bet · G601NU41 · 1982-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlas, helteller delvis, fyra motioner från allmänna motionstiden rörande bl. metallurgi,insatsvaror m. m. inom stålindustrin, planering av specialstålsindustrin, . De motioner som behandlas här är följande: 1982/83:1018 av (vpk) och i (vpk), vari hemställs att riksdagenhos regeringen begär förslag om resurser för forskning och utveckling inom SSABenligt vad i motionen anförs, 1982/83:1034 av m. (vpk), såvitt gäller hemställan att 1. uttalar att svensk gruvbrytning och stålpolitik iframtiden bör inriktas på att befrämja en rättvis global fördelningspolitik. 2. uttalar att grundvalen för en ny gruv- och stålpolitikskall vara följande: a) hela gruv- och stålindustrinnationaliseras och samordnas i ett "Svenskt metallbolag" ochutvecklas efter samhällsekonomiska riktlinjer, b) samordning av gruv-, stål- ochverkstadsindustrin samt att planer fastställs för lokalisering avförädlingsindustrier till hotade och drabbade bruksorter, c) nya marknader inom landet skapasgenom en offensiv industripolitik och ekonomisk politik enligt vad i motionenanförs, d) ökad handel med tredje världen och planekonomiernagenom långsik tiga handelsavtal, e) satsning görs på ny teknik och nya produkter, högtdriven förädling och integrerad produktion, f) samhällsstyrdforskning och utveckling enligt vad i motionen anförs, g) processteknik,teknik för vidareförädling och gruvteknik utvecklas, 3. hemställer hos regeringen om att tainitiativ till att de nya reduktionsprocesserna uppförs i full skala enligtvad i motionen anförs, 4. hemställer hos regeringen om att tainitiativ till att samordna metallur- 1 1982/83. NU1982/83:41 2 gikapaciteten för handels- och specialstålsindustrin föratt minska andelen importerat skrot och säkerställa behovet av malmbaseradmetallurgi, 6, uttalar att en ny plan för framtidsinriktningbör utarbetas, vilken grundas på samhällsekonomin, integrerad produktion, ny teknik, förädling och i övrigt enligt vad i motionen anförs, 7. hemställer hos regeringen att en nyspecialstålskommission tillsätts för att utveckla specialstålsindustrin enligt vad som anförs i motionen, 1982/83:1585 av m,fl. (s), såvitt gäller hemställan - med motivering i motion 1982/83:1582 - (1)att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av strukturplaner för järn- och stålindustrin, 1982/83:2038 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om utvecklingen inom och SSABOxelösund. Ett yrkande i motion 1982/83:1034rörande ägarförhållandena inom har behandlats i betänkandet NU 1982/83:25(s. 19). Riksdagsbehandling av frågor rörandestålindustrin I det följande lämnas en kortredogörelse för behandling av frågor kringstålindustrin. En mer ingående beskrivning av vissa specifika frågor lämnas iefterföljande avsnitt i anslutning till olika motionsyrkanden. beslöt om tidsbegränsat statligtstöd för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålsindustrin ochstålgjuteri-industrin (prop. 1977/78:47, NU 1977/78:30, rskr 1977/78:84). Underåren 1977-1979 har dessutom anslagit särskilda medel för lån tillvissa specialstålsföretag, nämligen , och . fattade beslut om statlig finansiellmedverkan vid bildandet av (prop. 1977/78:87, NU1977/78:45, rskr 1977/78:198). Styrelsen för fastställde enövergripande strukturplan för utvecklingen av företaget. hade att ta ställning tillförslag om ytterligare lån till i syfte att överbryggasysselsättningssvårigheter i samband med genomförandet av strukturplanen (prop.1978/79:126, NU 1978/79:43, rskr 1978/79:369). begärderiksdagen att regeringen skulle för presentera en utvecklingsplan förSSAB. I sitt betänkande behandlade näringsutskottet då även frågor om bl. a.samordning av handelsstålsindustrin och om alternativa råjärnsprocesser.Samtidigt berördes också frågor kring specialstålsindustrins strukturfrågor(NU 1978/ 79:44). NU1982/83:41 3 behandladenäringsutskottet (NU 1979/80:51) ett antal motioner rörande bl. a. handelsstålsindustrin(inkl. ), specialstålsindustrin