bet · G601KrU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Massmediekommitténbör lägga fram förslag om vilka krav som bör ställas på planer för utbyggnad avkabelnät. I uppdraget ligger att föreslå hur och av vem planer skallfaststäHas, hur planerna skall göras bindande i förhållande till dem som villbygga ut kabelsystem och vilka frågor som skall regieras i planerna. Isamband med frågan om planer för utbyggnad av kabelnät aktualiseras ocksåfrågan om ansvaret för en sådan utbyggnad. Kommittén bör överväga för- och nackdelar med olikaalternativ i fråga om ansvarsfördelningen. Kommittén bör därvid särskiltundersöka hur kraven på planmässighet och teknisk standardisering skalltillgodoses i ett KrU 1982/83:21 11 alternativmed utrymme för konkurrens meUan olika leverantörer och tekniska lösningar. Föratt abonnentnät inom enskilda fastigheter skall kunna anslutas till kabelnätmåste vissa tekniska fordringar vara uppfyllda. Kommittén bör överväga vilkakrav som i detta hänseende skaH ställas vid nyanläggning av abonnentnät.Kommittén bör vidare behandla de frågor som kan bli aktuella i samband medombyggnad av äldre centralantennanläggningar för anslutning tUl kabelnät. Ettproblem som har upprr;ärksammats i andra länder är att utbyggnad av kabelsystemför massmedieändamål endast kommer till stånd i de områden där det ärekonomiskt fördelaktigt att installera systemen, dvs. främst i befolkningstätaorter, medan mer glesbebyggda områden blir utan. Kommittén bör föreslå åtgärderför att en utbyggnad av kabelsystem skall kunna ske med ett rimligt mått avgeografisk rättvisa. Kommittén bör också överväga hur områden som inte tillgodtagbara kostnader kan täckas av kabelsystem skall kunna utnyttja sådanamöjligheter som kabelverksamheten erbjuder. En tänkbar möjlighet är attanvända trådlös distribution i dessa fall. Förslag om hur den nya tekniken skall användas förmassmedieändamål anges som en andra huvuduppgift för massmediekommittén. Detgäller främst regler för användningen av kabeldistribution, men kommittén kanockså behöva komma in på frågor som rör trådlös distribution. Kommittén börsärskilt behandla frågor rörande tillgång till kabelnät samt då det gällerinnehållet i kabelsändningar, program från m.fl., utländskaprogram, program producerade för kabeldistribution samt frågor rörande reklamoch kostnader. Ifråga om tillgång till kabelnät uttalas att kommittén bör behandla samtligafrågor som rör tiUgången till kabelnät för massmedieändamål. Kommittén bör idessa frågor samråda med yttrandefrihetsutredningen. Vidare bör kommittén avgeförslag om hur frågor, som rör hur innehållet i kabelsändningar sätts sammanoch vem som svarar för sammansättningen, skall lösas. I uppdraget ingår att taställning till vilka krav som skall ställas på den som vill bedrivaprogramverksamhet i kabelnät, t. ex. om samhällsorgan eller ägare tillkabelnät skall få bedriva sådan verksamhet. Beträffande program frånSveriges Radio uttalas bl.a. följande. Uppbyggnad av kabelsystem får inte innebära attnågon utestängs från möjligheten att följa de radio- och inom som normalt kan tas emot i området ikonventionella antenner. Det bör därför vara obligatoriskt att vidarebefordrasådana sändningar i kabelsystem som används för distribution av TV-programtill allmänheten i bostäder. Liknande villkor kan också böra gälla för eventuellaframtida svenska eller nordiska satellitprogram och andra sändningar avpublic-service-karaktär som kan bli aktuella . Beträffande utländska program påpekas i direkfivenatt det med nuvarande lagsfiftning är Ullåtet att ta emot såväl svenska somutländska KrU 1982/83:21 12 rundradioprogrami och även att vidaresända dessa i centralantennanläggning om de harmottagits trådlöst. Det råder emellertid delade meningar om huruvida begreppetcentralantennanläggning i detta sammanhang också innefattar mycket storakabelsystem. Kommittén bör, sägs det, utgå från att utländska rundradioprogrambör få tas emot och spridas vidare i kabelsystem