bet · G601KrU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Informationsteknologiutredningengav i betänkandet (SOU 1981:45) Nya medier en samlad bedömning av de nyaelektroniska informationsbärarnas - text-TV, teledata och telefax - utvecklingoch deras roller i samhällslivet. BeträtTande teledata anförde utredningen attdet är ett lämpligt medel för decentralisering, eftersom det kan etablerassnart sagt var som helst. Det är alltså fördelaktigt även för folkrörelser ochandra organisationer på regional och lokal basis. Flera sinsemeHan oberoendeteledatabaser motverkar uppkomsten av en dataålderns Storebror som bestämmeröver medborgarnas informationsintag, sägs det. Utskottetnoterar att har teledataverksamhet byggts upp såväl istatlig som privat regi. På den statliga sidan kan bl. a. nämnas att televerkethar en teledataverksamhet datavision. Under innevarande budgetår harpostverket startat en verksamhet - POSTEL -som baserar sig på televerketsdatavisionssystem. Några organisationer har haft viss försöksverksamhet påområdet. Utskottetvill vidare påpeka att i massmediekommitténs uppdrag ingår bl. a. att prövavilka regler som bör gälla för teledata till allmänheten. Mot denna bakgrundanser utskottet inte att bör göra en framstäUning fill regeringenenligt yrkande 2 i motion 1673. samt verksamhetens inriktning och utbyggnad I mofion 1092 (vpk) kritiseras Radiosnuvarande organisation. Motionärerna menar att uppdelningen i olika bolag harmedfört byråkratisering och ökade kostnader samt att som samhäHsinstitutionhar försvagats. Enligt motionsyrkandet skall uttala att SverigesRadios organisation bör ses över för att stärka såväl den sammanhållnaorganisationen som moderbolagets ställning. Det senare är viktigt dåmoderbolaget skall företräda radio och TV utåt och svara för attkostnadsbesparande samordning genomförs inom koncernen. Förslagmed i huvudsak samma syfte som det nu föreliggande har väckts av vänsterpartietkommunisterna vid flera tidigare riksmöten. Förslagen har då med utförligamotiveringar avstyrkts av utskottet och avslagits av (KrU 1979/80:24,KrU 1980/81:22, KrU 1981/82:18). Utskottet finner inte anledning att nu intanågon annan ståndpunkt än . Utskottet avstyrker därför motion 1092yrkande 6. KrU 1982/83:21 20 I anslutning härtill vill utskottet såvitt gällersamordning inom fillägga följande. Riksradion ochlokalradion har utarbetat riktlinjer för ett samarbete som bl. a. omfattargemensamt programutnyttjande, samordning av resurserna för program påminoritetsspråk och visst samutnyttjande av tekniska resurser. direkfiv framhålls att bör varaoförhindrat att aktuaHsera och genomföra organisatoriska förändringar inomkoncernen. SkuHe förändringarna komma att kräva avtalsändringar förutsättsföretaget komma in till regeringen med förslag härom. Andelenegenproduktion och andra svenska program måste höjas, hävdas i motion 1092(vpk). Motionärerna förordar ätt uttalar att börinrikta sin långtidsplanering på att egenprodukfionen skall höjas till minst60% av utbudet. F.n. beräknas andelen svenska program i televisionen tiH . Resten utgörs avinköpta originalprogram. I proposition 1977/78:91 om radions och televisionensfortsatta framtid uttalades i denna fråga bl. a. att en kraftig ökning av denegna produktionen skulle kräva avsevärt större produktionsresurser. Av detskälet förordades inte en kraftigare ökning av andelen svenska program utaninsatserna borde i stället sättas in på kvalitetshöjningar med utgångspunkt iatt i stort sett nuvarande produktionssammansättning skulle bibehållas. Somframgår av vad utskottet anfört ovan berörs verksamhet imassmedieutredningens direktiv. Beträffande finansieringen av Radiouttalas bl. a. att denna fråga har starkt samband med vilka ambitioner somskall prägla verksamheten . Medhänsyn till bl. a. vad här anförts anser utskottet att inte bör göranågon framställning tUl regeringen med anledning av ifrågavarande yrkande imotion 1092 (yrkande 7). Inämnda motion yrkas vidare att skall uttala