bet · G601FöU9 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:9 omplanering och anslag för totalförsvaret (prop. 1982/83:100 bil. 6 och1982/83:119) I betänkandet behandlas förslag som regeringen -efter föredragning av statsrådet - har förelagt iproposition 1982/83:100 bilaga 6 (försvarsdepartementet) - i det följandekallad budgetpropositionen. Vidare behandlas förslag som regeringen senare -efter föredragning av försvarsministern, statsrådet - harförelagt i proposition 1982/83:119. Ibetänkandet behandlas också 68 motionsyrkanden. Motionerna är väckta antingenunder den allmänna motionstiden eller medanledning av proposition 1982/83:119 om riktlinjer för . Ensammanställning av alla motionsyrkanden finns i bilaga. Där framgår var ibetänkandet de olika yrkandena behandlas. beslut att littera A skall ligga utanförutgiftsramen för det militära försvaret (pröp. 1981/82:102 bil. 2 s. 49, FöU18, rskr 374) och departementsreformen medför ändringar i fjärde huvudtitelnsutformning. Departementsreformen innebär att försvarsdepartementet har fått ettvidgat ansvar för totalförsvaret. Till departementets verksamhetsområde harförts det ekonomiska försvaret utom bränsleprogrammet samt beredskap,civilbefälhavarorganisationen och räddningstjänsten. Åndringarna framgår av ensammanställning i budgetpropositionen (s. 8-10). Regeringens förslagbeträffande littera J har behandlats av civilutskottet (CU1982/83:13, rskr 205). 1.Försvarsdepartementet m. m. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagitriksdagen att för /84 anvisa medel för försvarsdepartementet m.m. enligt följande sammanställning. Belopp (kr.) (s. 11-12) förslagsanslag Vissa nämnder m. m. inom totalför- svaret (s. 12-14) förslagsanslag Kommittéer m. m. (s. 14) reservationsanslag Extra utgifter (s. 14) reservationsanslag 1Riksdagen 1982/83. 1982/83:910 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkande 1 att begär hos regeringen att få enredogörelse över hur samordningsfrågor inom totalförsvaret - både i fredstidoch i krigstid - avses handläggas inom . Enligt beslut vidriksmötet /82 skall kostnaderna för försvarsdepartementet m. m. fr. o. /84 inte räknas in i utgiftsramen för det militära försvaret.Anslagen A 1-A 4 är alltså beräknade utanför denna ram. I samband med behandlingen av anslagetFörsvarsdepartementet anmäler föredragande statsrådet att en nyärendefördelning mellan departementen har medfört att en stor del avtotalförsvarsfrågorna (delar av det ekonomiska försvaret och övrigttotalförsvar) samt räddningstjänsten har förts över till försvarsdepartementetsverksamhetsområde från andra departement. Därigenom har, anför han, behovet avförsvarsdepartementets samordningsavdelning bortfallit och avdelningen utgåttur departementets organisation. En ny enhet för civilt totalförsvar, dvs.civilförsvar, ekonomiskt försvar, psykologiskt försvar och beredskapm. m. har tillkommit. Inom denna enhet kommer även samordningsfrågor och frågorom räddningstjänst att handläggas. Vidare har sekretariatet försäkerhetspolitik och långsiktsplanering inom totalförsvaret (SSLP), somtillkom (prop. 1972:45, FöU 15, rskr 184) placerats in underchefstjänstemännen i försvarsdepartementets organisation. Utskottet vill i det följande behandla de frågor rörandesamordningen inom totalförsvarets högsta ledning som har aktualiserats ibudgetpropositionen och motion 910. Försvarsdepartementets samordningsavdelning kom till år1962 efter anmälan i proposition 1962:108 (SU 108, rskr 244) för samordningeninom av ärenden rörande totalförsvarsverksamheten och andrafrågor som inte kan hänföras till ett särskilt departement. I fred skulle denredovisas som en avdelning i försvarsdepartementet och lyda underförsvarsministern i dennes uppgift inom regeringen att i fred svara församordningen av totalförsvaret. Vid krig och krigsfara förutsattes avdelningenställas till statsministerns omedelbara förfogande. Som framgår av redogörelseni det föregående har samordningsavdelningen nu utgått ur