra om att medlen till beredskapsarbeten fördelas av AMS tillresp. länsarbetsnämnd efter problemens omfattning. Inom regeringens kanslipågår fö, överväganden beträffande behovet av ytterligare insatser, bl. a. föratt stimulera byggsysselsättningen. Utskottetvill slutligen med anledning av framförda förslag om försöksverksamheter inomregionen hänvisa till det arbete som f. n. pågår i den tidigare nämndaregionalpolitiska utredningen. Medhänvisning tiU vad som anförts om åtgärder för sysselsättningen i Bergslagenavstyrker utskottet de i sammanhanget behandlade motionerna. Somframgår av sifferuppgifterna i tabellbilagan tiU detta betänkande uppvisar ävenandra delar av de ovan berörda länen problem vad beträffar både befolknings- ochsysselsättningsutveckling. Utskottet har tidigare i betänkandet tagit uppsituationen i . I det följande behandlar utskottet förhållandenai övriga län. 1Kopparbergs län har utvecklingen i främst kommunerna varitmycket positiv , en utveckling som beräknas fortsätta ävenunder återstoden av . Utöver Bergslagskommunerna , ochSmedjebacken uppvisar kommunerna en negativutveckling. Arbetslösheten var särskilt hög i kommunerna , För främst utveckling har strakturomvandlingen inomtekoindustrin (skinnkläder) haft betydelse. Antaletarbetslösa i länet vid februari månads slut uppgick till drygt 7 100, vilket motsvararca av befolkningen i åldern . Imotion 1050 av (vpk) föreslås en utvecklingsplan för länet.Bland förslagen kan nämnas ökad förädling inom stål-, gruv- ochverkstadsindustrin, ökat byggande, ökad samhällsstyrning, 6 timmars arbetsdagsamt ungdomsgaranti. Motion822 av m.fl, (s), i vilken behandlas problemen i länetsBergslagskommuner, har utskottet behandlat i avsnittet om Bergslagen. Värmlandslän uppvisar betydande inomregionala balansproblem. Inte bara de tidigarenämnda bruksorterna i länet har en vikande befolkningsutveckling. Detsammagäller även för kommunerna , , Åtjäng, , , ochSäffle. har däremot expanderat , Länet är ettav de län som f n, har de största problemen på arbetsmarknaden. Inemot 10000personer var registrerade som kvarstående arbetslösa vid februari månads slut iår, vilket motsvarar 5,av befolkningen i åldern . I runda tal fanns20 sökande till vaije ledig plats. Särskilt besvärande är byggarbetslösheten,som uppgår till . AU 1982/83:23 53 tog med hänsyn tillproblemen i länet åren 1980 och 1981 initiativ fill att särskilda medel avsattesför utvecklingen i länet. För de båda åren beslutades om 12 resp, 20 milj. kr. Motbakgrand av utvecklingen i länet föreslås statliga insatser i länet i tremotioner, Imotion 2048 av m,fl. (s) föreslås e« samlat åtgärdsprogram förhela länet. Bland förslagen kan nämnas förhandlingar mellan regeringen ochlandstinget resp. primärkommuneraa om tidigareläggning av investeringar,särskilda insatser för ungdomens sysselsättning, ekonomiskt stöd till fackligaorganisationer för finansiering av "arbetsmarknadsombud", uppförandeav ett industricentram i , ökad satsning på turism, utvecklatsvenskt-norskt näringspolitiskt samarbete, utökad statlig verksamhet i länetsamt förstärkta medel till regionala utvecklingsinsatser. Imofion 1621 av m, fl. (c, m, fp) föreslås bl. a, fortsattsmåföretagsinriktad näringspolitik, vidgade glesbygdsinsatser samt intensifieradesatsningar inom skogsvården och energisektorn. 