oavsett om de distribueras översatellit eller via marknätet, förutsatt att de upphovsrättsliga frågorna ärlösta. Ett särskilt problem uppkommer när telekommunikationssateUiter i s.k.fast trafik utnyttjas för sändningar som är avsedda att spridas tillallmänheten i kabelsystem. I direktiven uttalas att med nuvarande lagstiftningsådana sändningarinte torde anses som rundradiosändningar. Vidaresändningar icentralantennanläggning är därför inte tiUåtna utan regeringens tillstånd. Kommitténbör undersöka vilka problem med avseende främst på radiorätt, upphovsrätt ochinternationeUa konventioner som uppstår med anledning av olika former förspridning av utländska program. Kommittén bör också utreda vem som skall ansesha det yttrandefrihetsrättsliga ansvaret för utländska radio- ellerTV-sändningar som distribueras i centralantennanläggningar eller kabelnät ivårt land. I dessa frågor bör kommittén samråda med yttrandefrihetsutredningen. Dådet gäller program producerade för kabeldistribution bör kommittén överväga påvilka villkor kabelsystem skall få utnyttjas för sådan trådsändning som inteenbart innebär omedelbar vidaresändning av etersända program. Kommittén börsärskilt uppmärksamma möjligheterna för lokala intressen, t. ex. föreningar,att utnyttja kabelsändningar. När det gäller lokala sändningar bör kommitténavge förslag om hur stor andel icke lokalt producerat material som bör fåförekomma. Idirektiven aktuaHseras även frågan om kabeldistribuerad när-TV. Den utvärderingav försöksverksamheten med när-TV som görs av näixadio-kommittén (U 1978:11)bör massmediekommittén noga följa och samlat behandla frågan om en eventuellfortsatt verksamhet med när-TV över kabelnät eller i eterdistribution och detuppdrag kommittén har beträffande kabel-TV. Ifråga om reklam anför utbildningsministern att kommittén bör utgå från attkommersieU reklam, som riktar sig till allmänheten, inte skaU förekomma isådana sammanhang. Beträffandereklaminslag i utländska program som tas emot från satelliter eller på annatsätt och vidaresänds i kabelsystem bör kommittén belysa konsekvenserna av attsådan reklam kan mottas i , individuellt samt viacentralantennanläggning och kabelnät. Med utgångspunkt i denna analys och deredan angivna ambitionerna beträffande reklamfrihet bör kommittén föreslå vHkaregler som bör gälla för mottagning av sådana sändningar. Idirektiven framhålls då det gäller kostnadsfrågoratt utbyggnaden ochanvändningen av kabelsystem givetvis måste finansieras. KrU 1982/83:21 13 delskostnader för anläggning och drift av själva kabelnätet, dels upphovsrättsligaoch andra kostnader för program och andra tjänster som kan bli aktuella. Kommittén bör lägga fram förslag till principer förhur kostnaderna bör fördelas mellan olika abonnenter och hur ersättning förbruk av näten bör tas ut. Anläggningskostnaderna kommer uppenbarligen attvariera beroende på bl. a. bebyggelsetätheten på orten. I det föregående harberörts risken för att utbyggnaden kan komma att begränsas till enbart de orterdär anläggningskostnaden per anslutning är låg. I vilken grad så blir fallettorde sammanhänga med vilka principer som tillämpas för fördelning av anläggningskostnadermellan abonnenter i olika områden. När det gäller programkostnaderna är en naturligutgångspunkt att ett visst, grundläggande programutbud bör vara tillgängligtför alla som är anslutna till systemet. Starka skäl talar enligt direktivenemellertid mot att. abonnenterna tvingas betala för alla tjänster som systemeterbjuder även om de inte utnyttjar dem. Idetta sammanhang erinras om att det inom förekommerkonkreta planer på betal-TV. Utbildningsministern anser att ett eventuelltförslag i frågan från koncernen bör avvaktas innan regeringen tar stäHningfill hur detta förslag skall hanteras i fortsättningen. Blandde övriga frågor som ingår i massmediekommitténs uppdrag märks en översyn avden radiorättsliga lagstiftningen. Därvid bör kommittén utreda hur radiorättslagstiftningenbör avgränsas i förhållande till nya elektroniska kommunikafioiissystem, vilkaockså kan användas för ändamål som inte har massmediekaraktär. Även frågan omavgränsningen mellan centralantennanläggningar och andra kabelnät börbehandlas. pröva vilka regler som bör gälla dels för teledata tillallmänheten, dels för t e x t - T V efter utgången av nuvarande avtalsperiod. Fråganom reklam i videogram bör kommittén pröva i samband med frågor om reklam iandra massmedier. Massmediekommitténbör utföra en översyn av rätten att i efterhand få del av program som sänds iTV och radio. I sitt arbete med denna fråga bör kommittén samverka medföretagen inom . Frågorrörande berörs i direkfiven. I detta sammanhang anförsföljande. Nuvarande avtal mellan staten och företagen inomSveriges Radiokoncernen upphör att gäHa . Massmediekommitténsförslag kan påverka ramarna för radio- och TV-verksamheten i framfiden och kandärför ses som en förberedelse för fiden efter avtalsperiodens slut. Kommitténbör emellertid inte f. n. behandla radio- och TV-verksamhe-tens organisationmed undantag av vad kommittén kan behöva föreslå KrU 1982/83:21 14 beträffandeorganisationen av text-TV efter utgången av nuvarande avtalsperiod. Efter detatt kommittén har lagt fram sitt förslag kan regeringen komma att meddela deytterHgare uppdrag som kan behövas. bör vara oförhindrat attaktualisera och genomföra organisatoriska förändringar inom koncernen. I denmån förändringarna är av sådan art att de kräver avtalsändringar räknarutbildningsministern med att företaget kommer in fill regeringen med förslagtill sådana. Riksdagenhar (KrU 1981/82:18, rskr 1981/82:201) begärt att massmediekommittén skaH gesi uppdrag att överväga olika alternativa finansieringsformer i syfte att skapaunderlag för en bedömning av hur verksamhet bör finansieras pålång sikt. Av vad som har anförts i det föregående framgår att reklam inte börkomma i fråga som finansieringskälla. Finansieringsfrågorna har starkt sambandmed vilka ambitioner som skall prägla verksamhet i framtiden.Därför kan det vara motiverat att diskutera finansieringsalternativen samtidigtmed frågan om uppgifter under en ny avtalsperiod. Detta börkommittén kunna ta hänsyn till vid planeringen av arbetet. bör utreda massmediernas rätttill nyhetsbevakning liksom även vissa frågor om finansiering avfilmproduktion m.m. (Ju 1977:10)tillkallades för att utreda frågan om en ny yttrandefrihetsgrundlag. Idirektiven (Dir 1977:71) anges att kommitténs huvuduppgift bör vara att skapaett regelsystem som på samma sätt som TE ställer upp hinder mot sådanaingrepp från det allmännas sida som är ägnade att försämra förutsättningarnaför ett fritt åsiktsutbyte i samhället. Det är naturligt att kommittén i dettasammanhang också behandlar frågan om hur man skall se påyttrandefrihetsbegrän-sande åtgärder som vidtas av enskilda. Medhänsyn tiH den allt större betydelse som samhällets stödåtgärder har kotnmitatt få för yttrandefrihetens villkor kan det enligt direktiven finnas anledningför kommittén att också uppmärksamma denna sida av det aktuellaproblemkomplexet. Idirektiven slås fast att det uppenbarligen inte är möjligt att med rättsligtbindande verkan ange ramarna för hela den samhälleliga massmediepolitiken iden nya grundlagen. Av stor betydelse i detta sammanhang är emellertid densärskilda fråga som gäller samhällets ekonomiska stöd till tidningspressen. Iprincip bör den nya grundlagsregleringen omfatta alla de medier som kan hasärskild betydelse för den fria åsiktsbildningen i samhället. Av särskild viktär att grundlagsskyddet kommer att omfatta också sådana medier som - t. ex. pågmnd av att de kräver endast obetydliga ekonomiska insatser kan utnyttjas aven större personkrets. Vidare anförs följande. KrU1982/83:21 15 Den naturliga utgångspunkten förkommitténs arbete är att eftersträva en enhetlig utformning av grundlagsskyddeti fråga om de olika medier som berörs, framför allt beträffande de grundläggandeprinciper som kännetecknar det nuvarande skyddet