bet · G601AU22 · 1982-12-31 00:00:00 — Bidragen har finansierats genom att ett motsvarande belopphar förts över till denna anslagspost från posten Bidrag till avgränsadeprojekt m. m. I propositionen framhålls att utgångspunkten förmedelsberäkningen gällande /84 har varit att så långt sommöjligt i nuvarande statsfinansiella situation bevara invandrarorganisationernasmöjligheter att fylla sin viktiga samhällsfunktion. En höjning av anslagspostenmed . Mot bakgrund av invandrarorganisationernas ansträngdaekonomi kritiseras regeringens förslag i två mofioner. m.fl. (vpk)begär i motion 1610 en kraftig förstärkning av stödet till organisationernas resurser.Höjningen på . i jämförelse med regeringens förslag överensstämmerm.ed invandrarverkets anslagsframställning. m.fl. (c) vill imotion 847 att . utöver propositionens förslag skall anslås.Motionärerna anser att detta bör finansieras genom en motsvarande sänkning avde medel som enligt propositionen bör anslås till avgränsade projekt. AU1982/83:22 13 Utskottet ansluter sig i rådandeekonomiska läge fill regeringens förslag och avstyrker därmed motionerna iaktuella delar. Krav på en översyn av verksamhetsbidraget ställs i tremotioner. m.fl. (c) föreslår i motion 847 att en översyn avinvandrarnas riksorganisationers ekonomi genomförs i syfte att ta framett beslutsunderlag som kan ligga till grund för en sanering av organisationernasekonomi. () och () vill i mofion 2120 att regeringeninitierar en översyn av reglerna för stöd till invandrarföreningar.Invandrarverket bör enligt motionärerna ges i uppdrag att undersöka den lokalabidragsverksamheten samt ge förslag om hur verket med statsmedel skall kunna geett rimligt föreningsstöd även till små aktiva föreningar utan riksomfattandeorganisafioner. Med anledning av invandrarorganisationernas dåliga ekonomi tartill sist m.fl. (s) i motion 2071 upp invandrarpolitiskakommitténs översyn av stödet till organisationerna och föreslår att kommitténmed förtur skall behandla det framtida stödets utformning och lägga framförslag . Utskottet vill hänvisa till att invandrarpolifiskakommittén (IPOK) har i uppdrag att se över stödet tillinvandrarorganisationerna. IPOK och expertgruppen för invandrarforskning(EIFO) genomför nu gemensamt en undersökning av invandrar- ochminoritetsorganisationerna. Syftet är att få ökad kunskap om bl. a.organisationernas olika verksamhetsgrenars finansiering, uppbyggnad ochsamspelet mellan organisationerna centralt och lokalt. IPOK avser att redovisaresultatet av sitt arbete . Med hänvisning härtill bör förslagen imotionerna 2071 och 2120 inte föranleda någon åtgärd. När det gäller frågan om en översyn avriksorganisationernas ekonomi vill utskottet påpeka att invandrarverketrutinmässigt tar del av organisationemas räkenskaper i samband medfördelningen av verksamhetsbidraget. Mot bakgrund av flera organisationersdåliga ekonomi har en omfattande utredning genomförts under hösten 1982.Verket har därvid bl. a. erhållit ingående redogörelser för dessariksorganisafioners ekonomiska situation samt genomförda och planerade insatserför att förbättra det akuta läget. Motionärernas önskemål måste därmed ansesvara tillgodosedda. Någon åtgärd från sida är därmed inte behövligvarför motion 847 kan avstyrkas i denna del. Frän anslagsposten Bidrag till avgränsade projekt m. m.har invandrarverket möjlighet att stödja projekt som vänder sig tiU invandrareeller syftar till ökad förståelse och kontakt mellan invandrare och svenskar.Bidrag kan utgå fill invandrar- och minoritetsorganisationer, trossamfund,svenska ideella organisationer, fackliga organisafioner samt kommuner ochlandsting. förfogar över 3,65 milj. kr. för avgränsade projektunder innevarande budgetår vilket är en minskning jämfört med föregående år.Invandrarverket framhåller i sin anslagsframställning /84 att enmeningsfull projektbidragsgivning i och för sig kräver en AU 1982/83:22 14 I ett läge med knappa resurser avstår dock verket från attbegära ökade medel. vilket är