1mofion 262 av (vpk) föreslås ett handUngsprogram för länetinnehållande bl. a. en översyn av länets transportsystem, ökad satsning påproduktion av jordbrakstraktorer och jordbmksredskap, mineral-ochmalmprospektering samt arbetsmarknadspolitiska insatser. Slutligen föreslås atten arbetsgrapp skall bildas med representanter för fackliga organisationer,politiska partier och forskare samt statligt stöd till lokala fackligastudiecirklar och industriell utveckling inom nedläggningshotad industri ilänet, IÖrebro län återfinns de största problemen i Bergslagskommunerna . Även kommun har utvecklats negativt under1970-talet. Arbetslösheten är störst i . Där uppgick dentotala arbetslösheten fill 5,. Andelen arbetslösa ungdomar uppgicktill , I länet var drygt 6200 personer registrerade som kvarståendearbetslösa sökande vid febmari månads utgång . Länets situation tas upp ide tidigare behandlade motionerna 662 av m, fl. (s) och 1543av () som båda inriktats på problemen i länetsBergslagskommuner. Västmanlandslän har betydande problem att hålla befolkningstalen uppe. Fram till år 1990beräknas länet enligt prognoserna tappa inemot av nuvarande befolkning. Somtidigare redovisats ingår inte mindre än åtta kommuner i länet iBergslagsbältet, Problemen där har tidigare redovisats. Utskottet villemellertid i detta sammanhang erinra om de utomordentligt stora svårighetersom kommunerna bedömsstå inför. För beräknas befolkningen framfill minska med inte . Arbetslösheten i länet lågunder ca en halv procent över riksge- AU 1982/83:23 54 nomsnittet.1 kommun uppgick arbetslösheten totalt tiU 5,och för ungdomarfill 10,. Inom främst ståUndustrin minskar sysselsättningen kraftigt. Situationeni länets Bergslagsdel tas upp i motionerna 819 av m. fl. (s)och 2075 av i HaUstahammar m. fl. (vpk). Utskottet har mot dennabakgrand behandlat de aktuella motionerna i avsnittet om Bergslagen. Uppsalalän tillhör de län som expanderat snabbast. har länets befolkningökat med bortemot 30000, vilket motsvarar en ökning totalt på . Emellertidbrottas länets norra delar med Bergslagskommunerna , ochÖsthammar, med svårigheter på arbetsmarknaden. Situationen på arbetsmarknadeni länet är betydligt bättre än i flertalet andra län, och samtliga kommunerhade genomsnittligt en lägre arbetslöshet än riksgenomsnittet. 1den fidigare nämnda motionen 2192 av m.fl. (c, fp) förs fram kravpå intensifierade regionalpolitiska utvecklingsinsatser i länets norra delarsamt i skärgården. Södermanlandslän har uncjer haft en befolkningsminskning på totalt ca1000 personer. Den negativa utvecklingen beräknas fortsätta även underåterstoden av . Särskilt stora är svårigheterna att hållabefolkningssiffrorna uppe i kommunerna , , ochEskilstuna, Arbetslösheten i kommun var betydligthögre än i riket. Kännetecknandeför länet är en i förhållande till riket hög andel sysselsatta inomtillverkningsindustrin. Imofion 2081 begärs utöver den tidigare nämnda kommissionen för Bergslagen -åtgärder för att vända utvecklingen i länet. Motionärerna pekar bl, a, påbetydelsen av att utveckla och stödja den befintliga företagsamheten och skapaett inslag av kvalificerad produktion. Detta kan ske genom att defjärrstyraride koncernföretagen förmås att expandera sådan verksamhet ianslutning till deras tillverkningsenheter i länet. Vidare föreslås ett utökatengagemang från Samhällsföretag i länet. Motionärernapekar även på att den stora betydelse Utvecklingsfonden och Oxelö-invest haftför att få i gång ny industriell verksamhet i länet. Utskottetär medvetet om svårigheterna på bl. a. arbetsmarknaden i här aktuella län iMellansverige. Inte minst gäller detta dessa läns Bergslags-kommuner. Det ärmot denna bakgrand av avgörande betydelse för dessa län att den negafivauttvecklingen i kan vändas. Som utskottet tidigare framhållitpågår f. n. ett arbete inom regeringens kansli som har det syftet. Utskottet ärmot denna bakgrand inte berett att tillstyrka de förslag till särskildaåtgärder i de berörda länen i sin helhet som förs fram i de ovan redovisademotionerna. I sammanhanget vill utskottet erinra om vad som anförts i avsnittetom Bergslagen beträffande länsplaneringsarbetet, länens tilldelning av medeltiU utvecklingsinsatser samt den AU 1982/83:23 55 Det anförda innebär att utskottet avstyrker förslagen i motion2048 om tidigareläggning av kommunala investeringar i ochinrättande av ett industricentrum