för tryckfriheten. Det liggeremellertid i sakens natur att bl. a., beroende på hur långt den nyagrundlagens omfattning skall sträcka sig de olika mediernas särskildakaraktär kan komma att nödvändiggöra en särreglering på vissa punkter. ex. visa sig omöjligt eller olämpligt att tiHämpa principerna om särskild ansvarsregleringoch om ansvarsfrihet och anonymitet för meddelare och anskaffare såvitt gällervissa av de nya medierna. Det är i detta hänseende angeläget fillse att intesystemet med en efter mera formella grunder bestämd ansvarig utvidgas tillområden där en sådan ansvarig inte har reella möjligheter till tillsyn över vadsom förekommer. Här kommer också det allmänna intresset av att trygga denenskilde medborgarens integritet in i bilden. I detta sammanhang kan tilläggasatt kommittén såvitt gäller periodiska skrifter bör ta upp frågan om ansvarigeutgivarens ställning (se KU 1975/76: 54). I anslutning till det sagda bör understrykas vikten av attönskemålet om en enhetlig reglering över yttrandefrihetens hela område inteleder tiH en uttunning av det nuvarande skyddet, framför allt i vad gällertryckta skrifter. Det kan mot denna principiella bakgrund finnas anledningse något närmare pk frågan om omfattningen av det grundlagsskyddade området medutgångspunkt i de skilda problem som kan vara förbundna med att där föra invissa av de medier som särskilt har nämnts i debatten. De problem som har samband med radio och TV har utförligtbelysts av massmedieutredning. Den princip som här ger upphov till destörsta svårigheterna avser den fria etableringsrätten. I fråga om etersändningaromöjliggörs en obegränsad sådan rätt av praktiska skäl. Det tillgängligasändningsutrymmet är begränsat. Skäl av detta slag gör sig emellertid integällande med samma styrka såvitt gäller sådana nya företeelser som kabel- ochtext-TV. En naturlig utgångspunkt för kommitténs överväganden i denna fråga ärde beslut om den framtida politiken på radio- och TV-området som kan komma attgrundas på radioutredningens förslag. har föreslagittillsättande av en utredning om frågor om vidgad etableringsfrihet för lokalaradioutsändningar via eter eller kabel. I propositionen erinras om att ensärskild kommitté, massmediekommittén (U 1982:07), fillkalladesför att utreda vissa massmediefrågor. Föredragande statsrådet framhåller attarbetsområdet är viktigt och att arbetet bör bedrivas skyndsamt. Han redovisaratt kommitténs sammansättning har förändrats och att han avser att gekommittén tilläggsdirektiv. Dessa tilläggsdirektiv har presenterats i februari1983. Ändringarna i de tidigare direktiven är sådana att de ersätts i sinhelhet. De förslag om filläggsdirekfiv till massmediekommittén som förs fram iflera mofioner anknyter till kommitténs tidigare och inaktuelladirektiv. KrU 1982/83:21 16 sammansättning tas upp i två motioner.I motion 1092 yrkar kommunisterna att skall uttala attmassmediekommittén bör ges en parlamentarisk förankring med representation församfiiga riksdagspartier. Det socialdemokratiska partietrepresenteras nu av fyra ledamöter, moderata samlingspartiet, centerpartietoch av vardera en ledamot. Utskottet anser att ifrågavarandeyrkande i motionen inte bör föranleda någon särskild åtgärd från riksdagenssida (yrkande 2 delvis). Imotion 1855 (m) uttalas att det i funnits en tendens att semassmediefrågor som uteslutande kulturpolitiska angelägenheter. Motionärernamenar att detta är ett alltför begränsat synsätt och betonar attinformationsteknologiindustrin är en mycket snabbt växande industrisektor.Kommittén bör därför tillföras sakkunskap så att industripolitiska aspekter påde nya medierna beaktas. De föreslår att massmediekommittén skaH fåtilläggsdirektiv som innebär att informationsteknologisk sakkunskap skaUknytas till utredningen. Utvecklingenav den nya kommunikationsteknologin är intressant för såväl konsumenterna somproducenterna. I direktiven uttalas att de avancerade kommunikationssystem somutvecklas , kan ge bredare underlag