en ökning med . Därmed kanfortsatt stöd ges till projekt som främst rör barn och ungdom, kvinnor ochflyktingar. Imotion 1610 av m.fl. (vpk) framhålls att det är högst angeläget attöka bidraget till sådana projekt som syftar till förståelse och kontakt mellaninvandrare och svenskar. Med hänvisning till det stora antal ansökningar omprojektmedel som inkommit föreslår motionärerna en uppräkning av regeringensförslag med . I motion 847 av m. fl. (c) föreslås somtidigare redovisats att anslagsposten skall vara oförändrad. Utskottetansluter sig till den avvägning av medelsbehovet under denna anslagspost somregeringen har gjort med hänsyn till den rådande ekonomiska situationen ochavstyrker därmed de föreliggande motionsyrkandena. Invandrarverketsinformationsverksamhet syftar till att ge kunskap bland svenskar om invandrare,deras bakgrund och förhållanden. I propositionen föreslås oförändrat anslag,dvs. 3,6 milj. kr. Dessa medel sägs kunna ge verket möjlighet att i minst sammaomfattning som tidigare bedriva det angelägna arbetet med att ytterligare ökaallmänhetens kunskaper om invandrare och invandrarfrågor i syfte att motarbetatendenser till fördomar och främlingsfientlighet. LarsWerner m.fl, (vpk) anser i motion 1610 att myndigheternas insatser för attinformera svenskarna i syfte att bemöta de främlingsfientliga attityderna harbegränsad räckvidd. Mofionärerna framhåller att här har folkrörelserna ochsärskilt organisationerna inom arbetarrörelsen en uppgift atl fylla. För attstödja detta arbete föreslås att 3 milj. kr. anvisas under en ny anslagspostför informationsinsatser genom folkrörelserna. Utskottetkan av statsfinansiella skäl inte ansluta sig till motionsyrkandet utanbiträder förslaget i budgetpropositionen. Motionen bör därför avslås i dennadel. Utskottet vill när det gäller bidrag till folkrörelserna framhålla attsamarbete med de svenska folkrörelserna ingår som en viktig del i verketsarbete med att sprida kunskap om invandrarna. Genom konferenser och andraformer av överläggningar har försök gjorts att stimulera organisationernasarbete. Arbetet har en stark anknytning till verkets bidragsgivning fillprojekt inom föreningslivet. Utskottetsställningstaganden till de olika anslagsposterna innebär att utskottet anslutersig till den medelsanvisning som föreslås i proposifionen under punkt D 3. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Från anslaget bestrids de kostnader för statensinvandrarverks språksektions verksamhet som inte täcks av intäkter. Beräknadändring 1983/84 Regeringen har ibudgetpropositionen under punkt D4 (s. 178-179) föreslagit att skalltill ÖversäUningsservice för / 84 anvisa ett förslagsanslag av500000 kr. UtskottetfiUstyrker den begärda medelsanvisningen. Utskottet tar i detta avsnitt förstupp två mofioner som behandlar tvåspråkighet som merit vid anställning. m.fl. (c) framhåller i mofion 847 att detfinns fler skäl att uppmärksamma de språkkunskaper som invandrarna har. Just nuär dét särskilt viktigt att en satsning på tvåspråkighet medför attinvandrarnas arbetsmarknad vidgas. Motionärerna begär aU de förslag i riktningmot ökat meritvärde för tvåspråkighet som redovisats av en arbetsgmpp iregeringskansliet skyndsamt skall genomföras. I mofion 2120 anser () och () aU det råder oklarhet om tvåspråkighet får användas som merit vidtillsättning av vissa tjänster och hur tvåspråkighet i så fall skall bedömas.Det är enligt motionärerna angeläget att statsmakterna biståroffentliga myndigheter med riktlinjer för hur tvåspråkighet skall behandlas imerithänseende vid tiUsättning av vissa befattningar. En arbetsgrupp inom avlämnade iseptember 1982 en rapport om tvåspråkighet som merit vid anställning ochutbildning (Ds A 1982:9). Gruppen har kartlagt möjligheterna att getvåspråkighet ett meritvärde vid bl. a. statlig anställning och har därutöverföreslagit åtgärder som kan leda till att tväspråkig personal i ökadutsträckning anställs i offenflig tjänst. a. föreslås att myndigheternaskall kartlägga