i . Det i motionen beskrivna samarbetetmed anser utskottet vara positivt. har möjligheter att urlänsanslaget för utvecklingsinsatser anvisa medel även för projekt inom ramenför detta samarbete. Utskottetvill även erinra om att åtskilliga kommuner i denna del av landet är placeradei stödområde, vilket innebär goda möjligheter fill regionalpolitiskastödinsatser. Närdet slutligen gäller behovet av arbetsmarknadspolifiska insatser vill utskottethänvisa till vad sagts beträffande fattade beslutmed anledning av betänkandet AU 1982/83:21. Beslutet innebar bl. a. betydandesatsningar på beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. I detsammanhanget slog utskottet även fast att det ankommer på att fördela beredskapsmedlen resp. platserna inomSamhällsföretag länen emellan. Meddet anförda avstyrker utskottet de i sammanhanget behandlade motionerna, Befolkningen i har ökat med ca 3 %sedan år 1975. Enligt prognosen kommer länet att utvecklas mycket positivtunder återstoden av , Arbetsmarknadssituationen är väsentligt bättreän i riket i sin helhet. Detta innebär emellertid inte att arbetsmarknaden ärproblemfri, vilket kan illustreras av att drygt 15600 personer i länet varregistrerade som kvarstående arbetslösa vid febraari månads utgång . Vidsamma tidpunkt uppgick antalet lediga platser tiU ca 2700. Det kanske mestkaraktärisfiska draget i länets arbetsmarknad är tjänstesektorns dominans. TreQärdedelar av de sysselsatta arbetar inom denna sektor. Industrisektorn harsamtidigt minskat. TommyFranzén m,fl. (vpk) föreslår i motion 1117 ett åtgärdsprogram försysselsättningen i länet. a. föreslås ökad satsning inom den offentligasektorn, satsning på industrier inom bl. a. forskning och utveckUng,energiutveckling, insatser inom kommunikationssektorn samt program för ökatbyggande. Utskottetvill först framhålla att har bättre fömtsättningar för attklara av problemen på arbetsmarknaden är vad.övriga län i allmänhet har.Företagen i regionen har fördelen av en stor lokal marknad och god tillgångtill specialister, universitet, högskolor och andra forsknings- ochutbildningsorgan. Utskottet kan nämna i sammanhanget att av det statliga stödettill teknisk utveckling /76-1979/80 gick drygt 400 milj. kr.eller av aUt sådant stöd fill . Beloppet motsvarade istort sett vad som lämnades i regionalpolitiskt stöd fill undersamma period. AU 1982/83:23 56 organisationerär f. ö. anpassade efter dessa förhållanden. Andelen tekniker och andratjänstemän är väsenUigt högre än i övriga landet, Härfill kommer en betydandeoffentlig sektor med departement, myndigheter m.m. Ettproblem för länet är - Uksom för många andra län - att industrisektornminskar. Inom ramen för länsplaneringsarbetet bör en del av de uppslag imotionen som syftar till en vändning av industriutvecklingen kunna behandlas.Länsstyrelsen har f. ö. fått regeringens uppdrag att utarbeta regionalaindustriprogram. Utskottetvill slufiigen när det gäller insatser inom kommunikafionssek-torn och inombyggsektom hänvisa tiU de överväganden beträffande behovet av ytterUgareinsatser inom arbetsmarknadspolitiken, bl. a, beträffande byggverksamheten, somf, n. pågår inom regeringens kansli. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 1117, Under denna rabrik tar utskottet upp , ,och samt , Skaraborgslän tillhör de län som ökat sin befolkning mest . Dennautveckling beräknas fortsätta även under återstoden av , om än ilugnare takt än . Snabbast växer kommunerna . IGullspångs, och kommuner har invånarantalet minskat underden senaste tioårsperioden. Påarbetsmarknaden var situationen sämst i kommunerna ochGullspång med en arbetslöshet på . Vid febraari månads utgång iår uppgick antalet kvarstående arbetslösa sökande vid förmedlingarna i länettill 5600, vilket motsvarar 3,. Itvå motioner behandlas situationen i länet, m.fl, (m) framhållerbehovet