att en sekundäranvändningpå video av nuvarande och kommande program är önskvärd. Denbör inriktas bl. a. på användning i kultur och föreningslivet och inte i förstahand räknas som en inkomstkälla. En förutsättning härför är att deupphovsrättsliga frågorna löses genom avtal. Yrkandenav i huvudsak samma innebörd har behandlats flera gångerav , bl. a. av kulturutskottet och lagutskottet (KrU 1980/81:2 y, KrU1981/82:18, LU 1980/81:14, LU 1981/ 82:33). Vid behandHngen våren 1982redovisade utskottet bl. a. att förhandlingar om de upphovsrättsliga problemsom är förknippade med distribution i videogramform av TV-bolagets program ägtrum och att en uppgörelse hade träffats beträffande utomstående medverkande iprogrammen. Vad gäller TV-bolagets egna anställda påpekades att förhandlingar isaken behandlades i en av regeringen tiHsatt . I detta sammanhangunderströk utskottet angelägenheten av att den kvarstående delen av detproblem som motionärerna tagit upp får en lösning. KrU 1982/83:21 21 ovannämnda förhandlingarna pågår fortfarande under ledning av en förlikningskommission.I massmediekommitténs direktiv uttalar utbildningsministern att hon räknar medatt när problemen i detta hänseende - genom en förhandlingslösning eller påannat sätt - är undanröjda, de organisatoriska frågorna kring en sådandistribufion skall kunna lösas av själv. Utskottetkonstaterar att om det skapas möjlighet att på videogram ta del av TV-programfrån skulle detta innebära ett värdefullt tillskott rill detnuvarande utbudet på videomarknaden. Utskottet vill därför ånyo understryka aUdet är angeläget att de upphovsrättsliga frågorna i samband med distributionav TV-program i videogramform får en lösning. Någon särskildframställning i denna fråga från tiU regeringen anser utskottet intef. n. behövlig. Utskottet avstyrker därför motion 1092 yrkande 8. Ifråga om utbyggnaden av regional-TV förordar föredragande statsrådet attÖrebro-Karistad i enlighet med förslag från bHr nästaregional-TV-område. Detta innebär som utskottet redovisat i det föregående (s.4) en tidigareläggning av utbyggnaden i förhållande fill den hittillsvarande planeringen.Som sändningsort har föreslagit med en redaktion iKaristad för bevakning av . Imofion 1333 (c, m, fp) uttrycker motionärei-na sin tillfredsställelse medregeringsförslaget. När det gäller val av sändningsort önskar de att riksdagenskall göra ett uttalande av innebörd att är den lämpligaste orten. Somskäl härför anförs bl. a. att det är svårt för regional-TV att bevaka ett tillytan så stort område som och då i synnerhet om sändningsorten förläggsutanför länet. Vadavser förslaget om att skall komma till som nästaregional-TV-område konstaterar utskottet att det råder allmän enighet härom.Utskottet ansluter sig alltså föredragande statsrådets uppfattning i dennafråga. Närdet gäller val av sändningsort anser utskottet att detta är en fråga som börlösas av . Det finns därför inte anledning för att göraen sådan framställning till regeringen som föreslås i motion 1333. Imotion 1336 (m, c) yrkas att som sin mening skaU ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om som ett självständigtlokalradioområde. Enligt mofionärerna är det uppenbart att de målsättningar förlokalradions verksamhet som lagt fast inte kan genomföras på etttillfredsställande sätt i ett lokalradioområde av den storiek och omfattningsom Radio har. I motionen anges en rad skäl till att Radio Sjuhäradbör få bli en självständig lokalradiostation och att förslag härom börföreläggas . KrU 1982/83:21 22 Förslag om att med omkringliggande kommunerskall brytas ut ur lokalradioområde för att utgöra ett egetlokalradioområde har vid flera tiUfällen på förslag av utskottet (KrU 1975:6,KrU 1976/77:7, KrU 1977/78:1, KrU 1979/80:13) avslagits av . Vidriksmötet /80 lämnade utskottet en utföriig redogörelse för tidigareriksdagsbehandling av frågan samt för lokalradions utvecklingsplan och för denlångtidsplan som utarbetats för Radio /. Enligt denna planskall Radio fram till