de tjänster där AU 1982/83:22 16 kunskaperi andra språk än svenska är särskilt värdefulla. Dessutom bör enligt förslagetmyndigheterna från centralt håll, t. ex. i cirkulärform, uppmärksammas på sinskyldighet att i tjänstetillsättningsärenden även beakta kunskaper iinvandrarspråk. När det gäller frågan om eventuell författningsreglering idessa avseenden sägs att den bör bedömas i ett vidare perspektiv, exempelvis ien utredning. I direktiven till utredningen om meritvärderingen vid statligatjänstetillsättningar m.m., som tillkallades i febmari , delasuppfattningen att frågan bör övervägas och lämpligen av denna utredning.Arbetet skall slutföras . Utskottetvill inledningsvis liksom utredningen framhålla att det finns en rad skäl fören ökad satsning på flerspråkig samhällsservice och anställning av tväspråkigpersonal. a. kan pekas på de ökade möjligheter att komma ut pä arbetsmarknadensom skulle öppnas för invandrare, särskilt ungdomar, om deras språkkunskaperbättre kunde tas fill vara. Ett annat skäl är att den förvaltningsrättsligaprincipen att myndigheter skall kunna erbjuda sina tjänster också till personersom inte behärskar svenska. Även vård- och servicemotiv talar för ökadanvändning av tväspråkig personal. Utskottet har för sin del senast (AU 1981/82:21) framhälHt att det är önskvärt att man tar till vara denspråkliga kompetensen hos anställda och på olika sätt, bl. a. i samband medrekryteringen, ser fill att befattningar där kunskap i olika språk ärvärdefulla i möjligaste mån besätts med personer som har sådana kunskaper. Detär därvid ett viktigt konstaterande som görs i den ovan angivna rapporten attstatliga myndigheter redan nu torde vara rättsligen skyldiga att behandlakunskaper i invandrarspråk som en merit vid tillsättning av statliga tjänsterdär sådana kunskaper behövs. Somframgår av det anförda har utskottet samma grundläggande uppfattning sommotionärerna när det gäller vikten av att utvecklingen mot ökad tvåspråkighethos offentliga organ förs vidare. Det utredningsarbete om meritfrågan somredovisats och som pågår är ett betydelsefullt led i denna utveckling.Utskottet förutsätter att arbetet i fullföljs med sikte påatt bringa dessa frågor till en lösning. Med hänsyn fill detta uttalande frånutskottets sida och till frågornas tidigare behandhng i torde någotinitiativ med anledning av motionerna inte vara erforderligt. Motionernabehöver sålunda inte leda till någon åtgärd. Utskottetgår därmed avslutningsvis över till att behandla två motioner som tar uppfrågor om svenskundervisning för invandrare. LarsWerner m. fl. (vpk) tar i motion 1610 upp lagen om rätt till ledighet och lönvid deltagande i svenskundervisning för invandrare. Lagen, som antogs avriksdagen , ålägger arbetsgivare att bereda varje utländsk arbetstagaresom saknar kunskaper i svenska språket ledighet under högst för attdelta i svenskundervisning med samhällsorientering. Arbetsgivaren skall betalaarbetstagaren lön , även om undervisningen äger rum utanförordinarie arbetsfid. Lagen har reviderats och har därvidfått ett utsträckt tillämpningsområde. AU 1982/83:22 17 motionenhävdas att många företag nonchalerar lagen när det gäller informationsskyldigheten,undervisningens igångsättande och kvalitet. Mot den bakgranden föreslås ettstort antal ändringar av svenskundervisningslagen. Mofionärerna vill bl. a. attantalet studietimmar skall utökas fill 600 och att lagen också skall omfattainvandrare som inte har anställning, i första hand hemmavarande kvinnor ochungdomar. Finansieringen av undervisningen föreslås ske via ett kollekfivtavgiftssystem som läggs på företagen. Avgiftsuttaget skall vara beroende avdet totala antalet anställda och inte av om företagen har anställda invandrareeller inte. I motionen hävdas också att svenskundervisningen skall bedrivasunder kommunalt huvudmannaskap. BirgerRosqvist (s) behandlar i motion 1533 frågan om svenskundervisningen försinovietnamesiska flyktingar. Motionären hävdar att de möjligheter som stårtill buds