försvarsdepartementetsorganisation. I motion 910 (fp) framhålls att behovet av samordning inomtotalförsvaret har ökat successivt och poängterades försvarsbeslut.Om samordningsuppgiften för hela totalförsvaret tas bort från denhittillsvarande samordningsavdelningen kommer funktionen enligt motionärernainte att ha FöU 1982/83:9 3 Det kan, menar de, inte vara rimligt attstatssekreteraren i försvarsdepartementet skall utöva hela denna samordningsfunktion.De utgår från att regeringen har övervägt dessa frågor mer än vad som framgårav propositionen och att samordningen inom hela totalförsvaret är säkerställd.De anser att bör begära en redogörelse för hur samordningsfrågor inomtotalförsvaret både i fredstid och i krigstid handläggs inom . Utskottetuppehöll sig i betänkande 1981/82:18 (s. 18) vid frågor rörande ledning ochsamordning inom totalförsvaret och anförde därvid bl. Utskottet delar försvarskommitténs uppfattning attden högsta ledningen av totalförsvaret i fred måste utövas aktivt ochlångsiktigt. Den måste fortlöpande dels följa utvecklingen och bedöma dessinverkan på totalförsvaret, dels undersöka vilka samordningsbehov som finnseller som kan uppkomma på , dels ta initiativ för att tillgodosesådana behov. Dessa krav är viktiga och gäller också myndigheter medsamordningsuppgifter. I måste ställas stora krav på densamordningsavdelning som finns inom försvarsdepartementet. Statssekreteraren i försvarsdepartementet har införutskottet närmare redovisat de organisatoriska förändringar som harvidtagits inom i de delar de berör försvarsdepartementet.Utskottet har anledning att räkna med att samordningsfunktionen i den nyaorganisationen kommer att tillmätas sådan vikt och utövas på sådant sätt attden fillgodoser de stora krav som måste ställas på den. Vad som skett är iprincip aft den nya enheten för civilt totalförsvar har övertagitsamordningsavdelningens uppgifter. Deuppgifter som tidigare låg på den särskilda samordningsavdelningen syftadesåväl på totalförsvarets verksamhet i fred, under beredskapstillstånd och ikrig som på riksledningens beredskap för krig och för skiftande tillståndmellan fred och krig. har i beredskapsfrågor fått stöd frånavdelningen (jfr förs. 1982/83:10 s. 33-34). Motbakgrund av uttalanden i samband med försvarsbeslut gav regeringen iseptember 1982 generaldirektören vid överstyrelsen för ekonomiskt försvarGunnar Nordbeck i uppdrag att utreda frågan om ledning och samordning avtotalförsvaret inom m. m. (Fö 1982:09). I samband med attdepartementsindelningen ändrades inhämtades synpunkter påförsvarsdepartementets organisation från utredningsmannen. Ett slutbetänkandefrån utredningen väntas . Medhänsyn fill samordningsfrågornas stora betydelse utöver vad som gäller arbetetsbedrivande i förutsätter utskottet att även ifortsättningen informeras om större förändringar beträffande ansvar ocharbetsformer när det gäller sådana frågor. Någon framställning av ienhghet med motion 910 är inte nödvändig. Mofionen bör avslås i denna del. FöU 1982/83:9 4 Utskottet har inte något att invända motregeringens förslag och hemställer 1. att avslår motion1982/83:910, yrkande 1, om en särskild redogörelse från regeringen, 2. att tillFörsvarsdepartementet för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att till Vissanämnder m. m. inom totalförsvaret för /84 anvisar ettförslagsanslag av , 4. att till Kommittéerm. m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 5. att till Extrautgifter för /84 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har i budgetpropositionen (s. 15-18)berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet har anförtom säkerhets- och försvarspolitiken. Enligt föredragande statsrådet har utvecklingen ivärlden präglats av tilltagande spänning och osäkerhet påbåde det politiska och ekonomiska området. Den tendens tillkonfrontationspolitik mellan supermakterna som har ersatt avspänningen synesfortsätta, trots att nya samtal inletts mellan dem om begränsning av kärnvapen.Världens