bet · G601AU24 · 1982-12-31 00:00:00 — om utveckling iNorrbotten (prop. 1982/83:120) I betänkandet behandlas proposition 1982/83:120bilaga 4 () och bilaga 6 (industridepartementet)avsnitt C Regional utveckling samt 13 mofioner varav fem väckta . 1 betänkandet behandlar utskottet behovet avarbetsmarknadspolitiska och regionalpolifiska åtgärder i . Tillgrund för betänkandet ligger proposition 1982/83:120 samt bilaga 4 och del avbilaga 6 till propositionen samt 13 motioner. Till betänkandet har fogats 43reservationer och tre särskilda yttranden. Utskottetgodkänner de riktlinjer för utvecklingen i som läggs fram ipropositionen och som grundar sig på den utvecklingsplan för somsocialdemokraterna antog , De andra partiernas företrädare iutskottet avstyrker propositionens förslag och reserverar sig till förmån förde riktlinjer för utvecklingen i Nortbotten som de har lagt fram i sina resp.motioner. Ensärskild arbetsförmedlingsorganisation vid jämte vissa andra åtgärder föratt förstärka arbetsmarknadspolitiken i tillstyrks av utskottet, bl.a, föreslås mera generösa regler för flyttningsbidrag och inlösen av egnahemsamt särskilda insatser för övertaliga vid . och folkpartietsföreträdare reserverar sig mot den särskilda förmedlingsorganisationen vidLKAB. motsätter sig också ändrade regler för flyttningsbidrag ochinlösen av egnahem. Totalttillstyrker utskottet för insatser på det arbetsmarknadspolitiska området drygt342 milj. kr. Moderatema vill i en reservation sänka detta belopp med 313 milj.kr, och förordar i stället att huvuddelen av kostnaderna i övrigt täcks genomomprioriteringar av tidigare anvisade medel (AU 1982/83:21). föreslår ireservationer att det av utskottet förordade beloppet reduceras med 70 milj.kr, samt att det senare beloppet används till förlängd gruvdrift i , Pådet regionalpolitiska området tillstyrker utskottet regeringens principförslagom att förstärka företagens konkurrenskraft i genom nedsättningav socialavgiftema inom industri, gruvbrytning,uppdragsverksamhet m, m. Dessutom tillstyrks en ytterligare avgiftsnedsättningvid sysselsättningsökning. Kostnaderna för 1 1982/83. AU 1982/83:24 reformen beräknas till 300milj, kr. Den definitiva utformningen av avgiftsnedsättningen beräknas skeefter förslag av regeringen . Vpkmotsätter sig i en reservation att sänkning av socialavgifterna används somregionalpolitiskt medel. De borgerliga partierna förordar i en gemensamreservation att all icke-offentlig verksamhet skall omfattas av nedsättningen.Utöver moderata samlingspartiets tidigare förslag om sänkta avgifter istödområdena A och B föreslår att en ytterligare, regionaltdifferenfierad, nedsättning skall övervägas i den fortsatta beredningen avfrågan. vill begränsa sänkningen till inlandskommunerna ochcenterpartiet till stödområdena A och B. Regeringensförslag att verksamheter inom industrin m.m. i skall helt befriasfrån socialavgifter för nytillkommande sysselsättning tillstyrks av utskottet.Moderata samlingspartiet och vpk motsätter sig en sådan reduktion. Folkpartietförordar att avgiftsbefrielsen i skall gälla alla icke-offentligaverksamheter både nu befintliga och nytillkommande. föreslåratt avgiftsbefrielsen skall gälla hela kommun utom centralorten samt iviss omfattning småföretag i stödområdena A och B. Utskottettillstyrker vidare att 200 milj. kr. anvisas för särskilda regionalpolitiskaåtgärder i länet. Medlen är avsedda för stöd till bl. a. utvecklingsfonden,, glesbygdsinsatser och utbyggnad av administrativtjänsteproduktion i malmfälten. Iskilda reservationer föreslås att detta anslag förs upp med andra belopp.Moderaterna föreslår 52 milj, kr,, 215 milj, kr., 225milj. kr, och vpk 260 milj. kr. I propositionen föreslår regeringen efterföredragning av statsminister delsatt ges tillfälle att ta del av vad regeringen anfört omsysselsättningssituationen i , delsatt godkänner de allmänna riktlinjer för utveckling i somförordats i propositionen. Propositionensbilaga 4 () I bilagan