för denna gmpp att få av staten betald undervisning äi"otillräcklig. Trots att denna gmpp har sämre förutsättningar att klarautbildningen sä finns det inga möjligheter att utöka utbildningstiden på240 timmar. Detta sägs leda till höga kostnader för kommunerna. Motionärenpekar också på att riskerna är stora att dessa invandrargmpper på grand avspråksvårigheter blir isolerade utan social samhörighet med andra medborgare.Mot denna bakgrund föreslås att staten tar ett vidgat ansvar försvenskundervisningen för bl. a. sinovietnamesiska flyktingar i . Fråganom svenskundervisning m. m. för invandrare har utretts. Sfi-kommitténpresenterade arbete sitt slutbetänkande . Eftersedvanlig remissbehandling har ärendet beretts i . Som svarpå en fråga i meddelade statsrådet att ettbesked om den principiella inriktningen av beredningsarbetet bör kunna lämnasunder våren. mening har kunskaper i svenska språket en avgörande betydelse för devuxna invandrarnas möjligheter att finna sig till rätta i det svenska samhälletoch i arbetslivet. Svenskundervisningen har följaktligen en framträdande platsbland de olika insatser som görs från samhällets sida för att underlätta invandrarnasanpassning. Trots det omfattande utbudet av undervisning i svenska ochsamhällsorientering har fortfarande stora grupper invandrare begränsadekunskaper i svenska språket. Det gäller t. ex. invandrare som inteförvärvsarbetar. En reformering av svenskundervisningen är därför ytterstangelägen. Den ovan redovisade utredningen utgör ett viktigt led i dettaarbete. Utskottet förutsätter att det beredningsarbete som pågår iregeringskansliet på grundval av förslag kommeratt resultera i ett förslag till . Mot den bakgrunden saknas det skälatt nu behandla de i motionerna upptagna frågorna. De avstyrks därför iaktuella delar. AU1982/83:22 18 1. att med bifall tillpropositionens förslag till för /84anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenmed bifall till propositionens förslag fill Åtgärder för flyktingar /84 anvisar ett förslagsanslag av 3. beträffandehuvudmannaskapet för flyktinginvandringen m. m. att avslår motion1982/83:820, 4. beträffandehjälp till flyktingar som viH återvända tiH sina hemländer attriksdagen avslår motion 1982/83:2082, 5. att riksdagenmed bifall till propositionens förslag samt med avslag på motionerna1982/83:847 yrkande 2 i motsvarande del och 1982/83:1610 yrkandena I och 4 tillÅtgärder för invandrare för /84 anvisar ett reservationsanslagav , 6. beträffandeöversyn av invandrarnas riksorganisationers ekonomi attriksdagen avslår motion 1982/83:847 yrkande 2 i motsvarande del, 7. beträffandeöversyn av regierna för stöd till invandrarföreningar att avslårmofion 1982/83:2120 yrkande 2, 8. beträffandeIPOK:s översyn av stödet tiH invandrarorganisationerna attriksdagen avslår motion 1982/83:2071, 9. att med bifall tillpropositionens förslag till Översätt ningsservice för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 10. beträffandetvåspråkighet som merit vid anställning attriksdagen avslår motionerna 1982/83:847 yrkande I och 1982/ 83:2120 yrkande I, 11. beträffandesvenskundervisningslagen att avslår mo tion 1982/83:1610 yrkandena 2 och 3, 12. beträffandesvenskundervisningen för sinovietnamesiska flyk tingar attriksdagen avslår motion 1982/83:1533. AU 1982/83:22 19 Närvarande:Frida (), (), (), (),(), (), (), (), ElverJonsson (fp), (), (), (), BoNilsson (s), i (c) och (vpk). 1.