bet · G601SoU25 · 1982-12-31 00:00:00 — Utskottet hade dåinhämtat att ensamförälderkommittén skulle komma atf överväga huruvida ensamståendeadoptivförälder bör bli berättigad till bidragsförskott. I motion 1982/83:926 av () begärs förslagom ändring av bidragsförskottslagen i syfte att förhindra att bidragsförskottutgår i de fall barnet har egen inkomst eller egna tillgångar av sådanstorleksordning att det inte är berättigat till underhållsbidrag. Även frågan om behovsprövning av bidragsförskottbehandlades vid föregående . Utskottet avstyrkte därvid ettmotionsyrkande härom med hänvisning till att man inhämtat atfensamförälderkommittén skulle komma att pröva även denna fråga. I sammanhangetkan vidare erinras om att 1979 avslog ett i proposition 1978/79:12 omunderhåll till barn SoU1982/83:25 11 och frånskilda, m. m. framlagt förslag om införande av enregel varigenom bidragsförskott skulle kunna vägras om barnet uppenbarligensaknade behov av det. hänvisade därvid (LU 1978/79:9 s. 68) tillaft resultatet av det pågående arbetet i ensamförälderkommittén borde avvaktasinnan man tog ställning till frågan om atf införa en behovsprövning avbidragsför-skoft. Särskilt med hänsyn till att ensamförälderkommifténs förslagnu kan väntas inom endast några månader vidhåller utskottet sin tidigareuttalade uppfattning aft de olika förslag till ändringar ibidragsförskottslagen som lagts fram i de nu nämnda mofionerna infe börsakprövas förrän resultatet av kommitténs arbete föreligger. Utskottetavstyrker därför motionerna 1982/83:170, 1982/83:454 och 1982/83:926. I motion 1982/83:2110 av m. fl. (m) yrkasvidare aft anslaget till Bidragsförskott skall minskas med 100 milj. kr.jämfört med förslaget i propositionen. Motionärerna hänvisar till vissa imotion 1982/ 83:2109 framlagda förslag om lagändringar, vilka enligtmotionärerna bör kunna medföra besparingar av åtminstone denna storleksordning. Utskottet har i yttrande till lagutskottet (SoU1982/83:6 y) avstyrkt bl. a. motion 1982/83:2109 med hänvisning till attensamförälderkommitténs förslag sannolikt kommer att påverka förutsättningarnaför de olika lagändringar som föreslagits i motionerna. Utskottet vill tilläggaatt det även vid ett bifall fill motion 1982/83:2109 ter sig tveksamt om sådanabesparingar som motionärerna angivit kan göras redan under /84.Utskottet avstyrker således motion 1982/83:2110 och tillstyrker regeringensförslag fill medelsanvisning under C 3. Möjligheten att erhålla statligtbosätfningslån upphörde . Närmast före lånegivningensupphörande gällde atf lån lämnades med högst . till makar, personersom avsåg att gifta sig, ensamstående föräldrar, personer som stadigvarandesammanbodde under äktenskapslik-nande förhållanden samt ensamståendehandikappade utan barn. Lånen skulle amorteras under högst . Ränta utgickefter en räntesats som översteg det officiella diskontot. Låneverksamhetensköttes av med viss medverkan av kommunernas sociala organ. Detutbetalades ca 7 500 nya bosättningslån . Återbetalningen var hög ochförlusterna för staten små. Bosättningslånens avskaffande var ett led i strävandenaatt begränsa budgetunderskottet. dåvarande borgerligamajoritet tillstyrkte därför ett regeringsförslag härom, vilket ingick i ettstörre samlat förslag om ekonomisk-polifiska åtgärder (SoU 1981/82:19, rskr1981/82:72). Mot beslutet reserverade sig de socialdemokratiska ledamöterna.Riksdagen följde utskottsmajoriteten. under den allmänna motionstiden1982 SoU1982/83:25 12 väcktes partimotioner från (s) och (vpk) vari föreslogsatf den statliga bosättningslånegivningen skulle återupptas. Yrkandenaavstyrktes av utskottets majoritet (SoU 1981/82:41 s. 9). Även har väckts motioner om återinförande av bosätfningslånen. Imotion 1982/83:456 av m. fl. (s) yrkas aft skall begäraförslag av regeringen om att återinföra statlig bosäffningslånegivning. Imotion 1982/83:1293 av m. fl. (vpk) föreslås dels atf riksdagenuttalar att bosättningslånegivningen bör återinföras och aft låneramen böranges till 60 milj. kr. (yrkande 1), dels att för täckande avförluster skall anvisa ett förslagsanslag på . (yrkande 2).Motionärerna anför bl. a. att villkoren för lånegivningen bör vara i stort settdesamma som tidigare, dock atf högsta lånebelopp föreslås höjt från 10 000 till20 . I likhet med vad som fidigare anförts av reservanterna iutskottet anser utskottet att statliga bosättningslån har en klart socialfunktion och behövs som ersättning för andra mindre förmånliga krediter, såsomkontokort och avbetalningskrediter. Dessa lån var den bästa kreditform som stodfill buds för unga människor som ville sätta bo. Kostnaderna för staten vardessutom ganska marginella. Utskoftet anser därför att staten bör