för de viktigaindustrigrenarsom redaii har stor betydelse för sysselsättning ochutrikeshandel. Det framhålls att det är angeläget att svensk data- ochelektronikindustri kan fortsätta att aktivt medverka i utvecklingsarbetet pådetta område. Enligtvad utskottet inhämtat avser massmediekommittén att bedriva sitt arbete i olikareferensgrupper och att till sig knyta experter från olika berörda områden.Utskottet anser att motionens syfte är tillgodosett och finner därför inteanledning att göra en framställning till regeringen om informationsteknologiskexpertis. Utskottet avstyrker aHtså motion 1855 i här aktuell del (yrkande 1delvis). Isamma motion föreslås att massmediekommittén bör utreda möjligheterna attreklamfinansiera radio och TV. Mofionärerna anför att finansiering genom reklamav radio och TV förekommer runt om i världen och att inom några få årreklaminslag från europeiska satellitsändningar kommer att kunna tas emot ivårt land. bör, sägs det, undersöka om reklamförsäljningenborde omhänderhas av ett från programföretagen fristående bolag. Härigenomskulle man enligt.motionärerna kunna undvika att annonsörerna kan påverkaprogramsättningen. Fråganom reklam i radio och TV har utskottet behandlat ochsenast . I sitt av godkända betänkande KrU 1981/82:18 ansågutskottet att borde vidhålla sin fidigare uttalade uppfattning attreklamfinansiering inte bör tiUåtas. Överväganden om sådan finansiering bordedärför inte ingå i massmediekommitténs uppdrag. Däremot borde kommittén,menade utskottet, överväga olika andra KrU 1982/83:21 17 alternafivafinansieringsformer i syfte att skapa undertag för en bedömning av hur SverigesRadios verksamhet bör finansieras. framhålls att kommersiell reklam som riktar sigtill allmänheten inte skall förekomma vare sig i radio och TV eller i prograinsom förrnedlas genom nya distributionsformer. I kommitténs uppdrag ingår ävenatt belysa konsekvenserna av att reklam i ufiändska program från bl. a.satelliter kan tas emot i , individuellt och viacentralantennanläggniiig och kabelnät. Kommittén bör föreslå vilka regler sombör gälla för mottagning av sådana sändningar. Med hänvisning till vad som nuanförts avstyrker utskottet motion 1855 i här aktueU del (yrkande 1 delvis). Synpunkteroch förslag i fråga om en eventueU utbyggnad av ett kabelnät för TV förs frami tre motioner. Motionärerna anknyter tiU de planer som harpresenterat på att bygga ut ett omfattande kabelnät. understrykeri motion 1673 att det är viktigt att redan nu lägga fast följande tvåprinciper, nämligen att målsättningen för av ett kabelnätbör vara att det skall täcka hela landet samt att bör ansvara fördetta distribufionsnät. Motionärerna föreslår att skall göra ettuttalande av denna innebörd. Enligt motion 2186 (fp) bör planeringinriktas på att ett kabelnät skall byggas ut under en femårsperiod.Motionärerna menar att bör bedriva kabel-TV-verksamhet enligtaffärsmässiga principer och att konkurrens mellan och andra företagskall förekomma. Motionärerna önskar att skaU få i uppdrag attprojektera en utbyggnad av kabel-TV-nät enligt de riktUnjer som angetts imofionen. I motion 1092 (vpk) yrkas att skall uttala attförsöksverksamheten med kabel-TV endast bör bedrivas på ett sätt som står iöverensstämmelse med de kulturpolitiska målen. I samma mofion förordas ocksåatt kommittén genom tilläggsdirektiv skaU få i uppdrag att ange på vilket sättdet skall bli möjligt för radio och TV att i en framtida mediesituation fungerai allmänhetens tjänst och utgöra en motkraft fill de kommersiella intressena. Enhuvuduppgift för massmediekommittén är att lägga fram förslag om vilka krav somfrån kulturpolitiska och massmediepolitiska utgångspunkter bör ställas vidutbyggnad av kabelsystem. Det framhåHs i direkfiven att den massmediepolifiskabedömningen bör gäHa hur ny kommunikationsteknologi kan användas för attbibehålla en mediestruktur och medieutnyttjande som är önskvärd med hänsyn tiHatt variation och mångfald skall upprätthållas inom