Åtgärder för invandrare (mom. 5) () och i (c) anser dels alt den del av utskottets yttrande på s. 13som börjar "Utskottet ansluter" och slutar "aktuella delar"bort ha följande lydelse: Utskottetvill inledningsvis betona den viktiga funktion som invandrarorganisationernafyller som länk mellan invandargrupper och myndigheter. De är framför allt ettutryck för att språkliga och etniska minoriteter i vårt samhälle önskar bevaraoch utveckla sin kultur i enlighet med det valfri-hetsmål uppstäUtför invandrar- och minoritetspolitiken. Flertalet av organisationerna arbetaremellertid f. n. under stora ekonomiska svårigheter, som samhället iökad utsträckning efterfrågar deras medverkan och synpunkter. Mot denbakgranden är utskottet kritiskt mot regeringens fördelning av tillgängligamedel. I stället för att i en ansträngd statsfinansiell situation splittratillgängHga knappa resurser på såväl verksamhetsbidrag som projektbidragställer sig utskottet bakom den prioritering som görs i motion 847. varmed anslagsposten Bidrag till avgränsade projekt bör ökasenligt propositionen bör i stället förstärka anslagsposten för bidrag tillinvandrarnas riksorganisationer. Denna anslagspost bör således beräknas till4458000 kr. Därmed avstyrks motion 1610 i aktuell del. dels att den del av utskottets yttrande på s. 14som böljar "Utskottet ansluter" och slutar "föreliggandemotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Somfidigare anförts ansluter sig utskottet till mofion 847 när det gäller fördelningenav resurser mellan verksamhetsbidraget och projektbidraget. Regeringens förslagbör således minskas med . Därmed avstyrks motion 1610 i aktuell del. dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. att dels med anledning avpropositionens förslag samt med avslag på motion 1982/83:1610 yrkandena I och 4till Åtgärderför invandrare för /84 anvisar ettreservationsanslag av , AU 1982/83:22 20 delsmed bifall till motion 1982/83:847 yrkande 2 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om medlens fördelning på olikaanslagsposter. 2.Åtgärder för invandrare (mom. 5) AlexanderChrisopoulos (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13som börjar "Utskottet ansluter" och slutar "aktuella delar"bort ha följande lydelse: Utskottetvill inledningsvis betona den viktiga roll som invandrarorganisationernaspelar i det svenska samhället. Förutom att de fungerar somintresseorganisationer för invandrares och minoriteters strävan att behålla ochutveckla den egna kulturen och språket har de en särskilt viktig funktion förkvinnor, barn och ungdom. Här kan medlemmarna samlas till olika sociala ochkulturella aktiviteter och få del av sitt kulturarv och den kulturellautvecklingen från hemlandet. Dessutom har organisationerna stor betydelse sominformationsförmedlare och som en viktig länk mellan invandrare och det svenskasamhället. Riksförbundenbefinner sig i en mycket svår ekonomisk situation. En bidragande orsakhärtiU är de otillräckliga bidragen från staten. Dessa har fr. o.m, budgetåret1980/81 minskat i reala termer. Om denna utveckhng får fortsätta riskerar denverksamhet som har byggts upp att raseras. Det får enligt utskottesmening inte ske. För att organisationerna skall kunna motsvara de förväntningarsom samhället ställer måste det nuvarande statliga stödet höjas kraftigt.Utskottet ställer sig därmed bakom det av vpk framlagda förslaget om enhöjning av anslaget till invandrarnas organisationer med I . ijämförelse med regeringens förslag. Därmed avstyrks motion 847 i denna del. dels att den del av utskottets yttrande på s. 14som börjar "Utskottet ansluter" och slutar "föreliggandemotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: uppfattning är det viktigt att staten stöder projekt som vänder sigtill invandrare eller syftar till ökad förståelse och kontakt mellan invandrareoch svenskar. Det stora behovet på detta område kan illustreras av attinvandrarverket under förra budgetåret fick 310 ansökningar om projektbidrag påsammanlagt 13 milj. kr. En meningsfull projektbidragsgivning kräver således enbetydande resursförstärkning. Utskottet tillstyrker därför det förslag somlämnas i motion 1610 om en höjning av anslaget med . i förhållandetill regeringens förslag. Därmed avstyrks motion 847 i denna del. delsatt den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar "Utskottetkan" och slutar "punkt D 3" bort ha följande lydelse: För attmotverka de invandrarfientliga och rasistiska tendenser som i AU1982/83:22 21 dag gör sig gällande i samhället behövs bl.a. ökadinformation till det svenska