rustningar ökar mot alltmer ofattbara nivåer. genomgår deninternationella ekonomin en allt djupare kris som tar sig uttryck i stagnerandeproduktion och ständigt ökande arbetslöshet. Båda utvecklingarna utgör enligtstatsrådet hot mot vår säkerhet och vår välfärd. framhåller att den tilltagande användningen av våld på olika håll ivärlden inger oro. Den minskande respekten för folkrätten och FN-stadgansprinciper har åtföljts av ett alltmer öppet åsidosättande av FN:s uttaladevilja. Också säkerhetsrådets beslut har upprepade gånger trotsats. FN:sgeneralsekreterare har varnat för att medlemsländerna genom att avlägsna sigfrån stadgans normer och förpliktelser närmar sig en ny internationell anarki.Ett stärkande av FN:s roll som instrument för kollektiv säkerhet ter sig därförytterst angeläget, framhåller föredragande statsrådet. Kapprustningenstempo har ytterligare stegrats, medan praktiskt taget inga substantiellaframsteg gjorts i centrala rustningskontroll- och nedrustningsfrågor. Denväxande fredsrörelsen i världen utgör en sund reaktion mot regeringarnasoförmåga att bryta rustningarnas onda cirkel. FöU1982/83:9 5 församlings andra specialsession för nedrustning sommaren1982 blev en missräkning för alla som hoppats att världssamfundet skulle lyckasutarbeta och anta ett fullständigt nedrustningsprogram. Huvudansvaret för deuteblivna resultaten härvidlag torde - uttalar föredragande statsrådet - fådelas av de båda supermakterna. Några snabba resultat av de internationellanedrustningsförhandhngarna kan enligt föredragande statsrådets bedömning inteväntas. Regeringen kommer att fullfölja och intensifiera ansträngningarna föratt främja internationell fred och avspänning. Regeringen kommer också attfölja konkreta framsteg på nedrustningens område och överväga vilken anpassningav den svenska försvarspolitiken som kan aktualiseras i anslutning härtill. Som del av kan de nordiska länderna, enligtstatsrådets mening, inte undgå att beröras av de stormaktsmotsättningar sompräglar förhand-hngarna om kontinentens säkerhet. Härtill kommer det nordiskaområdets växande strategiska betydelse. En orsak härtill är utbyggnaden av desovjetiska marinbaserna på , vars lokalisering delvis är betingad avgeografiska faktorer och den vapentekniska utvecklingen. Den ökning av denmilitära aktiviteten i det nordiska området som blivit resultatet bör enligtföredragande statsrådet ses som ett led i supermakternas bevakande av sinaglobala intressen och som en del av den strategiska maktbalansen dem emellan,och den kan därför inte uppfattas som riktad mot . Utvecklingen kan dockinte undgå att på ohka sätt få återverkningar också för del. Därmedställs stora krav på vår egen förmåga att även i fortsättningen upprätthållarespekten för vårt lands territoriella integritet och säkerhetspolitiska linje.De grova kränkningar av svenskt territorialvatten och svenskt militärtskyddsområde som en eller flera främmande ubåtar sedan gjort sigskyldiga till utgör en allvarlig påminnelse härom. Det svenska territorietskall skyddas mot kränkningar med alla tillgängliga medel. I de nordiska länderna finns inte några kärnvapen. Det ärviktigt att detta läge består. Regeringen eftersträvar därför att få till ståndöverenskommelser som bl. a. gör till en kärnvapenfri zon. Sådanaöverenskommelser kan hndra spänningen mellan blocken och minska risken för attländerna utsätts för kärnvapenanfall. De senaste årens utveckhng i världen förändrar, enligtföredragande statsrådet, inte de allmänna slutsatser som drogs i 1982 årsförsvarsbeslut. Grunderna för de säkerhetspolitiska överväganden somredovisades i samband därmed, och om vilka enighet rådde i , kvarståroförändrade. Den svenska säkerhetspolitiken, grundad på vår alliansfrihetsyftande till neutralitet i krig och stödd på ett för våra förhållanden starktförsvar ligger fast. Regeringen kommer - uttalar statsrådet - konsekvent ochbestämt att fullfölja denna politik. Förtroendet för vår vilja och vår förmågaatt i krig bevara neutraliteten måste vidmakthållas. Det får varken skapas FöU 1982/83:9 6 farhågoreller förväntningar om att ens under starkt yttre tryck skulle övergesin neutralitetspolitik. Den svenska nationen står enad kring desäkerhetspolitiska principerna. Det är en ovärderlig tillgång som måstebevaras, avslutar föredragande statsrådet. 1982/83:443 av () och ()vari yrkas att beslutar att som sin åsikt ge regeringen till kännaatt denna vid förhandlingar om kommande flottbesök klart bör ge uttryck för attfartyg med kärnvapen ombord inte kan gästa . 1982/83:444av m. fl. (vpk) såvitt gäller yrkandena 1. att uttalar sig fören ökning av handelsutbytet med planekonomierna i i syfte att stärkaSveriges alliansfria ställning och öka självständigheten på detsäkerhetspolitiska området, 2. att uttalar attNATO:s militära uppladdning i det nordiska området med bl. a. förhandslagringav militär materiel för marinkår i Tröndelag likaväl som den sovjetiskauppladdningen på ökar spänningen i , 9.att uttalar att direktiven till nästa försvarsutredning bör utformasi enlighet med vad som anförs i motionen. 1982/83:1238 av () och KerstinEkman (fp) vari yrkas att i skrivelse till regeringen begär sådanaregler i fråga om övningar inom försvarsmakten och civilförsvaret att bättre hänsyn än kantas till föräldrars barnomsorg. 1982/83:1243 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna 1. att skadeverkningar avdirektanfall med kärnvapen mot vårt land bör utredas till nästa flerårigaförsvarsbeslut, 2. att det s. k. tekniskaEMP-skyddet bör utforskas och förbättras, 3. att regeringen bör informeraoch stimulera till debatt beträffande kärnvapnens verkan och vilka resurser förskydd som finns. 1982/83:1671 av m. fl. (c) variyrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om tilläggsdirektiv till sårbarhetsberedningen. 1982/83:1797 av m.fl. (fp) såvittgäller yrkande 8 att hos regeringen begär skyndsamt förslag omdirektrekrytering till civilförsvaret av 5 000 yngre , varav ungefär 2000 män som därmed undantas från militär värnpliktsutbildning. säkerhetspolitik syftartill att bevara landets fred, frihet och oberoende. Enligt 1982 årsförsvarsbeslut (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr 374) formas säkerhetspolitikenäven i fortsättningen genom samverkan mellan utrikespolitiken,försvarspolitiken, vår politik i internationella nedrustningsfrågor,handelspohtiken och biståndspolitiken. Ut-rikespoUtiken präglas av en alliansfrihetsom syftar till neutralitet om det blir krig i vår omvärld. För att den svenska säkerhetspolitiken skall varatrovärdig och realistisk måste den - vid sidan av andra säkerhetspolitiskamedel - stödjas av ett efter våra förhållanden starkt totalförsvar.Försvarspolitiken syftar till att totalförsvaret vid kriser och konflikter iEuropa mellan stormaktsblocken skall ha en sådan styrka, sammansättning ochberedskap att hot, påtryckningar eller angrepp mot inte kan bedömasvara lönsamt för någon. Totalförsvaret har i så fall den önskade fredsbevarandeförmågan. Om trots alla ansträngningar att stå utanför ändåblir indraget i ett krig skall alla tillgängliga resurser koncentreras på ettkraftfullt försvar och på en politik som bevarar landets frihet. Liksom föredragande statsrådet anser utskottet det varasynnerligen värdefullt att den svenska nationen står enad kring desäkerhetspolitiska principerna. I budgetpropositionen kommenteras utvecklingen i världenunder det gångna året. Motion 444 (vpk) tar upp föredragande statsrådetsuttalande att det nordiska området har fått växande strategisk betydelse ochatt en orsak till detta är utbyggnaden av de sovjetiska marinbaserna påKolahalvön. åtgärder inom ramen för NATO-samarbetet bidrar enligtmotionärerna till en växelverkan i sammanhanget. Vem som började upprustningenpå kan enligt deras mening diskuteras men är inte särskiltintressant. Problemet kan inte avfärdas så enkelt som genom att bara hänvisatill de sovjetiska baserna på . bör därför enligtmotionärerna göra ett uttalande