av sysselsättningsskapande insatser bl, a, inom byggnadssektorn,turismen och energisektorn, I motion 1068 föreslår m. fl. (s) ettåtgärdsprogram för att komma till rätta med länets problem på arbetsmarknaden.Programmet innehåller bl. a. ökat byggande, förbättrad energiplanering,utbyggnad av fjärrvärmesystemet, åtgärder för säkrad råvarutillgång inomskogsindustrin, upprastning av små vattendrag, fortsatt utvecklingsarbete iRanstad, produkfionsutveckling m. m. inom livsmedelsindustrin samt satsning påny teknik inom industrin. Älvsborgslän har ökat sin befolkning med ca 20000. Den inomregionalautvecklingen har emellertid varit ojämn. Länsdelen Mitten-ÅIvsborg, som delvisligger inom pendlingsområde, har haft en kraftig befolkningstillväxtmedan kommunerna haft en negativ utveckling. kommunhar tappat ca 7 000 av sitt befolkningsunderlag, vilket motsvarar6,. Enligt prognoserna kommer denna utveckling för att fortsätta,dock i en långsammare takt, även under återstoden av , AU 1982/83:23 57 Situationen på arbetsmarknaden är särskiltbesväriig i samt i Åmåls kommun, I hela länet var vid febraarimånads utgång ca 8400 registrerade som kvarstående arbetslösa, vilket motsvarar3,, Behovetav sysselsättningsskapande insatser i norra tas upp i mofion 689av m.fl. (s). Motionärerna framhåller bl. a. att denna del avlänet drabbats av en industrikris. Särskilt gäller detta ,som förlorat ca I 500 arbetstillfäUen inom industrin. Utvecklingsmöjligheternaär emellertid goda inom regionen. a. finns företag med högt teknologisktkunnande och avancerad produktion. Även i andra områden inom regionen finnsbranscher med goda möjligheter till utveckling och konkurrenskraft, fortsättermotionärerna. Den samlade kompetens som finns bör dock stimuleras tillsamordning och utvecklingssamarbete. De offensiva industripolitiskasatsningarna bör därför i första hand inriktas mot branscher och företag medgoda utvecklingsförutsättningar. Motionärerna efterlyser vidare åtgärder föratt komma till rätta med råvambristen inom trä- och sågverksindustri. Slutligenframhålls betydelsen av vidgade kontakter med det norska näringslivet. Göteborgsoch Iän hade en i det närmaste folkmängd under den första delenav , har länets invånarantal däremot minskat med 7000personer, I sammanhanget bör dock nämnas att en utflyttning skett till kommuneri angränsande län på pendlingsavstånd till . Påarbetsmarknaden har bl. a, omstmktureringen inom den svenska varvsindustrinmedfört betydande problem. För kommuns vidkommande innebär det iproposition 1982/83:147 om vissa varvsfrågor m.m, framlagda förslagetytterligare påfrestningar. Det förslaget behandlar utskottet senare i vår ibetänkandet AU 1982/83:29, Häratöver kan nämnas de svårigheter som föreliggeratt hålla sysselsättningen uppe i den nordbohuslänska skärgården. Arbetslöshetenunder låg för samtliga kommuner utom Stenung-sund. , Munkedaloch under riksgenomsnittet. Vid febraari månads utgång var ca 13 700personer i länet registrerade som kvarstående arbetslösa, vilket motsvarar ,Antalet kvarstående lediga platser uppgick till ca I 800, Imotion 1039 av . () aktualiseras problemen i dennordbohuslänska skärgården. Motionären föreslår att aktiva regionalpolitiskaåtgärder skall sättas in i denna länsdel. har såväl befolknings- som sysselsättningsutvecklingen varitgynnsam det . Länets befolkning har ökat med18%, jämfört i riket i sin helhet. Under återstoden av 1980-taletberäknas länets befolkning öka med ytterligare , Lägetpå arbetsmarknaden var i samtUga kommuner utom och Halmstadbättre än i riket. AU1982/83:23 58 De motioner som redovisats ovan omutvecklingen i de västsvenska länen kan bl, a. sägas vara ett uttryck för attden svaga konjunkturen även drabbat län som på grand avett förhållandevis differentierat näringsliv normalt har goda föratsättningar.Utskottet noterar att det finns en medvetenhet