föreslår regeringen efter föredragning avstatsrådet att i. godkänner de riktlinjersom förordats i propositionen om en särskild 19 14 arbetsförmedlings- ocharbetsmarknadsinstitutsverksamhet under länsarbetsnämnden i , 2, godkännervad i propositionen förordats i fråga om försöksverksam- 21 15 het med flyttningsbidrag och inlösen av egnahem m. m., 3. tillArbetsmarknadsservice för /84 under tionde hu- 24 19 AU 1982/83:24 yttr,s. hemst, p. vudfiteln anvisar ett iförhållande till proposifion 1982/83:100 bilaga 12 punkt B 1 med ,förhöjt förslagsanslag av , 4, till Arbetsmarknadsutbildningför /84 under tionde huvudtiteln anvisar ett i förhållande tillproposition 1982/83:100 bilaga 12 punkt B2 med . förhöjtreservationsanslag av ,, 5, godkänner den i propiositionenförordade utvidgningen av möjligheterna att anordna beredskapsarbeten iNorrbottens län, 6, medger att projekteringsbidragfår beviljas i enligt de i propositionen förordaderiktlinjerna, 7, till Medel för särskildainsatser för övertalighet inom () för budgetåret1983/84 under tionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 309000000kr., 8, till Yrkesinriktadrehabilitering för /84 under tionde huvudtiteln anvisar ett iförhållande till proposition 1982/83:100 bilaga 12 punkt C5 med 1300000 kr.förhöjt reservationsanslag av . Propositionensbilaga 6 (industridepartementet) 1 propositionen föreslår regeringen efterföredragning av statsrådet under avsnittet C Regional utveckUng delsatt godkänner vad i propositionen anförts om nedsättning avsocialavgifter för verksamheter i , delsatt till Särskilda regionalpolitiska insatser i /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservafionsanslag av200000000 kr. 23 17 31 22 1982/83:345av LarsWernerm.fi. (vpk) 16 II I motionen yrkas attriksdagen uttalar sig för en strategi för utveckling av malmfälten i enlighet medmotionen och hemställer hos regeringen om åtgärder och förslaghärom. 1982/83:816av m. fl, (c) 33 33 1 motionen yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande ett höjt anslag för regionalautvecklingsinsatser i och , En del av yrkandetbehandlas i utskottets betänkande AU 1982/83:23, 1982/83:1531av Per () 13 5,8 Imotionen yrkas att beslutar hos regeringen anhålla att motionenöverlämnas till den regionalpolitiska utredningen för beaktande. AU 1982/83:24 yttr.s, hemst. 1982183:1665 av SörenHäggroth m.fl. (s) Imotionen yrkas att hos regeringen hemställer om att regeringen låterutreda förutsättningarna för en fri och gemensam arbetsmarknad på . Motiveringen till yrkandetåterfinns i motion 1982/83:1662. 1982/83:2147av () och () I motionen yrkas 2, att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda insatser iNorrbotten. Yrkande I behandlas i utskottets betänkande AU 1982/83:23. Motionerväckta med anledning av proposition 1982183:120 1. att som sinmening ger regeringen till känna vad som i 29 28 motionen anförtsbeträffande risken för konkurrenssnedvridning i samband med vissaregionalpolitiska åtgärder. Yrkande 2 behandlas avnäringsutskottet. 1982183:2261av m.fl. (c) I motionen yrkas 1. att ansluter tillrikfiinjerna för regionalpohtikens inriktning 13,14 6,8 i enlighetmed vad som anförs i motionen, 2. att som sin meninguttalar att gällande planeringstal för 14 7 befolkningen iNorrbottens län 1990 skall ligga fast, 3. att ansluter sig tillvad som anförts i motionen beträffande 15 10 vikten av endifferentierad näringsstruktur i , 4. att beträffandesocialavgifter för verksamheter i Norrbot- 27, 29 24, 25, tens länbeslutar dels att avslå proposifion 1982/83:120, dels beslutar att en 27generell nedsättning av socialavgifterna skall gälla i stödområde A och B inom Norrbottenslän enhgt de riktlinjer som anges i motionen, dels beslutar att såvälbefintliga som nytillkommande privata, kooperativa och statliga företag inomKiruna kommun med undantag för centralorten helt befrias från att erläggasociala avgifter, dels beslutar att såväl befintliga som nytillkommandeprivata, kooperativa