planeringsperiodens slut utvecklasintegrerad med Radio för att därefter separeras från Radio Göteborgoch bilda ett eget lokalradioområde. Utskottet underströk att de problem sompåtalats beträffande lokalradiosituationen i utan tvekan ärkomplicerade och också inbegriper tekniska frågor som har att göra med t. ex.avvägning av olika sändares räckvidd. Därtill kommer att en helhetssyn börläggas på lokalradions utveckling i samt län.Det ankommer på lokalradions ledning, anförde utskottet, att göra deresursavvägningar och prioriteringar som behövs för en totalplanering avlokalradions utveckling varvid även Radio förslag tillresursförstärkningar och organisatoriska förändringar vägs in. aktuella planeringen för lokalradions utbyggnad ingår att Radio Sjuhäradskall bli en självständig lokalradiostation . mening är det angeläget att denna målsättning kan uppnås. Medhänsyn till vad utskottet tidigare anfört anser utskottet att intebör göra något uttalande med anledning av motion 1336. Problemmed otillfredsställande mottagningsförhållanden tas upp i motion 752 (m).Mofionären påtalar att delar av f. n. inte har möjligheteratt få tillfredsställande mottagningsförhållanden för radio och TV. Hanredovisar att planerar att uppföra en mindre sändaranläggning ikommunen men anser att denna inte kommer att vara tillräcklig utan att man börsatsa på en större anläggning. Kostnaden härför beräknas till mellan 300000 kr.och . 1 motionen yrkas att medel skall anvisas ur rundradiorörelsensfond för uppförande av en sändaranläggning i . Medanledning av motionen vill utskottet erinra om att det fortfarande finns delarav landet där mottagningsförhållandena är otillfredsställande. Det är enligt utskottetsuppfattning angeläget att i sin planering prioriterar sådanaåtgärder som kan komma i fråga för att komma till rätta med dessa problem.Beträffande mottagningsförhållandena i Simrishamnsområdet har utskottetinhämtat att beslutat vidta vissa åtgärder. a. skallsändarantennerna i förbättras och en ny sändare förSimrishamns tätort tas i bruk varjämte ytterligare en sändare planeras förområdet. Någon särskild hänvändelse från till regeringen enligtmotion 752 är därför enligt utskottets bedömning inte behövlig. KrU1982/83:21 23 Propositionens medelsberäkninginnebär som redovisats i det föregående - att ett belopp av 1 607,6 milj.kr. bör ställas till förfogande för den avgiftsfinansierade verksamheten inomSveriges . I propositionen redovisas att de samlade kostnadernaför rundradiofonden för Radio-koncernens, ochbyggnadsstyrelsens verksamhet beräknas /84 uppgå fill 2,3miljarder kronor medan inkomsterna från mottagaravgifterna beräknas inbringa2,. För att ett underskott i fonden inte skall uppståföreslås att den allmänna mottagaravglften skall höjas med . fr. o. m. den1 . Tillägget för färg-TV-apparat bör dock vara oförändrat. Höjningenmotiveras främst av automatiska kostnadsökningar. Det beräknas att behållningeni fonden vid budgetårets slut med den föreslagna höjningen kommer att uppgåtill 110 milj. kr. I motion 1855 (m) yrkas avslag på förslaget om en höjningav mottagaravglften. Motionärerna anser att det i kärvare ekonomiska tiderfinns risk för att en sådan höjning snarare än reklam-TV - kan komma attdrabba dagspressen. En försöksverksamhet med reklam i svensk televisionskulle, sägs det, lätt kunna ge intäkter motsvarande den föreslagna höjningenav mottagaravglften som massmediekommittén skulle tillföraserfarenheter som skulle kunna utgöra ett värdefullt led i en mer fullständigutredning om reklamfinansierad TV. Motionärerna förordar vidare att derationaliseringskrav som har ålagts bör höjas och motsvara enårlig anslagsminskning i stäHet för . Med den förändringen godtasenligt motion 1855 propositionens förslag till medelsberäkning för denavgiftsfinansierade verksamheten inom . Förslag om försöksverksamhet med reklam i radio förs frami motion 240 (m). För att bereda väg för en framtida reklamfinansiering av iförsta hand lokalradioverksamheten bör vi skaffa oss erfarenheter avdenna finansieringsform, säger motionären. En försöksverksamhet kunde, anserhan, inledas vid ett begränsat antal lokalradiostationer, bl.a. Radio Örebro.Motionären hemställer att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående försöksverksamhet medreklamfinansierad lokalradio inom bl. finansiering tas upp även i motionerna1092 (vpk) och 1340 (vpk). I den först nämnda motionen föreslås att riksdagenbeslutar att medge ett extra anslag om 40 milj. kr, urrundradiofonden i syfte att kompensera effekterna av devalveringen ochmomshöjningen. I motion 1340 föreslås med hänvisning till vad somanförts i motion 1092 - att medger möjlighetatt utnyttja ytterligare medel ur rundradiofonden för att bolagens mål ienlighet med av fattade beslut bättre skall kunna uppfyllas. Rättelse: S. 24, rad 31 och 32Står: att kompensation kommer Rättat till: bl. a. att kompensation inte kommer KrU 1982/83:21 24 Med anledning av förslaget i motion 1855 om att detnuvarande rationaliseringskravet skall höjas från till vill utskotteterinra om de i det föregående redovisade principerna för medelstilldelningenför . Dessa innebär bl. a. att kan komma attkompenseras för prisökningar till följd av devalveringen av densvenska kronan då kompensation för kostnadsökningar andra änlöneökningar - beräknas enligt basbeloppsindex. Detta innebär att ävenkostnadsökningen till följd av devalveringen skulle komma att kompenseras.Generellt för statsbudgeten gäller för /84 att dessa ökningar ejskall kompenseras. Detta bör enligt propositionen även gälla för SverigesRadio. I propositionen begärs ett bemyndigande för regeringen att fastställadet belopp som skall frånräknas i samband med beslut om medelstilldelning förSveriges Radio för /84. Medhänsyn till de stora utgifter i utländsk valuta som Radiokoncernenhar innebär den uteblivna kompensationen att rationaliseringskravet irealiteten blir avsevärt högre än det i propositionen angivna två-procentigakravet. Utskottet avstyrker därför yrkande 4 i motion 1855. Vadbeträffar regeringsförslaget om en höjning av den allmänna mottagaravglftentillstyrker utskottet detta och avstyrker alltså yrkande 3 i motion 1855. Ifråga om önskemålet i motion 240 om en försöksverksamhet med reklam i radio ochTV får utskottet hänvisa till att - som utskottet redovisat i det föregående(s. 12) - en utgångspunkt för massmedieutredningens arbete är att kommersiellreklam inte skall förekomma vare sig i radio och TV eller i motsvarande programsom förmedlas via nya distributionsformer. Utskottet avstyrker motion 240. Vadbeträffar kraven i motionerna 1092 och 1340 att genom ett extraanslag om 40 milj. kr. skall kompenseras för kostnadsökningar på grund avdevalveringen och momshöjningen vill utskottet erinra om vad ovan anförts omprinciperna för beräkningen av den kompensation för prisökningar som utgår tillSveriges Radio. De innebär bl. a. att kompensation inte kommer att utgå förden del av kostnadsökningen som följer av momshöjningen. Vad avser kompensationför ökade kostnader till följd av devalveringen finner utskottet inte skäl attförorda att skall särbehandlas. Utskottet avstyrker alltsåmotion 1092 yrkande 5 och motion 1340 yrkande 2. Av utskottets ställningstagande i det föregåendeföljer att det i propositionen redovisade förslaget till medelsberäkningar förden avgiftsfinansierade verksamheten inom liksom detbegärda bemyndigandet tillstyrks. Fråganhur radio- och TV-verksamheten skall finansieras tas upp i motion1092 (vpk). Motionärerna anser att finansieringsformerna bör ses över. Syftetskulle vara att förstärka programverksamheten och hålla den fri frånkommersiell spekulation. Vidare bör man under- KrU1982/83:21 25 söka möjligheten att i ökad utsträckning via skatterfinansiera sådana kostnader som inte direkt är knutna till programverksamheten,t. ex. lokalkostnader samt radionämndens verksamhet. I massmediekommitténs direktiv berörs frågan omfinansieringen på lång sikt av verksamhet. Det påpekas attfinansieringsfrågorna har starkt samband med vilka ambitioner som skall präglaSveriges Radios verksamhet . Det kan därför vara motiverat, sägsdet, att diskutera finansieringsalternativen med frågan om SverigesRadios uppgifter under en ny avtalsperiod. Med hänsyn till vad här anförtsavstyrker utskottet yrkandena 3 och 4 i motion 1092. Utskottet har i det föregående (s. 5-6) redovisat deförslag i övrigt som i propositionen lagts fram under rubrikenAvgiftsfinansierad radio-och TV-verksamhet. Utskottet tillstyrker dessaförslag. De önskemål i fråga omprogramutbudet som förs fram i flera motioner syftar bl. a. till att förbättrade hörselskadades möjligheter att få utbyte av TV-programmen och till attförbättra bevakningen av frågor som rör handikappade. Vidare förespråkas enutbyggnad av sändningar på minoritetsspråk bl. a. polska. Med anledning av dessa förslag vill utskottet erinra omatt riksdagsbeslut om radion och televisionen byggde på grundprincipenatt radio- och TV-verksamheten i i fortsättningen liksom dittillsskulle vara anförtrodd åt ett företag i allmänhetens tjänst som inom ramen förallmänna riktlinjer arbetade fritt och självständigt. Detta system med en frioch i publicistiskt avseende oberoende radio och television innebär att detankommer på programföretagen ensamma att utforma programverksamheten inom degränser som följer av radiolagen och avtalen med staten. En följd härav är attregering och riksdag inte bör kunna anlägga synpunkter på t. ex. enskildheter iprogramutbudet. 1 motion 1320 (m) yrkas att hos regeringen begären prioriterande kartläggning av textningsönskemål beträffande olikaprogramalster i televisionen. bör enligt motion 1323 (s) i enframställning till regeringen uttala önskvärdheten av kontinuerlig sändning avnyheter i TV på teckenspråk. Vid behandlingen av yrkanden med samma syftepåpekade utskottet (KrU 1981/82: 18) att det i avtalen med de fyraprogramföretagen finns uttryckligen föreskrivet att särskild hänsyn skall tastill olika grupper av handikappade. Utskottet erinrade vidare om sinaställningstaganden bl. a. i samband med behandlingen av proposition 1977/78:91om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. Utskottet anslöt sig dåuttryckligen till propositionens uttalanden om textsättning av TV-program ochframhöll vikten av att man på olika sätt försöker förbättra lyssnar- ochtittarsituationen för olika handikappgrupper. KrU 1982/83:21 26 De textade programmen för hörselhandikappade harökats och försök har gjorts med teckentolkning. Vidare noterar utskottet attförsöksverksamheten med text-TV har övergått i permanent organisation.Text-TV-redaktionen sänder ca 110 sidor information, varav ca hälften förnyasdagligen. /82 har svenska program textats , ochi genomsnitt direktsända program kommenterats . behandlade ett motionsyrkande av samma innebörd som det imotion 1320 erinrade utskottet om de pågående försöken med text-TV ochavstyrkte förslaget med bl. a. följande motivering. En successivt utvidgad verksamhet på detta områdekommer att innebära allt bättre möjligheter för de hörselskadade att via TV fådel av viktig information. Utskottet vill också påminna om den skyldighet att iskälig omfattning tillgodose skiftande behov och intressen som Televisionhar enligt gällande avtal. Bestämmelserna härom bör rimligen tillämpas äveninom ramen för den programverksamhet som på något sätt är särskilt anpassad förde hörselskadade. bör för sina bedömningar av deprogramfrågor som det nu är fråga om lämpligen kunna inhämta synpunkter från dehandikappades egna organisationer. Utskottet som även i detta sammanhang fårerinra om programföretagens självständiga ställning i fräga omprogramverksamheten anser att motionens egentliga syfte - nämligen att deolika programönskemål som kan finnas bland de hörselhandikappade skall kommafram och vägas mot varandra - kan bli tillgodosett utan den framställning tillregeringen som yrkas i motionen. Utskottet vill framhålla att det har sammauppfattning i fråga om verksamheten