samt järn- och stålgjuteriindustrierna. framlade regeringen förslag som i huvudsakgällde åtgärder avseende (prop. 1980/81:67, prop. 1980/81:100 bil. 17 s.159, NU 1980/81:51, rskr 1980/81:266). I samband härmed behandladenäringsutskottet ett stort antal motioner. I proposition 1980/81:67 lämnadesredogörelser för stålindustrins utveckling i och i utlandet, för SSAB:sPerspek-tivplan 1980-dvs. den utvecklingsplan som begärde våren1979-och för regeringens syn på stålindustrins skrotförsörjning och på vissaandra aktuella problem inom stålbranschen. beslutade om bl. a.ytterligare kapitaltillskott fill (prop. 1981/82:56. NU 1981/82:13, rskr 1981/82:82).Riksdagens beslut innebar att staten skulle överta aktier i och att ett avtal om kapitaltillskott tillSSAB m. m. godkändes. Dessutom erhöll Statsföretag ett bidrag om 575 milj. kr.för aktieteckning i . Vidare beslutades att staten skulle dels låna SSAB150 milj. kr., dels förfoga över strukturlån om 550 milj. kr. Detta innebar att staten trädde in som ägare till av aktierna iSSAB - vid sidan av () och () - och att enfinansiell rekonstruktion av bolaget möjliggjordes. behandlade näringsutskottet ett antal motionerrörande stålindustrin från allmänna motionstiden (NU 1981/82:31). Vissafrågor var av mer branschövergripande betydelse; bl. a. föreslogs i ensocialdemokratisk partimotion att en särskild kommission skulle tillsättas meduppgift att planera stålindustrins metallurgiutveckling. I det sammanhangetaktualiserades frågor om stålindustrins skrotförsörjning och om alternativaråjärnsprocesser. Vidare behandlades frågor om samordning avhandelsstålsindustrin och om planering av specialstålsindustrin. Vid behandlingenav förslag avseende ägnades särskild uppmärksamhet åt bl, a, frågorrörande produktion av järnvägsräls, modernisering av finvalsverket i ochinvesteringar i koksverket i , Flera av de nämnda frågorna hadeutskottet också behandlat tidigare. Under innevarande har näringsutskottet behandlatfrågor som berör dels i ett betänkande om rekonstruktionav Statsföretagsgruppen (NU 1982/83:25), dels i ett betänkande om utveckling iNorrbotten (NU 1982/83:38). Den svaga efterfrågeutvecklingen påstålområdet har bestått . Inom OECD-ländernasstålindustrier har kapacitetsutnyttjandet sjunkit till . Trots attåtgärder har vidtagits för att anpassa kapaciteten till efterfrågan visar densvenska stålindustrin f. n. mycket låg NU1982/83:41 4 Detta gäller inte minst på området förrostfritt stål. En specialstålskommission tillkallades för attutarbeta förslag till strukturförändringar inom denna sektor. I följande sammanställning redovisas världsproduktionen avråstål . Som framgår av sammanställningenminskade världsproduktionen av råstål med 9 %.Nedgången i stålproduktion förklaras delvis av en minskad exporttill utvecklingsländerna men främst av en mycket låg efterfrågan från deviktigaste stålanvändarkategorierna i kombination med lageravveckling.Flertalet länder väntar ett fortsatt svagt stålar 1983, men i några länder,däribland , väntas stålmarknaden förbättras något. I ledde nedgången till en minskning avråstålsproduktionen till den lägsta nivån ochtill en samlad förlust inom stålindustrin på . Denkanadensiska stålproduktionen sjönk successivt, och totalt under hela1982. Trots de svåra marknadsförutsättningarna ökadeproduktionen i . Ökningen skedde emellertid från en redantidigare starkt reducerad nivå. harråstålsproduktionen i minskat med . Den svenska produktionen av specialstål har sedan år 1974likaledes minskat med . Specialstålsindustrins utveckling harkännetecknats av minskad efterfrågan, ökande internationell konkurrens ochvikande lönsamhet. De svenska specialstålverken har- trots sitt relativt godautgångsläge när stålkrisen bröt ut - tvingats vidta enrad strukturanpassningsåtgärder. NU1982/83:41 5 Metallurgi, insats varor m. m. Motion 1982/83:1034 (vpk) kommunisterna anföri sin partimotion 1982/83:1034 att produktionen av järnsvamp måste anpassasfill det