och statliga företag inom stödområde A och B i Norrbottenslän befrias från att erlägga socialavgifter för en lönesumma om . ienlighet med vad som anförts i motionen, 5. att beslutar anvisa70 milj. kr, för förlängning av driften vid 17 12Svappavaaragruvan , 6. att beslutar att tillutvecklingsfonden i 31 30 AU 1982/83:24 yttr, s. hemst. anvisa10 milj. kr. utöver vad som föreslås i proposition 1982/83:120 för utbyggnad aven decentraliserad konsultorganisation, 8. attriksdagen ansluter till vad som i motionen anförts beträffande 31 30 användningen av det regionalpolitiska stödet för främjande av jordbruk, skogsbruk, turism,service, handel m. m., 14. att avslårregeringens begäran att till Arbetsmarknadsser- 24 6,15 vice för /84 anvisa ytterligare 28,9 milj. 15. att med avslag påregeringens förslag i proposition 1982/ 20, 24 14, 22 83:120 ommedel för särskilda insatser för övertalighet inom () till beredskapsarbeten och särskilda projekt för övertalig personal vidLKAB anvisar 262 milj. kr. i enlighet med vad som anförts i motionen, Yrkandena7, 9, 12, 13 och 17 behandlas av näringsutskottet, yrkandena 10 och 11 avjordbruksutskottet samt yrkande 16 av utbildningsutskottet. 1982183:2267av Per () I motionen yrkas 1. attriksdagen beslutar om differentierad sänkning av socialavgifterna i 28 25 i enlighet med motionens förslag, 4. att beslutaratt till den arbetande regionalpolifiska kommit- 30 29 tén överlämna i motionennämnda förslag rörande transport- och marknadsföringsstöd samt lägre elskatt. Yrkande2 behandlas av jordbmksutskottet och yrkande 3 av näringsutskottet. 1982183:2268av () och () I motionen yrkas 2. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad 32 30 som i motionen anförts angående ADB-utnyttjande. Yrkande 1 behandlas avtrafikutskottet. 1982183:2269av () och () 32 32 1motionen yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anförs i motionen om användande av regionalpolitiskt stöd förombyggnad av outnyttjade bostadslägenheter till kontorslokaler m.m, 1982183:2271av m. fl. (vpk) 1 motionen yrkas 3. att beslutar avslå dei proposifionen föreslagna sänkning- 26 23, 26 araa avsocialförsäkringsavgiften, 4. att bifaller övriga iproposifionen framlagda förslag, 16 11,34 9. attriksdagen beslutar bevilja 50 milj. kr. till extra stöd åt regionalt 32 30 förankrad enskild eller kooperativ småföretagsamhet i , AU 1982/83:24 10. attriksdagen beslutar bevilja ett förstaårsanslag på 10 milj. kr. för idé- och förslagsverksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen, 11, attriksdagen hos regeringen begär förslag om en omformning av vissa arbeten i den arbetsmarknadspolifiska sektorn till anställningar av fast karaktär. Yrkandena 1-2 och 5-8behandlas av näringsutskottet. 1982183:2272 av m.fl, (fp) 1motionen yrkas godkänner de allmänna riktlinjer för utvecklingen i som anförs i motionen, 6.att godkänner vad som i motionen anförts om nedsättning avsocialavgifter för icke-offentlig verksamhet i inlandskommunerna i Norrbottenslän, 8. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts i fråga om medel förkommunala oljereduktionsplaner, 9. att anvisar ramanslagpå 25 milj, kr. för glesbygdsinsatser m, m, till i Norrbottenslän för /84, attriksdagen beslutar att nedsättning till noll av socialavgifter (inkl. allmänna löneavgiften) skall ske i för all icke-offentlig verk samhet, 17, att godkänner deorganisatoriska riktlinjer som förordas i motionen i fråga om en särskildarbetsförmedlings- och arbetsmarknadsinstitutverksamhet, 18, att avslår förslagetatt projekteringsbidrag får beviljas i enligt de ipropositionen förordade riktlinjerna. Yrkandena2 och 13 behandlas av trafikutskottet, 35 och 12 av civilutskottet, 7 och 14av näringsutskottet, 10 av finansutskottet, 15 av skatteutskottet, 16 avjordbruksutskottet samt 19 av utbildningsutskottet. 1982183:2273av m. fl, (m) I mofionen yrkas 1. attriksdagen godkänner de allmänna rikfiinjer för utveckling i Norr botten som i motionen förordats, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nedsättning avsocialavgifter, 3. att till Särskildaregionalpolitiska insatser i för /84 undertolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 4. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvärdering avverksamheten vid den statliga servicecentralen i (), 11,15 3,5, 10 AU 1982/83:24 yttr,s, hemst, p. 5, att avslårregeringens förslag att till Arbetsmarknadsutbildning för /84under fionde huvudtiteln anvisa ett i förhållande fill prop. 1982/83:100 bil.12 punkt B 2 med , förhöjt reservationsanslag, 6, att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att minskaungdomsarbetslösheten, 7, att avslårregeringens förslag att till Medel för särskilda insatser för övertalighet inomLuossavaara-Kiirunavaara AB () för /84 under tiondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 8, att godkänner vad somi motionen anförts om omställningsbidrag för personal vid , 9, att avslårregeringens förslag att till Yrkesinriktad rehabilitering för budgetåret1983/84 under tionde huvudtiteln anvisa ett i förhållande fill prop.1982/83:100 bil. 12 punkt C5 med . I proposifionen redogör statsministern ochindustriministern inledningsvis för sysselsättningssituationen i Norrbottenslän (s. 23 resp. s. 45). Av redogörelserna framgår att regionalautvecklingsproblem inte är en ny företeelse i , Under 1950- och1960-talen berodde dessa problem främst på stmkturförändringar inom jord- ochskogsbruk. Sysselsättningen minskade som arbetskraftsutbudet ökadefrån en i genomsnitt ungdomlig befolkning. Nettoutflyttningen under 1960-taletuppgick fill ca 30000 personer. Underförsta delen av blev utvecklingen bättre. Befolkningen i länet ökadeoch fram t. o. m. hade inflyttningsöverskott.Antalet sysselsatta ökade med . Allanäringsgrenar utom jord- och skogsbruk växte till, kraftigast offenfiigatjänster som ökade sin sysselsättning med . Sysselsättningen inomindustrin ökade . 1slutet stagnerade befolkningsutvecklingen i . Desenaste åren har befolkningen i länet minskat. En orsak till den svagareutvecklingen är de strukturproblem som drabbat jäm-, stål-, gruv- ochskogsindustrin. Dessa branscher svarar i för av industrisysselsättningen. Trots sysselsättningsproblemen inom industrin AU 1982/83:24 k U, W, Y ökadeden totala sysselsättningen i Norrbotten.Sysselsättningsgraden fortsatte att öka men var ändå betydligt lägre äni riket. Ävenom länet som helhet haft en ganska gynnsam utveckling har vissa delarav genomgående haft svåra sysselsättningsproblem. Det gällerframför allt kommunerna i och dalgångar. Problemen vidLuossavaara-Kiirunavaara AB:s () gruvor i malmfälten har ytterligareförvärrat det redan tidigare besvärliga arbetsmarknadsläget i den norra delenav länet. Krisen förstärks nu i framför allt kommun men även i andrakommuner eftersom många människor arbetspendlar till malmfälten. Arbetsmarknadssituationeni innebar att 6,av befolkningen i åldrama iNorrbotten var arbetslös. Ytterligare 7,omfattades av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. AU 1982/83:24 9 13,5%utanför den reguljära arbetsmarknaden. Motsvarande andel för riket som helhetvar 6,, Länet med det efter högsta värdet var ,följt av och . Detkan också konstateras att sysselsättningsgraden, dvs. andelen förvärvsarbetandeav befolkningen i åldrarna , är den lägsta i riket. uppgickdenna andel av arbetskraften totalt sett till , Motsvarande värde för riketvar 75,, Sysselsättningsgraden är lägre i än i riket för både mänoch kvinnor. Värdena för är 77,resp. 81,för männen och 62,5%resp. Denrelativa arbetslösheten i olika kommuner redovisas ifiguren på s, 8. Som jämförelse visas värden även för ett antal län med denefter högsta arbetslösheten. Som framgår hade ländubbelt så hög arbetslöshet som riket i genomsnitt, och kommun hadedubbelt så höga värden som . Ser man till det aktuellasysselsättningsläget i malmfälten kan noteras att nu har en betydligtstörre arbetslöshet än . Det kan också