folket om invandringens historiska orsaker,effekter och klassmässiga aspekter. Myndigheternas insatser är i dettasammanhang otillräckliga. Mot den bakgrunden är det förslag som väcks av vpkatt engagera , folkrörelserna och då särskilt organisationer inomarbetarrörelsen i informationsarbetet väl värt att prövas. Det förhållandetatt invandrarna till övervägande delen tillhör arbetarklassen och hargemensamma intressen med de svenska arbetarna talar för att dennainformationsverksamhet skulle bli effektiv. Utskottet delar därförmotionärernas uppfattning att en ny anslagspost bör inrättas förinformationsinsatser inom folkrörelserna under anslaget C 3. Ett belopp på 3 milj. kr. bör tas upp för detta ändamål /84. Utskottets ställningstaganden till de olikaanslagsposterna innebär att utskottet ansluter sig till den medelsanvisning somföreslås i vpk:s motion 1610. Anslaget till Åtgärder för invandrare bör såledesräknas upp med . i förhållande till regeringens förslag eller till21519000 kr. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att dels med anledningav proposifionens förslag och med bifall till motion 1982/83:1610 yrkandena Ioch 4, dels med avslag på motion 1982/83:847 yrkande 2 i motsvarande del tillÅtgärderför invandrare för /84 anvisar ett reservationsanslagav . Svenskundervisningslagen (mom. 11) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar "Enligt utskottets" och slutar"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening har kunskaper i svenska språketen avgörande betydelse för de vuxna invandrarnas möjligheter att finna sig fillrätta i det svenska samhället. Det är mot den bakgrunden upprörande att lagenom svenskundervisning för invandrare nonchaleras av företagen på det sätt somnu är fallet. Det gäller bl. a. informationsskyldigheten, undervisningensigångsättande och kvaliteten. Utskottet delar därför vpk:s uppfattning attlagen måste förändras i grunden för att svenskundervisningen skall bli effektivoch meningsfull. Mot den bakgmnden bör regeringen med det snaraste lägga framett förslag om ny lag om svenskundervisning för invandrare som beaktar de synpunktersom förs fram i motion 1610. Vad utskottet anfört pä denna punkt bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande svenskundervisningslagen attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1610 yrkandena 2 och 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1982/83:22 22 (mom. 1) , , och (alla m) anför: Utskottet redovisar pä s. 7 att regeringen ikompletteringspropositionen (1982/83:150) föreslår att ytteriigare 400000 kr.skall anvisas invandrarverket som extra resurs till tillståndsverksamheten.Utskottet fastslår därefter att "regeringens förslag sammanfaller därmedmed motion 847 på denna punkt". Enligt vår mening föregriper utskottet meddetta uttalande den kommande behandlingen av motionen. Vi vill inte här krävaatt den citerade texten skall utgå men anser dock principiellt att uttalandenav det slaget bör anstå tills det är aktuellt att behandla sakfrågan. Stödet till invandrarnas riksorganisationer (mom. 5 och6) , , och (alla m) anför; Invandrarnas riksorganisationer har genom riksdagsbesluterhållit drygt 4 milj. kr. till sin verksamhet under detta budgetår. Däratöverhar ett antal organisationer med särskilt dålig ekonomi genom regeringsbesluttilldelats ytterligare en halv milj. kr. Vi vill i anslutning härtill framhållavikten av att organisationerna själva tar ansvar för att omfattningen av derasverksamhet anpassas till de ekonomiska fömtsättningar som gäller. Det kan förorganisationer som redovisar underskott innebära att verksamhet och kostnadermåste skäras ned för att motsvara intäkterna eller att medlemmarnas egnainsatser i form av avgifter, eget arbete etc. ökas. I rådande ekonomiska lägekan hjälp från staten påräknas. De krav på besparingar som i dagställs inom alla områden måste således omfatta även invandrarnasriksorganisationer. Tvåspråkighet som merit vid anställning (mom. 10) (), () och i (c) anför: