bet · G601UU20 · 1982-12-31 00:00:00 — UU1982/83:20 75 vissa särskilt personalkrävande insatser bör göra detmöjligt för SIDA att frigöra viss kapacitet. Som framgår av propositionen harSIDA därtill viss rätt att inom myndighetsanslaget omdisponera personalresurserfrån hemmamyndigheten till biståndskontoren. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet förslaget iyrkande 23 i motion 1786. attriksdagen med avslag på motion1982/83:1786, yrkande 23, res. 63 (vpk) bifaller propositionens förslag ochtill Styrelsen för internationell utveckhng (SIDA) för /84anvisar ett förslagsanslag av . Propositionen (s. 73-74) I anslagsframställningen Sandöskolans nya och utvidgadearbetsuppgifter kräver en förstärkning av skolans resurser, framför allt vadgäller lokaler och personal. Lokalsituationen bedöms som mycketotillfredsställande. Nämnden betonar också att skolan måste ges enadministrativ bas som svarar mot den nya verksamhetens behov. Nämnden föreslårdärför att fem nya tjänster inrättas. Enligt regeringens uppfattning är det ännu för tidigt attgöra någon mera definitiv bedömning av resultaten av den nya och utvidgadeverksamhet som bedrivs vid enligt de riktlinjer som riksdagenfastställt (prop. 1980/81:117, UU 1980/81:23, rskr 1980/81:271). Regeringensintryck är dock att verksamheten fått en god start. Regeringen avser alt /84 inleda en utvärdering av Sandöskolans verksamhet. I sambanddärmed kommer även överväganden att göras om SIDA:s nuvarande kursgård iUppsala. Regeringen delar helt nämndens uppfattning om denotillfredsställande lokalsituationen vid . Nämnden har vid fleratillfällen uppvaktat regeringen om behovet av att bygga en helt ny skola förnämndens behov. Eftersom verksamheten i sin nya form ännu inte pågått mera änett knappt år är det för tidigt att ta ställning till behovet av helt nyalokaler. Sandöskolans akuta lokalbehov bör i första hand tillfredsställas genomom-och tillbyggnader inom den befintliga anläggningen. Chefen för försvarsdepartementethar i sin anmälan till statsbudgeten för /84 upptagit medel försådana kompletteringar. Inom anslaget har, förutom pris- och löneomräkning,beräknats vissa ökade hyreskostnader för dessa kompletterande lokaler under1983/84 samt 1,5 milj. kr. för upprustning av en befintlig förläggningsbyggnad. UU1982/83:20 76 för /84 tilldelas ett anslag på . I motion 1982/83:1772 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att byggnadsstyrelsenbör ges i uppdrag alt projektera nya lokaler för och att dettaprojekt därefter bör ges prioritet när beslut fattas om igångsättning avstatliga byggen av sysselsättningsskäl. Utbildningen vid fickför mindre än en ny uppläggning och inriktning. En utvärdering avverksamheten skall företas det kommande budgetåret. Inom pågåren viss översyn av de nordiska ländernas biståndsutbildning, vilket kan kommaatt ge ett ytterligare elevunderlag till Sandöskolan. Som framgår ovan delar regeringen nämndens föru-landsutbildning uppfattning att lokalsituationen vid ärotillfredsställande. I väntan på den förutskickade utvärderingen finnerutskottet emellertid inte skäl att, som föreslås i motion 1772. nu tillstyrkanågon projektering av nya lokaler för . Utskottet utgår emellertid från att den upprustning av befintligalokaler som planeras med medel som upptagits på försvarsdepartementetshuvudtitel, inte kommer att föregripa en förutsättningslös prövning av detframtida lokalbehovet. 1. att riksdagentill /84 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att riksdagenavslår motion 1982/83:1772 angående Sandöskolan. Styrelsen för u-landsforskning, SAREC (C. Propositionen (s. 75) För /84 föreslårregeringen att anslaget för styrelsen för u-landsforskning skall uppgå till 160milj. kr., varav 5 125 000 för SAREC:s förvaltningskostnader. SAREC:s insatser har utvecklats till en viktig ochsjälvständig komponent i vårt totala utvecklingssamarbete med . Detväxande landinriktade samarbetet har visat sig vara ett värdefullt komplementtill SIDA:s verksamhet. UU1982/83:20 77 I detta sammanhang behandlas motion 1982/83:1232 av och (bådac), vari hemställs att hos regeringen begär sådana initiativ attett "associerat centrum" för genteknik och bioteknik kan lokaliserasi anslutning till BMC, , i enlighet med vad som i motionen anförts. motion 1982/83:1775 av m. fl. (s), varihemställs 1. att riksdagentill regeringen framhåller vikten av att blir värdland för för "genetic and biotechnology", 2. att riksdagenuttalar sig för att medel för detta skapas genom omfördelning av vårabiståndssatsningar och satsningar på s. k. u-landsforskning. motion 1982/83:2191 av och , båda(c), och (), vari hemställs att beslutar att begära att regeringen verkarför att ett internationellt centrum för genteknik och bioteknik förläggs tillUppsala. motion 1982/83:1786 av . (vpk), yrkande 22, vari hemställs 22. att beslutar att under bilaga 5,C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med 5 milj. kr. förhöjt belopp attanvändas till forskning om kommunikation enligt vad som anförts i motionen. I motion 1786, yrkande 22, föreslåsatt anslaget till SAREC höjs med 5 milj. kr. att användas till forskning omkommunikation. Till följd av utskottets ställningstagande under avsnittetAllmänna riktlinjer för utvecklingssamarbetet till motionens förslag angåendeen ny internationell informationsordning, får utskottet avstyrkamedelsförslaget i yrkande 22. Medelsförslaget i propositionen tillstyrks av utskottet. Under denna rubrik behandlar utskottet också tre motionersom föreslår att regeringen skall verka för att ett planerat FN-centrum förgen- och bioteknik förläggs till , nämligen motionerna 1232, 1775 och2191. Frågan huruvida ett internationellt genetiskt centrum föru-ländernas behov skall upprättas, om det i så fall skall förläggas till ettu-land eller ett i-land och hur det skulle kunna finansieras har diskuteratsinom UNIDO:s ram . En sammanfattande redovisning för denaktuella UU1982/83:20 78 situationen lämnades av industriminister svar på en fråga i . Det framgår bl. a. av svaretatt den inte ansett sig ha några möjligheter att lämna någotkonkret erbjudande om lokalisering av detta centrum till , som förslagetvar utformat då det prövades . En internationell expertkommitté med representanter försju länder, däribland , studerar nu frågan om lämplig lokaliseringsort.Det internationella möte som tillsatte denna kommitté beslutade attinstitutionen skulle förläggas till ett u-land, om ett sådant erbjuder lämpligavillkor. Bland de länder som erbjudit sig att stå som värdland finns . Enligt utskottets uppfattning kan biståndspolitiskainvändningar resas mot att lokalisera ett till ett i-land. Det gäller i särskilt hög grad om, som det föreslås i enav motionerna, biståndsmedel förutsätts tas i anspråk. Regeringen avser dockverka för att en filial för samverkan med det internationella institutet bildasvid det biomedicinska centrum i och har i detta syfte fört diskussionermed . Utskottet noterar att det i det nämndafrågesvaret framhölls att regeringen inte har gjort något ställningstagande somdirekt hindrar att frågan om svensk kandidatur tas upp till förnyad prövningmen finner inte anledning att tillmötesgå motionärernas önskemål om särskildainitiativ i ärendet. Motionerna 1232, 1775 och 2191 avstyrks därför. 1. att riksdagenmed avslag på motion 1982/83:1786, yrkande 22, res. 64 (vpk) bifaller propositionens förslag och till Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) för /84 anvisar ett reservationsanslag av 160 000 000kr., 2. att riksdagengodkänner de riktlinjer för u-landsforskning som förordas i propositionen, 3. att riksdagenavslår motion 1982/83:1232, motion 1982/83:1775 res. 65 (fp) och motion1982/83:2191 angående FN-centrum för gen- och bioteknik. Utskottet fillstyrker regeringensförslag vid punkt C. 7 och hemställer att för /84 tillNordiska afrikainstitutet anvisar ett förslagsanslag av . UU1982/83:20 79 Lån till personal inom biståndsförvaltningen (C. Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkt C 8och hemställer att till Lån tillpersonal inom biståndsförvaltningen anvisar ett reservationsanslag av 4 750 000kr. Övriga u-landspolitiska insatser m. m. Propositionen (s. 41, 78-85) Ett målmedvetet och effektivtsamarbete med kräver en samordnad u-landspolitik. Under senare århar flera organ tillkommit med specifika uppgifter i samarbete medu-länderna. Detta speglar vårt breda u-landsengagemang och vår strävan att -fill ömsesidig nytta -ytterligare fördjupa relationerna till . Tillkomsten av nya u-landspolitiska organ reser frågan omhur vår u-landspolitik skall samordnas. För att få en bättre uppfattning omdetta har en arbetsgrupp med representanter för olika departementdetaljstuderat vårt samarbete med ett begränsat antal . Gruppensslutsats är bl. a. att samordningen mellan berörda svenskaintressenter bör förbättras. I vissa fall anser arbetsgruppen attsamarbetsavtal kan vara en lämplig form. Arbetsgruppen fortsätter sitt arbete. bör driva en konsekvent och samordnad politikgentemot enskilda . Regeringen anser att åtgärder i detta syfte börvidtas med ledning av de slutsatser som arbetsgruppen kommer fram till.Regeringen hoppas att under det kommande budgetåret med ett eller ett paru-länder kunna pröva en form av mer generella samarbetsavtal, som omfattar ettvidare fält än av relationerna mellan och ifrågavarandeu-länder. Stöd till u-landspolitiska insatser lämnas av beredningenför internationellt tekniskt samarbete (BITS), vars uppgift är att genomtekniskt samarbete (tidigare benämnt bredare samarbete) utvidga och stärkaSveriges förbindelser med vissa med vilka ingåttsamarbetsavtal eller liknande former av överenskommelser. BITS tar vidareställning till utnyttjandet av anslagsmedel avsatta för u-krediter (tidigarebenämnda särskilt förmånlig kreditgivning till u-land). Även importkontoret föru-landsprodukter (IMPOD), som främjar export till , ochfonden för industriellt samarbete med (), som stöderindustriutveckling i vissa , lämnar u-landspolitiskt stöd. Vissverksamhet inom ramen för det tekniska samarbetet administreras av svenskainstitutet. Det gäller stipendier och utbytesprogram, inriktade på . U-krediter är sådana reguljära statsstödda exportkreditersom genom subventionering med biståndsmedel kan lämnas på mjukare villkor tillvissa . Krediterna lämnas av AB . UU1982/83:20 80 anslaget finansieras endast biståndssubventioneringen, dets. 'U-krediterna garanteras av exportkreditnämnden. Fr. o. m. /83skall risktäckningen för eventuella skadefall på u-krediter till programländerske mot anslaget C 2. Om skadefall inträffarpå u-krediter garanterade mot biståndsanslaget skall emellertid regleringen iförsta hand ske från den för ändamålet upprättade säkerhetsreserven, somförvaltas av EKN. Denna består av riskpremier som inbetalats av garantitagarensamt vissa medel anvisade från reservationer på biståndsanslagen. U-krediter används för att finansiera utvecklingsfrämjandeprojekt i länder med vilka bedriver tekniskt samarbete, programländerför svenskt bilateralt bistånd och andra vars utvecklingspolitikligger i linje med de svenska biståndspolifiska målen. Krediterna är bundnatill upphandling i . Detaktuella läget för u-krediter framgår av följande: Anslag 1980/81 Anslag 1981/82 Anslag 1982/83 60 miij kr. Reservationsmedel från posten Bredare samarbete efter 1979/80 efter 1980/81 Avgår utbetalningar /82 Utfästelser om gåvoelement, totalt Disponibelt för utfästelser under återstoden av 1982/83 De utfästelser och utbetalningarsom gjorts på totalt ca 350 milj. kr. har möjliggjort en kreditvolym på ca 1,5miljarder kronor eller beställningar på ca 1,8 miljarder kronor.Utbetalningarna /82 på 15 milj. kr. beräknas öka till ca 150 milj.kr. Krediterna har använts för finansiering av utrustning förbl. a. skogsindustri, livsmedelsindustri, byggnadsmaterialindustri, kraftförsörjning, mi- UU1982/83:20 81 neralutvinning samt transporter och kommunikationer. Någrakrediter avser konsulttjänster. U-krediter, motsvarande av de totalautfästelserna, har beviljats för leverans till sex länder med vilka Sverigebedriver tekniskt samarbete: , , , , ochTunisien. av utfästa u-krediter har avsett programländer: ,, , , , , , , ,och . U-krediter har också tillstyrkts för leveranser tillBurma och . I två fall har regeringen lämnat förhandsutfästelse om u-kredit- för och - innebärande att olika svenska företag kan konkurreraom leveranser till projekten. Utfästelsen till , för kraftverksprojektetKiambere, på totalt 300 milj. kr. i kreditbelopp, motsvarande en anslagsbelastningpå 100 milj. kr., är den största enskilda utfästelsen under u-kreditsystemet. Garanti mot biståndsanslaget har under budgetåret1982/83 beviljats för u-krediter till , , , ochZimbabwe. En garanti för ett mindre kreditbelopp har också beslutats för Cuba.Garantiutfästelse lämnades genom särskilt beslut av regeringen fören kredit vardera till Mogambique, Sri Länka och . Det sammanlagdagarantibeloppet för dessa åtaganden beräknas till ca , varav ca320 milj. kr. resulterat i förbindelser och resten utgörs av utfästelser.Häremot står en säkerhetsreserv på 43 milj. kr., varav knappt en tredjedelutgörs av och återstoden av anslagsmedel. Efterfrågan på u-krediter har ökat kraftigt från ca 30ansökningar till nästan 50 under motsvarande period1982. Med beslut om gåvoelement på totalt ca 350 milj. kr. har sedanu-kreditsystemet infördes ca kunnatutfästas i kreditbelopp för ett 30-tal . Merparten av dessa medel haravsett programländer. U-krediterna har visat sig fylla ett angeläget behov imånga med vilka ett vidgat svenskt samarbete är av ömsesidigtintresse. För hat kreditgivningen inneburit att svenska företag kunnatfå order i en omfattning som inte annars varit möjlig. för u-krediter beräknas till 500 milj. kr.för nästkommande budgetår. I enlighet med innevarande års budgetproposition skallsamtliga u-krediter till programländer som beviljas fr. o. m. 1982/83garanteras mot biståndsanslagen. har regeringen lämnat utfästelse omsådan garanti för sex krediter. BITS förordar i anslagsframställningen attberedningen skall bemyndigas fatta beslut om biståndsgaranti i kreditärendensom avser programländer om kreditbeloppet uppgår till högst 25 milj. kr.Regeringen anser att denna fråga bör övervägas inom den utredning förutvärdering av u-kreditsystemet (dir. 1982:37) - u-kreditutredningen -, som hartillsatts i enlighet med vad som förutskickades i proposition 1981/82:100, bil.6. U-kreditutredningensarbete beräknas vara avslutat under innevarande 1982/83. UU1982/83:20 82 Redan nu har emellertid kunnat konstateras attfinansieringen av u-kreditsystemet kan behöva ändras. Utgångspunkten bör härvidvara att bistå i deras ansträngningar att mobilisera ökade resurserför sin ekonomiska utveckling. Det är önskvärt att genom dennaverksamhet utveckla det svenska handelsutbytet med . Utifrån dennaprincipiella syn bör en omläggning av finansieringen, som tillvaratar depositiva erfarenheterna av den nuvarande kreditgivningen, syfta till atlåstadkomma ett sammanhållet system för u-kreditgivning och för risktäckning avdenna verksamhet. Det innebär bl. a. att krediterna för fattigare länder börkunna ges högre gåvoelement än som förekommit. Vidare börrisktäckningen, mot reserver uppbyggda för ändamålet och ytterst motbiståndsanslagen, kunna utsträckas även till andra länder än programländernaför svenskt bilateralt bistånd. En följd av den omläggning av u-kreditsystemetsfinansiering som förutses är att kostnaderna för systemet i ökad utsträckningbelastar biståndsanslaget. Regeringen räknar därför med att hållareservationsmedel, som finns tillgängliga vid ingången av /84, iberedskap för att möjliggöra omläggningen. förutses redovisa förslag tillutformning och administration av u-kreditsystemet med utgångspunkt i vad somskisserats ovan. De medel regeringen räknar med att hålla i beredskap avsesgöra det möjligt att genomföra dessa förslag, i den mån de godtas av regeringoch riksdag, redan vid ingången av /85. Det tekniska samarbetet omfattar stöd till konsultstudier,institutionssamarbete, bilaterala utbildningsinsatser, internationella kurseri , försöksutrustning samt personutbyte. /82 har stöd utgåtttill i första hand tolv länder, nämligen , , , , , , , , , ,och . I verksamheten ingår också ett utbildningssamarbete medIrak, och . Till det tekniska samarbetet hänförs också det finansiellastöd som utgått till och . Det uppgicktill 10 milj. kr. för vartdera landet /82. Det tekniska samarbetet, som är inriktat på i huvudsakmindre fattiga , omfattar f. n. Regeringen räknar med att enviss utvidgning av denna länderkrets skall kunna göras. Det gäller i första handBolivia, med vilket tekniskt samarbete bör kunna påbörjas under budgetåret1983/84. Det är avsikten att i inledningsskedet ge ett engångsbidragfrån anslagsposten Katastrofer m. m. För den verksamhet inom det tekniska samarbetet sombedrivs av förordas en höjning av medelsanvisningen förprogrammet för person- och erfarenhetsutbyte med till 2,7 milj. kr.och för kulturutbyte med till 2,0 milj. kr. Vidare bör medel om 1,5milj. UU1982/83:20 83 anvisas /84 för den treåriga försöksverksamhetmed stipendier för sökande från som skall administreras av svenskainstitutet enligt beslut av regeringen. Erfarenheterna av det tekniska samarbetet är goda. En ökadtonvikt bör, som också beredningen förordat, ges till stöd för konsultinsatseroch för utbildning. Genom utbildningsstödet sker överföring av kunskap ochteknologi till som det skapar goda kontakter mellaninstitutioner och företag i och i . Konsultstödet ger deberörda länderna underlag för att bedöma olika projekts bärkraft och för attplanera och göra framställning om deras finansiering. En indirekt effekt avkonsultstödet är att svenska företag har fått möjlighet att leverera fillprojekt som identifierats genom konsultinsatser. har konsultstudier,som finansierats inom det tekniska samarbetet, lett till upphandling i Sverigeför minst 100 milj. kr. Denna upphandling har i vissa fall finansierats medu-krediter. Projekt som identifierats inom det tekniska samarbetet böräven i framfiden kunna komma i fråga för finansiering med u-krediter. Sådanaprojekt bör även kunna finansieras på gåvobasis i länder, som exempelvis ,som på grund av begränsad återbetalningsförmåga inte lämpar sig föru-kreditgivning. har denna möjlighet varit begränsad. EndastDominikanska Republiken och har erhållit finansiellt stöd somförstärkning av det tekniska samarbetet. Regeringen förordar att finansiering av projektidentifierade inom det tekniska samarbetet skall kunna förekomma i enomfattning motsvarande högst en tredjedel av anslagsposten för teknisktsamarbete. Finansieringen skall avse varor och tjänster upphandlade i Sverige.Omfattningen av finansieringen av varje enskilt projekt får avgöras från falltill fall med hänsyn till mottagarlandets förmåga att självt planera ochanvända den utrustning som finansieras. I proposifionen förordas att anslagsposten teknisktsamarbete, exkl. BITS administration, beräknas till totalt . Av detta belopp tas 30 milj. kr. i anspråk av ointecknadereservationsmedel efter /82. 1. godkänna de i propositionen angivna riktlinjerna förövriga u- landspolitiska insatser m. m., 2. godkänna den föreslagnamedelsanvisningen för de enskilda anslagsposterna, 3. till Övriga u-landspolitiskainsatser m. m. för /84 anvisa ett reservationsanslag av , 4. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att ikläda staten garanti för lån som kan komma attta upp inom en ram motsvarande högst det vid varje tillfälleinbetalda beloppet i . UU1982/83:20 84 Motion 1982/83:903 av Per m. fl. (m), yrkandena4 och 9, vari hemställs 4. attriksdagen uttalar att biståndsavtalen breddas till samarbetsavtal, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts rörande de förmånliga u-landskrediterna. motion 1982/83:2025 av och ,båda (m), yrkande 2, vari hemställs 2. att uttalar sig för behovet av enkraftfullare satsning på blandade krediter för att öka handelsutbytet medexpansiva . motion 1982/83:2167 av m. fl. (fp), yrkande 5,vari hemställs 5. att beslutar anvisa ytterligare 180 milj. kr.för utökning av s. k. blandade krediter. En nyhet i årets budgetpropositionär att de helt eller delvis biståndsfi-nansierade samarbetsformer som brukarbetecknas u-landspolitiska insatser sammanförts under ett nytt anslag, C 9. tekniskt samarbete genom BITS, och vissa andraposter, som inte disponeras av SIDA. Utskottet välkomnar denna förändring somger en klarare bild av biståndets fördelning på olika samarbetsformer. U-kreditsystemet behandlas i tre motioner. I motion 2167,yrkande 5, föreslås att anvisar ytterligare 180 milj. kr. tillu-krediter, utöver regeringens förslag som slutar på 500 milj. kr. I motion2025, yrkande 2, förordas en kraftigare satsning på blandade krediter(u-krediter) för att öka handelsutbytet med expansiva . I motion 903,yrkande 9, förslås att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts omsärskilt förmånliga krediter (u-krediter). Av motionstexten framgår att därmedavses dels en successiv utbyggnad av systemet, dels att krediter endast bör gestill länder som är kreditvärdiga, däribland länder utanför programlandskretsen,dels slutligen att alla förmånliga krediter garanteras mot biståndsanslagen. Möjligheten att ge kredit på fördelaktiga villkor tillländer med vilka har biståndssamarbete och till andra , vilkasutvecklingspolitik ligger i linje med svenska biståndspolitiska målsättningar,är enligt utskottets mening ett värdefullt inslag i vårt samarbete medu-länderna vid sidan av det traditionella biståndet. Som påpekades redan i förra årets bislåndsbetänkande UU1981/82:20 när motioner om u-krediter behandlades, avsåg regeringen göra enöversyn av hela u-kreditsystemet. Denna översyn har inletts.U-kreditutredningen beräknar avsluta sitt arbete . I väntan påutredningens förslag ser utskottet ingen anledning ta någon ställning tillmotionerna 903, 2025 och 2167 i vad avser u-krediternas utformning ochinriktning eller medelsramen UU1982/83:20 85 Yrkandena i fråga avstyrks därför. I motion 903 föreslås i yrkande 4 att biståndsavtalenbreddas till samarbetsavtal. Härigenom skulle ett utvidgat samarbete mellanSverige och kunna komma till stånd med deltagande från näringsliv,organisationer och andra myndigheter än de biståndsansvariga, ansermotionärerna. Frågan om samarbetsavtal har behandlats av utskottet vidflera tidigare tillfällen, senast i betänkande UU 1981/82:20. Utskottet harinte uteslutit att sådana avtal i vissa fall skulle kunna vara värdefullainstrument för vårt " samarbete med . Varken regering ellerriksdag har emellertid ansett sig ha ett tillräckligt underlag för attentydigt uttala sig till förmån för samarbetsavial av det slag som avsetts. Enarbetsgrupp med representanter för olika departement har under en tidstuderat möjligheten av samarbetsavtal närmare. Som framgår av propositionen ärde hittillsvarande resultaten av gruppens arbete sådana att regeringenöverväger att under det kommande budgetåret pröva en form av generellasamarbetsavtal med ett eller ett par . Motionärernas förslag tycks emellertid vara attbiståndsavtalen med programländerna skall ersättas av vidare samarbetsavtal.Detta är enligt utskottets mening inte en nödvändig eller ens önskvärd följd avatt samarbetsavtal ingås. Biståndsavtalen har den särskilda funktionen att deskall reglera biståndets innehåll och de båda regeringsparternas åtaganden. Ettsamarbetsavtal är snarare en allmän ram, inom vilken olika typer av uppgörelseroch kontrakt är tänkbara. Det tänks inte ersätta biståndsavtalen. Utskottet får mot denna bakgrund och i väntan på närmareslutsatser från interdepartementala arbetsgruppen avstyrka yrkande 4 i motion903. Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkt C 9och hemställer 1. att godkänner de i propositionen angivnariktlinjerna för övriga u-landspolitiska insatser m. m., 2. att med avslag på motion 1982/83:2167,yrkande 5, godkänner res. 66 (fp) den föreslagna medelsanvisningen för de enskilda anslagsposterna,