massmedieområdet. Vid denkulturpolifiska prövningen bör, sägs det, olika användningar av ny teknikrelateras till de mål som gäller för den statliga kulturpolitiken. I fråga omutbyggnaden av kabelnät bör kommittén enligt direktiven föreslå åtgärder föratt en utbyggnad av kabelsystem skall kunna ske med ett rimligt mått avgeografisk rättvisa. Kommitténs uppdrag ornfattar även att överväga för- ochnackdelar med olika alternativ i fråga om ansvarsfördelningen vid utbyggnadenav kabel-t2 1982183. KrU 1982/83:21 18 nät.Därvid anges att kommittén bör undersöka hur kraven på planmässighet ochteknisk standardisering skall tillgodoses i ett alternativ med utrymme förkonkurrens mellan olika leverantörer och tekniska lösningar. Mothär angiven bakgrund är enligt utskottets uppfattning önskemålen i motion 1673om utbyggnaden av kabelnät för TV i betydande utsträckning fillgodosedda. Någraav de synpunkter som läggs fram i motion 1092 Hksom i motion 2186 tillgodosesenligt utskottets uppfattning genom direktiven. Med hänvisning till vad somanförts avstyrker utskottet motionerna 1092 yrkande 1 och 2 (delvis), 1673yrkande I och 2186. Imofion 1855 (m) begärs att man gör det möjligt för allmänheten att fill lågakostnader ta del av de vidgade möjHgheter fill information som satellitteknikenmedger. Motionärerna anför att lagstiftningen i detta avseende måste utgå frånsamma grundläggande principer som gäller för tryckt skrift. Hemställan imotionen går ut på att skall göra ett uttalande av denna innebörd. Utskottetvill erinra om att konstitufionsutskottet behandlademotionsförslag om vidareutsändning per kabel av satellitsändning till enskildahushåll. Konsfitutionsutskottef föreslog i sitt av godkändabetänkande KU 1982/83:11 att mofionen i fråga utan stäUnings-tagande i sakskulle överlämnas tiH massmedieutredningen. Enligt direkfiven skallmassmediekommittén behandla såväl frågan om tillgång till kabelnät som deproblem rörande radiorätt, upphovsrätt och internationella konventioner somuppstår med anledning av olika former för spridning av utländska program.Arbetet med dessa frågor skall ske i samråd med yttrandefrihetsutredningen (JU1977:10). Medhänsyn tiU pågående utredningsarbete i massmediekommittén ochyttrandefrihetsutredningen, vilken avser att slutföra sitt arbete under år1983, är det enligt utskottets mening inte påkallat att gör detsärskilda uttalande som avses i yrkande 2 i motion 1855. Dethävdas i motion 746 (m) att radionämnden saknar medel att tillse attprogramföretagen i följer gällande radiolag och avtalmed staten. Motionärerna föreslår därför att massmediekommittén bör få i uppdragatt överväga vUka sanktioiismöjligheter som framöver bör ställas tUlradionämndens förfogande. Utskottethar behandlat förslag med i huvudsak samma syfte som det nuföreliggande. I betänkande 1982/83:18 uttalade sig utskottet för att frågan omefterlevnaden av radiolag och radioavtal skulle uppmärksammas i det arbete somskaU föregå tUlkomsten av ett nytt radioavtal. Ifråga om motionärernas önskemål vill utskottet påpeka att massmediekommitténsuppdrag skall vara slutfört i sådan tid att proposition på grundval avkommitténs förslag kan föreläggas . är alltså inte i första hand avsett att utgöra underlag för ettkommande radioavtal. Utskottet utgår därför från att den fråga som aktualiseratsi motion 746 kommer att tas upp i annan ordning och avstyrker yrkande 3 imotionen. KrU 1982/83:21 19 anser i motion 1673 attmassmediekommittén bör ges tilläggsdirektiv om att undersöka möjligheterna attetablera ett av samhället och folkrörelserna gemensamt ägt teledata fö retag. 1den mofivering till förslaget som lämnas i mofion 1669 (c) erinras om attkommersieUa företag och stora organisationer har etablerat teledatabaser. Förfolkrörelserna särskilt de mindre och ekonomiskt svaga kan det innebäraproblem att vara beroende av kommersiellt starka företag. Kommittén bör därförundersöka dels folkrörelsernas behov av teledatabaser, dels möjligheterna fillsamverkan.