också omutvecklingsmöjligheterna i denna del av landet. Utskottet instämmer härvid bl.a, i vad som anförs i mofion 689 om betydelsen av samordning ochutvecklingssamarbete företagen emellan och mellan de västsvenska och norskaföretagen. Något särskilt initiativ från riksdag och regering för attåstadkomma detta synes dock inte vara erforderligt. Som utskottet tidigareanfört har f. ö. samtUga länsstyrelser fått regeringens uppdrag att utarbetaregionala industriprogram. I det sammanhanget bör de aktuella frågorna kunnabehandlas, har som tidigare nämnts - drabbats hårt avomstmktureringen inom varvsnäringen. Detta gäller inte endast de stora varveni och utan även ett stort antal underleverantörer iregionen. Utskottet återkommer senare i vår till varvsfrågorna med anledningav prop, 1982/83:147 om vissa varvsfrågor m, m. För vissa delar av främst har omstmktureringen av den svenska tekoindustrin fått betydande konsekvenserför sysselsättningen. För att stärka sysselsättningen beslutade förraåret, med anledning av proposition 1981/82:148 om åtgärder för tekoindustrinm.m., bl.a, att 15 milj. kr. skulle sättas in för att stärka sysselsättningen iSjuhäradsbygden. Tekofrågoma är återigen aktuella med anledning av regeringensframlagda proposition 1982/83:130 om åtgärder för tekoindustrin, m. m.Beträffande den frågan återkommer utskottet senare i vår. Utskottet delar uppfattningen i de bådaSkaraborgsmotionerna att det är av stor betydelse att byggverksamheten återigenkommer i gång. Överväganden härom pågår, som utskottet tidigare framhållit, f,n. inom regeringens kansli. När det gäller de regionalpolitiska insatserna iVästsverige vill utskottet erinra om att kommunerna , ochÅmål ingår i stödområde C Åmåls kommun f. ö. efter initiativ från utskottet.Häratöver finns möjligheter till stöd i kommuner även utanför stödområde. Med hänsyntill problemen i norra bör sådant stöd även i fortsättningen kunnautgå i den länsdelen. För utvecklingsinsatser i resp. län disponerar länsstyrelseni innevarande budgetår 1,5 milj. kr., i Älvsborgslän 9,5 milj. kr. samt i 7,5 milj. kr. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna , 1068, 689 samt 1039. Smålandslänen, ochGotland Befolkningen i har ökat med ca 10000 AU 1982/83:23 59 1970.Den positiva utvecklingen kommer enligt.prognoserna att bromsas upp under1980-talet. Kommunerna har förlorat 10 resp. av sinbefolkning . På arbetsmarknaden var situationen sämsti kommun med en arbetslöshet på . Ca 7000personer i länet registrerades som arbetssökande vid febmari månads utgång. Östergötlandslän berörs i två motioner som behandlar försöksprojekt över länsgränserna iSmåland och . TiU de mofionerna återkommer utskottet senare iframställningen, BefolkningsutveckUngeni var mycket positiv , men dämpades under1970-talet, Enligt prognoserna kommer länet att öka endast marginellt under1980-talet. Kommunerna har fått vidkännas en minskning av sinbefolkning . Den negativa utvecklingen för dessa kommunerkommer enligt prognosen att fortsätta. Underår 1982 var arbetslösheten i länet störst i kommun med 4,arbetslösaav arbetskraften. Bland ungdomarna var utan arbete. Länet i sin helhethade en arbetslöshet som var något lägre än i riket. Imotion 1515 av () och () begärs att statsmakternaskall sätta in sysselsättningsskapande åtgärder för att kompensera bortfaUetav sysselsättningstillfällen i samband med nedläggningen av A 6 i . ÄvenKronobergs 1 än har haft en positiv befolkningsutveckling.Strakturproblem, särskilt inom skogs- och glasindustrin, har emellertidinneburit problem på flera håll i länet. kommun har t. ex tappat ca9% av sin befolkning . På arbetsmarknaden är problemen särskiltstora i med en arbetslöshet som är väsentligt större än i övrigakommuner i länet samt i . Arbetslösheten totalt för länet är någotlägre än riksgenomsnittet. Motbakgrand av