stora behovet av att ersätta skrot som råvara. Den samordning avmetallurgikapaciteten för handelsståls- och specialstålsindustrierna sommotionärerna begär skulle ha till syfte att minska andelen importerat skrot ochatt säkerställa behovet av malmbaserad metallurgi. Vidare bör regeringen,enligt motionärerna, ta inifiativ fill att anläggningar för de nyareduktionsprocesserna uppförs i full skala. Ett beslut härom brådskar, anförde, om svensk stålindustri skall kunna få några fördelar internationellt settav dessa processer. samarbetar nästanalla stålverk om inköp av det skrot som behövs i stålframställningen.Samarbetet sker enligt i huvudsak följande system. Allt skrot - även importerat - som verken behöverupphandlas i princip genom AB Järnbruksförnödenheter (JBF). Detta företag ägstill av 17 samverkande stålverk. JBF fördelar det tillgängliga skrotetmellan verken. Till grund för fördelningen och prissättningen ligger ettsärskilt avtal mellan järnbruken. Detta avtal förnyades efterförhandlingar som hade pågått . För att få leverera skrot till svenska stålverk måsteskrotförsäljarna träffa s. k. verksleverantörsavtal med JBF. Dessa avtalförutsätter att leverantören kan utfästa sig att leverera vissaminimikvantiteter till JBF. garanterar JBF avsättningen för alltskrot som verksleverantörerna kan uppbringa inom landet. Sedanmitten av råder exportförbud för skrot. har behovet av importeratskrot varierat. var importen relativt obetydlig. Denomfattade ca , dvs. År 1982uppgick importen till ca , vilket motsvarar avförbrukningen. Prognoser som gjordes inom JBF kring årsskiftet 1979-1980pekade på en kraffig ökning av behovet av importerat skrot under de närmasteåren. Vissa bedömare vid stålverken menade att det årliga importbehovet skullestiga mot en nivå av . Bakgrundenangavs vara bl. a. planer att basera en ökad andel av sinstålframställning på skrot. Förhandlingar mellan stålverken om ett nytt avtalrörande leveranserna från JBF ledde till det avtal som harnämnts. Det nya avtalet har samma fördelningsnorm för köpskrotet(svenskt och importerat) som det äldre. Det innebär, för att ta ett exempel,att ett företag som ett visst år förbrukar av de samarbetande företagenstotala 1* 1982/83. NU1982/83:41 6 konsumfion får sig tilldelat dels av skrotfallet iSverige, dels av det skrot som måste importeras för att täcka en eventuellbrist. Det nya avtalet löper t. v. med en uppsägningstid av . räknar med att av det totalaskrotbehovet i landet eller ca kommer att importeras. Detta är endryg fördubbling jämfört med den genomsnittliga årliga importen under perioden1970-1974. Övergången från marfin- till Ijusbågsugnar, större skrotförbrukningi konvertrar och förbättrade processförfaranden har bl. a. bidragit till dennautveckling. En avgörande fråga, om man vill begränsa importen av skrot, blirenligt ifall man kan finna lämpliga substitut som ärkonkurrenskraftiga. Enligt det nya avtalet underlättas detta på följande tvåsätt. Skrotklipp av stål framställt i konverter () som säljs till annatföretag likställs hos detta med importskrot och berätfigar liksom sådant vidanvändning till tilldelning av svenskt köpskrot. De samarbetande bruken kanvidare när som helst , då skäl av ekonomisk natur talardärför, besluta att även andra substitut, som t. ex. järnsvamp eller tackjärn,skall från fördelningssynpunkt likställas med importskrot. Alternativa processer för råjärnstillverkning Det har pågåttförsök att ersätta masugnsprocessen med nya smältreduktionsprocesser förframställning av flytande råjärn. Detta har tidigare redovisats i proposition1980/81:67 (s. 25) liksom i näringsutskottets betänkande NU 1979/80:51 (s. 14och 28). Tre processer står i centrum för intresset, nämligen ELRED-processen,som har utarbetats av och , Boliden AB:sINRED-process och process Plasmasmelt. Samhället har via Fonden förindustriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) engagerat sig finansiellt iutvecklingen av nya råjärnsprocesser genom lån till INRED-process