konstateras att de förändringarsom nu förestår inom främst drabbar kommun. Skälentill det besvärliga sysselsättningsläget är enligt propositionen flera. Enviktig orsak är industrins förhållandevis begränsade omfattning. En annan äratt den industri som finns har en svag utveckling och har drabbats avstrukturproblem. av länets industrisysselsättning återfinns somtidigare nämnts inom basindustribranscher som gruv-, stål-och skogsindustri.Den tidigare omfattande sysselsättningen inom byggnads- och anläggningssektomminskar kraftigt bl, a. fill följd av den minskade vattenkraftsutbyggnaden ilänet. Likaså fortsätter - om än i långsammare takt sysselsättningsminskningen inom jord- och skogsbruket. Med den lägreutbyggnadstakt som råder inom den offentliga sektom innebär detta sammantagetatt antalet arbetstillfällen nu sjunker i länet. ökar antaletpersoner beroende på att ålderssammansättningen hoslänets befolkning är gynnsam. Vadsom anförs i propositionen om sysselsättningsläget i och somutskottet här delvis redogjort för ger inte anledning till ytterligarekommentarer från utskottets sida. Utskottet föreslår att proposifionensredogörelse för sysselsättningsläget i med det anförda läggstill handlingarna. Denallmänna inriktningen av sysselsättningsåtgärderna Destora sysselsättningsproblemen i har lett till att länet sedan längevarit högt prioriterat när det gäller användningen av reguljära arbetsmarknads-och regionalpolitiska åtgärder. Detta återspeglas t, ex. istödområdesindelningen och i de arbetsmarknads- och regionalpolitiskaåtgärdemas omfattning. Extra medel har också anvisats dels förrekonstrukfion AU 1982/83:24 10 avde statliga företagen inom basnäringarna, dels för särskilda åtgärder inom deregional- och arbetsmarknadspolitiska områdena; Riksdagenhar, när det gällei" de senare insatserna, åren 1979och 1982 - beslutat om särskilda åtgärdsprogram för att främja sysselsättningeni . Det beslutade åtgärdsprogrammet omfattade stöd till länetpå totalt I miljard kronor. Riksdagsbeslutet omfattade stödinsatseri länet på totalt ca 350 milj, kr. Dessutom beslutade då om ensänkning av socialavgifterna i kommunerna , , ochPajala, Trotsde omfattande insatser som sålunda gjorts är problemen inom näringslivet ochdärmed för sysselsättningen fortfarande mycket stora. Om den nuvarandeutvecklingen fortsätter, hotas viktiga värden i , det svenskaindustrisamhället mister en viktig bas, och en betydande del av landets samladeprodukfionsförmåga kan gå förlorad. Somstatsministern framhåller i propositionen har lämnatviktiga bidrag till vårt lands utveckling. Länets naturliga fillgångar hartagits till vara, till gagn för det egna länet och för det svenskafolkhushållet. Extraordinärainsatser måste nu sättas in för att vända utvecklingen i och skapaförutsättningar för en ny framtid i länet. Proposifionensförslag till allmänna riktlinjer för utvecklingen i utgår från denutvecklingsplan för som arbetarrörelsen presenterade i böljan av år1982, Utvecklingsplanen innehåller fem steg. Nedan redovisas planens olikadelar och i anslutning därtill de förslag som lämnas i propositionen. Iett första steg skulle, enligt utvecklingsplanen, åtgärder vidtas för attallmänt stärka konkurrenskraften i det norrbottniska näringslivet. Detta skulleåstadkommas genom sänkta produktions- och transportkostnader för industrin, Ipropositionen lämnas förslag om medel för en finansiell rekonstruktion av LKAB.Vidare föreslås bidrag till malmtransporter. Föratt göra det möjligt att sänka produktionskostnaderna inom industrin lämnasförslag om nedsättning av socialavgifterna för företag inom bl. a, gruvor ochtillverkningsindustri. För , där situationen bedöms som specielltallvarlig, föreslås i propositionen att företagen helt befrias från lagstadgadesocialavgifter för nyfillkommande sysselsättning, /ett andra steg skulle enligt utvecklingsplanen effektivare system skapas förstatligt finansiellt stöd fill näringslivet i länet. Det skulle ske bl, a.genom