om orsakerna till den ökade spänningen iNorden. Utskottet konstaterar att föredragande statsrådet haruttalat att de nordiska länderna som del av inte kan undgå att berörasav stormaktsmotsättningarna. Som en orsak till det nordiska områdets växandestrategiska betydelse nämns utbyggnaden av marinbaserna på . Ökningenav den militära aktiviteten i det nordiska området anser han vara ett resultatav områdets växande strategiska betydelse. Utskottet har inte något att invändamot föredragande statsrådets redogörelse och anser inte aft bör göranågot uttalande om utveckhngen på det säkerhetspolitiska området och dessorsaker. Yrkande 2 i motion 444 bör avslås. Inte heller i övrigt har utskottet funnit anledning tillnågon erinran mot vad föredragande statsrådet har anfört om säkerhets- ochförsvarspolitiken. FöU1982/83:9 8 Vissa frågor rörande säkerhetspolitiken I motion 444 (vpk) hävdas attSverige så långt som möjligt bör sträva efter alliansfrihet i fred även när detgäller det ekonomiska och handelspolitiska området. Enligt motionärerna bindersig allt hårdare till på alla områden samtidigtsom handeln med planekonomierna i stagnerar eller minskar från enredan tidigare låg nivå. Motionärerna anser att det vore till gagn för landetssäkerhet att ha ett vidare handelsutbyte än som är fallet. De föreslår attriksdagen skall göra ett uttalande härom. Handelspolitiken är bl. a. en del av säkerhetspolitiken.Den styrs dock i första hand av ekonomiska möjligheter och hänsyn. Statligstyrning av det slag som förekommer i statshandelsländerna förekommer inte iSverige. Nuvarande handelsutbyte kan inte anses strida mot vår alliansfriapolitik så länge det inte finns risk för bindningar på det utrikespolitiskaområdet. Även enligt utskottets mening är det önskvärt att får ettvidgat handelsutbyte, med bl. a. statshandelsländerna i . Detta främstav handelsekonomiska skäl men också för att minska sårbarheten beträffandevissa varugrupper. I proposition 1982/83:100 (bil. 5 s. 103-104) redogörs förSveriges handel med statshandelsländerna. Den svenska exporten till sådanaländer i har sjunkit med 12 %jämfört med . har importen till Sverigefrån statshandelsländerna ökat, särskilt när det gäller oljeprodukter. De särskilda svårigheter som är förknippade med handelmellan å ena sidan en marknadsekonomi som och å andra sidan ettstatshandels-land har beskrivits bl. a. i näringsutskottets betänkande1978/79:4. Enligt vad försvarsutskottet har inhämtat består dessa svårigheter.Östeuropeiska marknader kräver långvarig bearbetning. Handeln där är i principreglerad av staten. Beslut om export och framför allt om import behandlas oftaav flera olika instanser efter varandra. I många länder är det oftast svårteller omöjligt för en exportör att komma i direktkontakt med den slutligaförbrukaren av en produkt. Vidare är det ofta svårt att få tillgång tillekonomisk statistik, information om gällande regler för import och export ochannan information som man normalt behöver vid en marknadskartläggning. Utskottet anser att möjligheterna att utöka Sverigeshandel med statshandelsländerna i bör tas till vara. Eftersom detkan förutsättas att regeringen har samma strävan finns det inte anledning förriksdagen att uttala sig om detta handelsutbyte. Mofion 444 bör avslås i dennadel. I motion 443 (c) påpekas attflottbesök från andra länder hör till normalt internationellt umgänge. Enligtmotionärerna bör det emellertid vara naturligt att gästerna tar hänsyn till de principersom gäller för svensk pohfik FöU1982/83:9 9 och inte besöker med kärnvapen ombord. De anserdet vara angeläget att detta understryks vid förhandlingar om kommandeflottbesök och yrkar att skall uttala sig härom till regeringen. Enligt vad utskottet har inhämtat anges sedan i februari1983 i alla svar på framställning om örlogsbesök i att utländskagästande fartyg med hänsyn till gällande principer inte får medföra kärnvapenombord. Något särskilt uttalande från behövs alltså inte. Vissa frågor rörande totalförsvaret