ocherbjudande om lån till SKF:s Plasmasmeltprocess. Staten har också via statensindustriverk och industridepartementet stött utvecklingen av en ny järnsvampsprocess,SKF:s Plasmared i , och via strukturdelegafionen utvecklingen avpulvermetallurgi i . studie av olika alternativ till importskrot har avslutaten utredning om möjligheten att ersätta importerat skrot med annan järnråvarasåsom "malmbaserade ämnen", järnsvamp och råjärn. I den rapport som har utarbetats - studie avolika alternativ fill importskrot - konstateras att den svenska stålindustrinhar blivit mer beroende av importerat köpskrot än fidigare. Detta beror på destora förändringar som har vidtagits i fråga om stålverkens utrustning och NU1982/83:41 7 tillämpningen av de metallurgiska processerna. Förändringarna har gjorts i syfte att öka produktiviteten,minska energikostnaderna och höja stålkvaliteten. Betydelsefulla förbättringarhar uppnåtts. De är enligt rapporten viktiga led i strävandena att stärka densvenska stålindustrins konkurrenskraft. I fråga om malmbaserade ämnen sägs att det huvudsakligenär en prisfråga, om leveranser skall komma till stånd. Förhållandena varierarhos olika presumtiva köpare. Det är därför endast genom direkta prisförhandlingarsom klarhet kan uppnås. När det gäller järnsvamp och råjärn drar utredningenslutsatsen att det inte är företagsekonomiskt försvarligt att vid nu gällandepriser på importskrot investera i en anläggning för att med järnsvamp ellerråjärn ersätta sådant skrot. Utredningen finner det emellertid angeläget attpåpeka att förhållandena snabbt kan komma att ändras. De metoder som harstuderats i utredningen är Plasmared för framställning av järnsvamp samt Elredoch Inred för produktion av råjärn. Studien har baserats på uppgifter som harlämnats av resp. företag. Den genomfördes före devalveringen av den svenskakronan . Irapporten anförs följande: Det råder f. n. en utpräglad lågkonjunkturinom världens stålindustri. När efterfrågan på stål stiger, kommer mer skrotatt efterfrågas. Så blir även fallet om man i andra länder, liksom i , istörre utsträckning övergår till att använda skrot som råvara. Det är redan nuendast få länder, som levererar skrot till den internationella marknaden.Skrotsituationen är labil. Vid en brist på skrot sfiger det internationellaskrotpriset. De nya metoderna för framställning av järnråvara kan då blikonkurrenskraftiga. Det tar omkring från beslut till igångsättning föratt få till stånd en produktion av alternativråvara till importskrot inom vårtland. Det är därför angeläget, att de, som är intresserade av produktion av nyjärnråvara i , redan nu tar upp frågan. Det är på dem det ankommer attgöra den slutliga bedömningen av framtidsutsikter och risker. De kan förhandlaom priser t. ex. på energi och frakter och det är de som har att träffa valetav kundkrets. Råjärnet bör förbrukas flytande. De processerna riktar sig tilleti betydande förbrukare på platsen för produktionen. Järnsvampen är fast ochkan levereras till ett flertal större eller mindre förbrukare. Slutligen sägs i rapporten attvalutabehovet för skrotimporten beräknas till ca 250 milj. kr.Malmbehovet skulle vid alla tre alternativen till importskrot öka med inemot500 . Sysselsättning skulle beredas vid anläggningar för 60 ä 100personer, vartill kommer följdeffekter. Stålindustrins skrotförsörjning haruppmärksammats av , senast och två gångerunder . förutsatte (NU 1980/81:44 s. 15) attregeringen forfiöpande följde NU1982/83:41 8 utvecklingen på skrotområdet och tog de initiativ somerfordrades. Eftersom förhandlingar pågick mellan de berörda företagen ansågsig utskottet inte ha anledning att föreslå begära att regeringen dåskulle vidta åtgärder i frågan. Resultatet av de pågående förhandlingarna bordeavvaktas. Om dessa förhandlingar inte skulle leda till resultat borderegeringen ta de initiafiv som krävdes för att få till stånd en överenskommelseför att lösa skrotfrågan. erinrade utskottet (NU 1981/82:13 s.19) om sina uttalanden åren 