med textade program och program påteckenspråk som . Med hänvisning till radioföretagens självständighetbeträffande programverksamheten avstyrker utskottet mofionerna 1320 och 1323. Imotion 748 (c) yrkas att skall hemställa att regeringen tar uppförhandlingar med i syfte att få till stånd en bättre bevakningav frågor av intresse för handikappade, exempelvis genom inrättande avsärskilda handikappredaktioner. Utskottethar som framgår av det föregående vid upprepade tillfällen framhållit vikten avatt man på olika sätt söker förbättra lyssnar- och tittarsituationen för olikahandikappgrupper. Enligt vad utskottet inhämtat söker man inom de olika radio-och TV-bolagen tillgodose olika handikappgruppers intressen. Med hänvisningäven här till programföretagens självständighet avstyrker utskottet motion 748. Förslageni motion 1328 (m) syftar till att sändningar på minoritetsspråk bl.a. polskaskall byggas ut. Motionärerna anser att bör uttala sig för en översynav sändningarna på minoritetsspråken, i syfte att bättre tillgodose storanyanlända flyktinggrupper. skall också uttala sig för att radio- ochTV-bolagen inför sändningar på polska. Utskottethar (KrU 1977/78:24, KrU 1980/81:22, KrU 1981/ 82:18) betonat atten förstärkning av insatserna i frågor om program för KrU 1982/83:21 27 invandrareoch andra minoritetsgrupper i samhället är angelägen. Utskottet vill ävenerinra om sina uttalanden om att det är viktigt att man inomradioföretagen ägnar särskild uppmärksamhet åt den situation vari invandrareoch andra minoritetsgrupper befinner sig när det gäller att lyssna på radio ochse på TV. I detta sammanhang noterar utskottet att redovisar atten påtaglig satsning har gjorts på minoritetsspråken. Riksradion har underperioden /79-1982/83 i det närmaste fördubblat sändningstiden förminoritetsspråken, nämligen från 15 . Spanska har tillkommitsom nytt språk. Televisionen har startat ett egenproducerat finskt magasin.Frågan om att starta sändningar på polska bereds inom koncernen. Medhänvisning därtill och fill programföretagens självständighet i fråga omprogramverksamheten avstyrks motion 1328. Imotion 751 (c) anförs att regeringen bör ge i uppdrag att isamverkan med utforma informationsprogram om kost, motionoch sunda levnadsvanor. Avsikten är att dessa program skall sändas i TV. Programav det slag som motionären önskar skall sändas i TV återfinns i programutbudet.Med hänvisning till vad utskottet anfört-om programföretagens självständigaställning avstyrker utskottet motionen. Imofion 1340 (vpk) hemställs att lokalradion bör främja lokal berättartradition.Utskottet delar motionärernas uppfattning om värdet av denna tradition på ettlevande sätt åskådliggjort genom utformningen av motionen. Enligt avtaletmellan staten och lokalradion skall programverksamheten ha en lokal inriktningoch i skälig omfattning tillgodose skiftande behov och intressen hosbefolkningen i resp. lokalradioområde. Lokalradion skall vidare ta till varaoch utveckla ljudradions särskilda förutsättningar att ge upplevelser ochstimulera fantasin och att därigenom ge möjligheter till inlevelse, engagemangoch förströelse. Medhänsyn härtiU och till programföretagens självständighet anser utskottet inteatt bör göra en framställning till regeringen enligt yrkande 1 imotion 1340. SverigesRadio bör enligt motion 1852 (c) i besparingssyfte överväga att införa enTV-fri kväll . Motionären menar att de medel som då sparas bör kunnaanvändas för att utforma övriga program på ett bättre sätt. Hon yrkar attriksdagen skall göra ett uttalande i enlighet med motionen om en TV-fri kväUvarje vecka. a. till gällande regler för verksamhet avstyrkerutskottet motionen. Imotion 575 (fp) hemställs att regeringen tar inifiativ för att få radio- ochTV-bolagen i att samarbeta för att uppnå gemensamma etiska koder förprogramverksamheten i vad gäller återgivande av våld, såväl faktiskt somfiktivt, och att dessa koder utformas så att de kan gälla så mänga länder iEuropa som möjligt. KrU 1982/83:21 28