I mofion 444 hävdas att denkommitté som får till uppgift att förbereda nästa långsiktiga försvarsbeslutbör få direkfiv som markant skiljer sig från dem som har gällt tidigare.Sverige måste enligt mofionärerna förändra totalförsvarets struktur och merabestämt än tidigare prioritera de civila delarna på de militäras bekostnad.Vidare anser motionärerna att det militära försvaret bör få en ny inriktning. Ettliknande motionsyrkande kommunisterna avslogs av riksdagenunder föregående . Liksom i samband med försvarsbeslut anserutskottet att den antydda inriktningen av totalförsvaret inte skulle motsvarade krav som vår försvarspolitik ställer. Motionsyrkandet bör avslås. Motion 1671 (c) tar upp samhälletssårbarhet när det gäller datorer och datasystem. Motionärerna anser attsårbarhetsberedningen bör ges tilläggsdirektiv att också beakta de socialaaspekterna på datoriseringen. De vill att samhällsplaneringen skall inriktas påsamordning av olika funktioner och på "mer småskalighet". Sårbarhetsberedningen tillkallades för att utreda,informera och ge råd i frågor om säkerhet och sårbarhet på dataområdet.Beredningen har redovisat en handlingsplan (Ds Fö 1981:17) och beräknas lämnasitt slutbetänkande underförstå . En redogörelse för beredningenshandlingsplan lämnades i totalförsvarspropositionen 1982 (prop. 1981/ 82:102bil. 1 s. 48). Beredningen är oförhindrad att på ADB-området behandla frågor avdet slag som motionärerna syftar på. Utskottet anser inte att börgöra något uttalande om tilläggsdirektiv till beredningen. I motion 1243 (fp) påpekas att maninte kan utesluta att kärnvapen kan komma till användning direkt mot vårt land.Motionären hävdar att man därför, inför nästa försvarsbeslut, bör utredaskadeverkningarna av ett sådant angrepp. Vidare konstateras att verkan av s. k.elektromagnetisk puls (EMP) är föga känd och att EMP-skyddet bör utvecklas.Slutligen föreslås att man förbättrar informationen kring kärnvapnensverkningar och skyddet häremot. Utskottet konstaterar att konsekvenserna av kärnvapenkrighar fått ökad uppmärksamhet genom försvarsbeslut, som behandladebehovet av FöU1982/83:9 10 åtgärder inom totalförsvaret relativt ingående. Dengrundläggande inriktningen är skydd mot sidoverkningar vare sig stridsmedlenriktas mot mål utom eller inom landet. Det är däremot inte möjligt att byggaupp ett verksamt skydd mot kärnvapnens fullträffsverkningar. Ett fortlöpande studie- och forskningsarbete beträffandekärnvapnens verkningar och skyddet häremot bedrivs vid berörda myndigheter, bl.a. . Detta arbete, som bl. a. har nyttiggjorts iden FN-studie om kärnvapen som slutfördes , omfattar även s. k. EMP.Forskning kring EMP, särskilt EMP från höghöjdsexplosioner, bedrivs med högprioritet. Det saknas inte underlag för information och debatt om defrågor som tas upp i motion 1243. Som exempel kan nämnas skriften som har utgetts av ochFörsvar och som riktar sig till en intresserad allmänhet. Att ge ytterligareinformation och att stimulera till debatt är en angelägen uppgift som redanvilar på totalförsvarets myndigheter. Sådana åtgärder är betydelsefulla bådeför befolkningsskyddet och för att försvarsdebatten skall grundas på fakta.Utskottet räknar därför med att regeringen och myndigheterna är uppmärksammapå behovet av insatser. Några uttalanden av i enlighet med motion1243 behövs inte. Motion 1238 behandlar frågan omomsorgen av barn till föräldrar som kallas in till övningar inom försvaret.Enligt motionärerna beaktas vårdnaden av små barn ännu inte på ett rimligtsätt vid beslut om anstånd för repetitionsutbildning inom försvarsmakten ochför övningar inom civilförsvaret. Problemet finns också, anför motionärerna,inom försvarsmaktens grundutbildning. Enligt motionärernas uppfattning har enförälder med hela eller huvuddelen av barnomsorgen självfallet de störstasvårigheterna. I sådana fall bör, anser de, anstånd kunna beviljas vidupprepade tillfällen om inte alternativ för barnomsorgen kan ordnas inför deaktuella övningstiderna.