1978 (NU 1977/78:45 s. 22) och 1980 (NU 1979/80:51s. 31) av innebörd att stålindustrin så långt möjligt bör vara baserad påinhemsk malm, inhemskt skrot eller ämnen som tillverkas inom landet. Utskottetförklarade sig fortfarande ha samma uppfattning i detta ämne. (NU 1981/82:31 s. 21) erinrade utskottet om attriksdagen hade tagit avstånd från ett socialdemokratiskt krav på ensärskild kommission med uppgift att planera stålindustrinsmetallurgiutveckling. Vidare påpekade utskottet att de överläggningar omsituationen på skrotmarknaden som hade pågått mellan olikaföreträdare för stålindustrin hade avslutats. En preliminär uppgörelse omfördelning av köpskrot mellan stålverken hade just träffats mellan de störstaskrotförbru-kande företagen. Utskottet anförde också att Jernkontoretsfullmäktige hade beslutat att genomföra en utredning om-alternativ tillimportskrot. I övrigt framhöll utskottet att det statliga stödet tillnya råjärnsprocesser har kanaliserats genom Fonden för industrielltutvecklingsarbete (Industrifonden). Socialdemokraterna i utskottet reserverade sig. Planering för specialstålsindustrin m. m. Motionerna1982/83:1034 (vpk) och 1982/83:1585 (s) I kommunisternaspartimotion 1982/83:1034 sägs att ett för stort exportberoende är en avorsakerna till den rådande krisen inom specialstålsindustrin. En annan orsaksägs vara avsaknaden av helhetsplanering, dels mellan stålverken, dels mellanspecialstålsindustrin och verkstadsindustrin i vårt land. Motionärerna erinrar om att regeringen har tillsatt enspecialstålskommission. De föreslår emellertid att en nyspecialstålskommission skall tillsättas som skall arbeta utifrån följandeutgångspunkter: - Den minskande sysselsättningen inomspecialstålsindustrin måste ersättas med andra arbetstillfällen inom eller utom själva stålindustrin. Det skall vara företagens skyldighet att skapa dessa nya arbeten. - Kommissionens verksamhet skall vara framåtsyftände, såatt stålindu strins utveckling mer än nu kommer att svara mot hemmamarknadens behov NU1982/83:41 9 och de framtidssatsningar som måste ske inomverkstadsindustrin. - Forskning och utveckling måste bedrivas i starkt ökadutsträckning och med effektiv samordning mellan de företag och institutioner som är verksamma på området. Både ny teknik och redan utvecklad teknik måste tas till vara bättre än . - Ägandet inom specialstålsindustrin måste samordnas påså sätt att hela specialstålsindustrin, tillsammans med övriga grenar av gruv- och stålindu-. strin, inlemmas i ett samlat "Svenskt metallbolag". Motionärerna anför vidare att den negativa utvecklingeninom specialståls-industrin bara kan vändas genom en verklig rehabiUtering avsvensk industri, en nedtoning av exportinriktningen, minskat beroende avimporterade insatsvaror i verkstadsindustrin samt en kvalitativ och kvantitativutveckling av denna med en vidgning av hemmamarknaden och självförsörjningen. Enligt motionärerna kan en positiv utveckling av branschenåstadkommas endast om hela stålindustrin förstatligas. En nationalisering itraditionell bemärkelse är emellertid inte nog. Ett förstatligande skall, anförde, vara ett led i en ny, progressiv politik, präglad av självständigamålsättningar och grundad på arbetarklassens långsiktiga intressen. Detsistnämnda förutsätter både en intensivare politisk och facklig kontroll och enaktiv medverkan av fackföreningsrörelsen och de arbetande själva. I motion 1982/83:1585 (s) begärs att skalluttala sig om behovet av strukturplaner för järn- och stålindustrin.Motiveringen finns i motion 1982/83:1582 (s) om regionalpolitiska åtgärder iGävleborgs län. Där sägs bl. a. att läget på stålsidan är mycket besvärligt påde berörda orterna i länet, nämligen , och . Förifrågavarande enheter i och har utfärdats varsel medrekordartad omfattning vad gäller både kortsiktiga permitteringar och en meralångsiktig neddragning av sysselsättningen. Strukturella förändringar inom basnäringarna kan inte heltundvikas, säger motionärerna. För de orter som berörs