arbetsmarknadssituationen i länet och då särskilt i den östralänsdelen föreslår m.fl. (s) i motion 2072 att länet i ökadomfattning bör få del av statUga regional- och arbetsmarknadspolitiskainsatser. Kalmarlän har i stort sett haft en oförändrad befolkning . Den svagastebefolkningsutveckUngen redovisas i kommunerna . län har haft en betydandeutflyttning av unga personer. Detta har i sin tur medfört att länet haft enförhållandevis stor andel av befolkningen i åldrarna . Situationenpå arbetsmarknaden överensstämmer i stort med rikets genomsnitt när det gällerandelen arbetslösa. I komrhunerna , och varemellertid arbetslösheten . Situafionen i läntas upp i två motioner. I motion 654 av StigAlemyr m.fl. (s) framhålls bl.a, att industrisyssel- AU 1982/83:23 60 sättningeni länet utgör ett särskilt problem. av sysselsättningen inom dennanäringsgren återfinns i s.k. krisbranscher, dvs. branscher som är föremål förstrakturstöd. Till problembilden hör också att företagen är relativt småtillverkande enheter utan egna forsknings- och utvecklingsresurser. Mofionärernaerinrar om att det aktuella arbetsmarknadsläget dessutom är oroande ochhemställer slutligen om att hos regeringen begär åtgärder för attfrämja sysselsättningen i länet. Äveni motion 1051 av () och () behandlassysselsättningsläget i län. Motionärerna erinrar om att den förraregeringen vidtog åtgärder för att nå mera likartade förutsättningar för desvaga regionerna. Här nämns uppräkningar av statens ekonomiska stöd tillkommuner och landsting samt tillkomsten av utvecklingsfonden i länet.Motionärerna framhåller vidare att den totala sysselsättningen i länet ökade med 6400 arbetstillfällen trots att nedgången avsysselsättningen inom industri och jordbruk tilltog. Det framhållsslutligen att det finns föratsättningar för länet att vända utvecklingen i enmera gynnsam riktning på flera för länet centrala områden. Härför krävsemellertid att statsmakterna är beredda att kraftfullt medverka till att länetfår arbeta på lika villkor med andra delar av landet. Gotlandslän har en positiv befolkningsutveckling. har befolkningen ökatmed ca 1500 personer. Enligt prognoserna väntas denna utveckling fortsättaunder . Inom länet har skett en koncentration till regionen.En viss avfolkning har därvid skett i de norra och södra delarna av länet.Situationen på arbetsmarknaden är f. n, bättre än i de flesta andra län, Imotion 1046 av föreslås att en uppflyttning i stödområde skerav de södra och norra lokala arbetsmarknaderna i länet. Den frågan harutskottet behandlat i ett fidigare avsnitt av stödområdesindelningen. Slutligenbehandlas i två motioner - 1043 och 2061 - problemen i ett sammanhängandeområde över länsgränserna i inre och södra . Bakgranden äratt det finns ett antal kommuner i , , samtÖstergötlands län vilka har gemensamma problem och som bildar ettsammanhängande bälte. Gemensamtför de aktuella kommunerna är bl, a. en hög sysselsättning inom jord- ochskogsbraket samt en industriell verksamhet inom tillbakagående branscher somglas- och skogsindustrin. har strakturomvandlingen inomglasindustrin, sågverken och trähusindustrin fått allvarliga konsekvenser försysselsättningen i de aktuella kommunerna. Mot bakgrand av de likartadeproblemen pågår viss försöksverksamhet mellan de berörda länsstyrelserna. Imotion 1043 av (vpk) och (vpk) föreslås attregionalpolitiska medel skall utgå till de projekt som bedrivs av länssty- AU 1982/83:23 61 relsernagemensamt i området. En statlig kommitté bör utses för att följa projektet.Försöket bör utvärderas . Imotion 2061 av m.fl. (c) föreslås att regeringen skall uppdra åtde fyra länsstyrelserna att i samråd med landstingen, övriga länsmyndigheteroch berörda kommuner redovisa förslag på konkreta åtgärder i området. Enligtmotionärerna krävs det med hänsyn till problemens omfattning att åtgärdersätts in på bred front.