förstärkt regionalpolitiskt stöd och ytterligare resurser till utvecklingsfondeni länet, Ipropositionen lämnas förslag om fillskott fill utvecklingsfonden och särskildaresurser till bl. a. industriprojekt. /ett tredje steg skulle enligt utvecklingsplanen företagens konkurrensförmågastärkas genom intensifierade insatser inom marknadsföring, teknikutvecklingoch utbildning. AU 1982/83:24 II Propositionen innehåller förslag om bl, a,förstärkta resurser till högskolans forskning och lokalförsörjning. Åtgärdernaär i stor utsträckning inriktade på att stimulera näringslivets utveckling, /ett fjärde steg skulle enligt utvecklingsplanen konkreta investerings-ochutvecklingsprojekt förverkligas inom skilda näringsgrenar, Ipropositionen föreslås resurser till för vidareutveckling av metallurginsamt för investeringar i bl. a. miljö- och energiteknik. Inomkommunikationssektorn lämnas förslag om investeringar i , Kirunaflygplats och vägar med speciell betydelse för skogsindustrins transporter. Propositioneninnehåller också förslag om resurser till skogsbilvägar och skogsvård. Förslaglämnas om en sammanhållen plan för energiproduktion och energianvändning. Ökatstöd föreslås bl, a, fill fastbränsleanläggningar, energisparåtgärder ochombyggnadsåtgärder, I arbetet med denna planering får en centralroll. Resurserställs också till förfogande för särskilda projekt och åtgärder för att ökasysselsättningen i Norrbofiens län. Det gäller bl, a, turism, särskildaglesbygdsinsatser och insatser för att på olika sätt stimulera fram nyindustrisysselsättning och få ytterligare verksamhet inom bl, a, administrativtjänsteproduktion till länet. Detfemte steget i utvecklingsplanen skulle bestå av omedelbara arbetsmarknadspolifiskaåtgärder, Ipropositionen lämnas förslag om särskilda resurser till arbetsförmedhng,utbildning och arbetsmarknadspolitiska insatser. Sedanutvecklingsplanen presenterades har sysselsättningsläget i malmfältenförvärrats genom de svårigheter som har drabbat , Förslagen i propositionenhar anpassats härtill. Sexav de avgivna mofionerna tar upp den allmänna inriktningen av åtgärdema för attlösa sysselsättningsproblemen i , 1motion 2273 av m,fl, (m) anförs inledningsvis att de åtgärdermoderata samlingspartiet i andra sammanhang föreslagit för att sänka företagensomkostnader skulle ge en bättre förutsättning för näringslivets utveckling iNorrbotten, Man erinrar i mofionen om att moderata samlingspartiet konsekventsagt nej till regeringens förslag om ökade pålagor på näringslivet. Detframhålls vidare i mofion 2273 att om den enskilda sektorn skall kunnaexpandera är det nödvändigt att ansträngningama inriktas på verksamheter som ihuvudsak ligger utanför de traditionella basnäringarna. Som exempel nämns data-och elektronikområdet. Även den privata tjänstesektorn sägs ha förutsättningaratt expandera. Lönebildningenoch lönekostnaderna har enligt motionen avgörande betydelse för sysselsättningoch företagande i . En fortsatt lönestelhetutan anpassning till olika företags, AU 1982/83:24 12 branschersoch regioners lönebetalningsförmåga minskar förutsättningarna för en positivsysselsättningsutveckling. Många viktiga jobb och företag i torde haoffrats på den solidariska lönepolitikens altare . Ansvaret föratt detta inte fortsätter vilar enligt motionärerna tungt på arbetsmarknadensparter i kommande års avtalsförhandlingar. Detpåpekas i mofionen att ungdomens situafion är särskilt svår i pågrund av bristen på ingångsjobb i det norrbottniska näringslivet. Detta beror iviss utsträckning på den extremt svåra arbetsmarknadssituationen i länet menkan också förklaras av samma faktorer som är grunden fill ungdomens svårigheterpå arbetsmarknaden i som helhet: höga ingångslöner,arbetsmarknadslagstiftningen och brister i yrkesutbildningens organisation.Många ungdomar i Nortbottens inland, som vill skaffa sig en yrkesutbildning,tvingas göra detta långt hemifrån och med liten chans att kunna återvända ochfå jobb i företag på hemorten.