är det emellertidväsentligt att förändringarna kan genomföras i någorlunda planmässiga former. riksdagsbehandling m. m. har undersenare år behandlat motionsyrkanden om specialstålsindustrinsstrukturomvandling m. m. En utförlig redogörelse för detta lämnade utskottet isitt betänkande om stålindustrin (NU 1981/82:31 s. 12 f.). Utskottetavstyrkte då ett yrkande från socialdemokraterna om en av regeringen utarbetadinvesterings-, struktur- och sysselsätt-ningsplan för specialstålsindustrin.Därvid erinrade utskottet om att utskottet hade anslutit sigtill den uppfattning som regeringen hade gett uttryck för i proposition1980/81:67, att de statligt stödda investerings- NU1982/83:41 10 och omstruktureringsaktiviteter som då pågick väsentligtborde förbättra möjligheterna för de flesta företag inom branschen att blilångsiktigt livskraftiga. Ansvaret för strukturförändringar åvilar främstföretagen och de anställda, anförde utskottet. Socialdemokraterna i utskottetreserverade sig. På en fråga (1982/83:193) av (vpk) omregeringen hade för avsikt att ta initiafiv för att förhindra planeradeavskedanden vid och i avvaktan på specialstålskommissionensförslag svarade industriminister (RD1982/83:61 s. 24) bl. a. att regeringen inte har några formella möjligheter attingripa när ett enskilt företag beslutar om personalinskränkningar. Den svenskaspecialstålsindustrin är en vikfig industrigren med hänsyn till bådesysselsättning och export, anförde industriministern. Det är därför nödvändigtatt man inom branschen får till stånd sådana förändringar som ledertill en önskvärd struktur och ett tillfredsställande kapacitetsutnyttjande. Den nu arbetande specialstålskommissionen tillkallades enligtbeslut av regeringen en specialstålskommission (ordförande: generaldirektörTony ). Bakgrunden till kommissionens fillsättning var situationen försvensk specialstålsindustri. Hela branschen befann sig i ett besvärligt lägemed lågt kapacitetsutnyttjande och dålig lönsamhet. Kommissionensförstahandsuppgift är att analysera tänkbara förslag till en förbättradstruktur på det rostfria området. I rapporten konstateras att en betydande överkapacitet råder inomden del av stålindustrin i som tillverkar rostfritt stål. De fyrasvenska producenterna av rostfritt stål beräknades göra en förlust under år 1982av sammanlagt ca 550 milj. kr. Samtliga fyra företag genomförde personalinskränkningarunder , och enligt kommissionens bedömning var det inte realistiskt atträkna med att de svenska företagen kunde återvända till tidigare storaproduktionsvolym. Kommissionen ansåg vidare att de konkretastrukturlösningarna i hög grad skulle bli beroende av hur Uddeholm AB:sansträngda ekonomiska situation kunde lösas. Regeringen har fastställtriktlinjer för statens deltagande i ett underhandsackord som syftar tillfinansiell rekonstruktion av . Riktlinjerna innebär att bolaget genom tillskott frånägare och kreditgivare tillförs minst 330 milj. kr. som statennedsätter lånefordringar om högst 330 milj. kr. Betalningsansvaret för destatliga villkorslånen till övertas av . NU1982/83:41 11 Den principöverenskommelse somregeringen har godkänt är avsedd att följas av ett skriftligt avtal mellanparterna, varefter avtalets regler för villkorslån genom en proposition kommeratt underställas för godkännande. Motion1982/83:1034 (vpk) kommunisterna begäri motion 1982/83:1034 att skall uttala att en ny plan för bör utarbetas. Denna plan skall till sitt innehåll grundaspå följande huvudpunkter. Stålindustrin skall byggas upp efter samhällsekonomiskaberäkningar. bör vid varje järnverk bedriva en integrerad produktion,omfattande metallurgi, valsning och manufakturering. Särskild satsning påavdelning stålmanufaktur är nödvändig. Produktionstekniken måste anpassas tillavancerad förädling och hög kvalitet. Produktionen inom bör byggas ut såatt det finns sysselsättning för en personal av minst nuvarande omfattning,något som kan ske bl. a. genom vidareförädling och genom integrering medverkstadsindustrin.