återinföra någon formav bosättningslån som kan fylla den funktion som här angivits. Detta bör gesregeringen till känna. Enligt utskottets mening bör del dock ankomma påregeringen att närmare överväga omfattning och villkor för en sådanlånegivning. Utskottet är således inte berett atf redan nu fa ställning fillförutsättningarna för sådana lån eller till om lånegivningen kan igångsättasredan från början av /84, såsom föreslagits i mofion1982/83:1293. Utskottet tillstyrker således bifall till motion 1982/83:456och motion 1982/83:1293 i motsvarande del. Motion 1982/83:1293 avstyrks iövriga delar (yrkande 1 delvis samt yrkande 2). Det nuvarande statsbidragssystemetför barnomsorgen är utformat på följande sätt. För kommunala daghem utgår statsbidrag med ett bidrag perplats och år. För att statsbidraget skall utgå krävs att daghemmet är öppetminst samt att minst två tredjedelar av platserna utnyttjasminst per barn och dag (den s. k. tvåtredjedelsregeln). För plats i fritidshem är statsbidraget hälften avbidraget till en daghemsplats. Bidragskrav är att avdelningen är öppen underminst . Antalet platser i daghem och fritidshem som ärstatsbidragsberättigande bestäms av . SoU1982/83:25 13 För familjedaghem utgår statsbidragmed av kommunens brutto-kostnader. Därutöver utgår ett grundbelopp perplats. För icke-kommunala daghem och fritidshem utgår statsbidragunder förutsättning att de finns intagna i kommunens barnomsorgsplan. Förbidrag gäller i övrigt samma regler som för kommunala daghem och fritidshem. Bidragen till barnomsorgen räknas upp med hänsynfill den genomsnittliga löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Statsbidrag till driften av daghem var efter slutliguppräkning för år . per plats och för fritidshem . För familjedaghem var statsbidraget som ovan nämnts av kommunensbruttokostnader, vartill kom ett grundbelopp som för barn i förskoleåldern var4 . För barn i skolåldern var grundbeloppet hälften av nämnda belopp. På förslag av den tidigare borgerliga regeringen beslutaderiksdagen om ett ändrat statsbidragssystem för barnomsorgen (prop.1980/81:205, SoU 1981/82:1, rskr 38). Det nya statsbidragssystemet var avsettaft träda i kraft . Den dåvarande regeringen utfärdade medstöd av beslut förordningen (1982:524) om statsbidrag till kommunalbarnomsorg. Därigenom upphävdes förordningen (1976:396) om statsbidrag tilldaghem och fritidshem samt kungörelsen (1968:236) om statsbidrag fill kommunalfamiljedaghemsverksamhef. Det ändrade statsbidragssystemet innebar en övergång frånett bidrag per plats till ett bidrag i procent av bruttokostnaderna förverksamheten. Det innebar även en vidgning av de bidragsberättigadeverksamheterna. Enligt det nya systemet skulle statsbidrag utgå för kommunernaskostnader för daghem, fritidshem och kommunala familjedaghem och därutöver fördeltidsgruppverksamhef och för s. k. öppna förskolor. I bidragsunderlagetskulle vidare få inräknas en schablonmässigt beräknad kostnad för pedagogiskledning. Bidrag skulle utgå av kommunens bruttokostnader. Bidragsreglernakompletterades med en spärregel, som innebar att statsbidraget för befintligverksamhet i daghem och fritidshem i viss kommun fick ökas i förhållande tillföregående år högst motsvarande den genomsnittliga årliga löneutvecklingen föranställda i offentlig tjänst. För icke-kommunala institutioner gällde enligt det nyasystemet aft statsbidrag skulle utgå under förutsättning att de fanns intagna ikommunens barnomsorgsplan. Därutöver gällde vissa regler som medförde attendast institutioner av daghems- resp. fritidshemskaraktär skulle blistatsbidrags-berättigade. Bidrag för sådan institution skulle utgå tillkommunen av en av beräknad genomsnittskostnad perplats. I enlighet med förslag från den socialdemokratiska regeringenupphävde sitt tidigare beslut om nyttstatsbidragssystem (prop. 1982/83:55, SoU 12, rskr 100). Detta innebar att denya statsbidragsbestämmelserna aldrig kom att träda i kraft och att detidigare reglerna fortsatt atf gälla även efter (förordningen [1982:524] om SoU1982/83:25 14 statsbidrag till barnomsorg upphävdes genomförordningen [1982:1240]). I samma proposition aviserade regeringenatf man inom påbörjat arbetet med ett nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen. I budgetproposifionen (s. 85) anger socialministern atthan avser att efter överläggningar med Svenska kommunförbundetåterkomma till regeringen med förslag om proposition till rörande eftnytt statsbidragssystem för barnomsorgen och en plan för den framtida barnomsorgsverksamheten. De av föredragande statsrådet i budgetpropositionenberäknade medelsbehoven för statsbidrag till driften av förskolor ochfritidshem () och till kommunala familjedaghem () utgår från de nugällande äldre reglerna, vilket leder till högre belopp än enligt de fidigarebeslutade reglerna vilka legat till grund för beräkningar. Medelsanvisningen till driften av daghem och fritidshemtas upp i motion 1982/83:1824 av m. fl. (m). Motionärerna anföratt, i avvaktan på det aviserade förslaget om nya regler för statsbidrag tillden kommunala barnomsorgen, ifrågavarande anslag () bör tas upptill ett 300milj. lägre belopp än enligt regeringens förslag. Så länge oklarhet råder om innehåll i och ikraftträdandeav ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen måste man enligt utskottetsmening utgå från ett anslagsbehov som bygger på nu gällande regler. uppfattning finns dessutom ingen anledning atf anta aft ett nyttsysfem skulle innebära en sådan minskning av statsbidragen /84 somförutsatts i motionen. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till medelsanvisningunder . Bidrag fill driften av förskolor och fritidshem och avstyrker motion1982/83:1824. Utskottet har heller inget att erinra motmedelsanvisningen under . Bidrag till kommunala familjedaghem. Utskottet vill i detta sammanhang även ta upp frågan omtillämpningen av den s. k. tvåtredjedelsregeln i de nuvarandestatsbidragsreglerna (se ovan s. 12). Denna har visat sig kunna leda tillväsentligt reducerade bidrag för vissa kommuner trots aft det antal barn ibarnomsorgen för vilka bidrag fått beräknas endast obetydligt understigit detantal som krävts för aft fullt bidrag skulle utgå. Utskottet föreslog ibetänkande SoU 1981/82:1 (s. 31) aft om särskilda skäl förelåg vid beräkningenav statsbidrag till barnomsorgen för regeringen efter ansökan skullekunna ge dispens från tvåtredjedelsregeln. beslöt att som sin meningge regeringen fill känna vad utskottet anfört. Mot bakgrund av att giltighetenav här aktuella regler förlängts förutsätter utskottet att regeringen på motsvarandesätt ser generöst på tillämpningen av tvåtredjedelsregeln vid beräkning avstatsbidrag för tid efter . När det gäller innehållet i ett nytt statsbidragssystemoch arbetet med eft nytt regeringsförslag i detta ämne anförs olikaprincipiella synpunkter i SoU1982/83:25 15 partimotioner från alla oppositionspartier. I motion 1982183:384 av m. fl. (m) yrkas attriksdagen skall begära förslag till prestationsrelaterat bidrag inombarnomsorgen med samma stafsbidragsrätt för enskilda förskolor som förkommunala (yrkande 3). Motionärerna anser att statsbidraget bör stå i direktrelation till antalet barn i den kommunalt och enskilt bedrivna barnomsorgen.Detta skulle sfimulera till eft bättre platsutnyttjande. Motionärerna villvidare ha samma regler för och enskild barnomsorg. Förslag om nyttstatsbidragssystem i enlighet härmed bör enligt motionärerna föreläggasriksdagen i så god tid att det kan träda i kraft . I motion 1982/83:518 av m. fl. (c) yrkasaft med upphävande av det fattade beslutet ombarnomsorgen skall besluta införa det 1981 beslutade statsbidragssystemet medverkan från (yrkande 1). I motion 1982/83:2143 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) framförs ett i sak likartat yrkande, nämligen att riksdagenskall besluta att förordningen (1982:524) om statsbidrag till barnomsorg(se ovan s. 13) skall träda i kraft . Motionärerna anför (imotion 1982/83:517) att det tidigare beslutade systemet, vilket alltså aldrigkom atf träda i kraft, öppnade möjlighet för alla barn att få del av deutvecklingssfimulerande aktiviteterna inom barnomsorgen. Det skedde genom atf statsbidragetinte bara skulle omfatta heldagsomsorg utan även delfidsförskola och öppenförskola. Daghem och familjedaghem jämställdes ur bidragssynpunkt. Vidaredecentraliserades besluten så att kommunerna själva skulle kunna anpassa sinbarnomsorg efter de lokala behoven. Slutligen förenklades reglerna så attsystemet blev enhetligt och lättadmini-strerat. Systemet innebar dessutom enkostnadsbesparing förståten på nära 600 milj. kr. Det av tidigare antagna statsbidragssystemetberörs även i motion 1982/83:686 av m. fl. (fp), vari yrkas attriksdagen skall ge fill känna vad i motionen anförs om fortsatt översyn av detstatliga stödet till barnomsorgen i syfte att förenkla administrationen(yrkande 1 a). Motionärerna anför (i motion 1982/83:683) att normerna för detstatliga stödet till barnomsorgen måste förenklas. Det förslag som tidigareantogs av bör enligt motionärerna därvid ligga som grund. I motion 1982/83:1650 av m. fl. (fp) begärsatt regeringen skall redovisa regelförändringar i fråga om statsbidragen tillbarnomsorgen enligt vad som anförs i motionen (yrkande 1). (i motion 1982/83:1647) aft de besparingar som tidigarebeslutat om men som rivits upp genom beslut bör återställas.Därigenom minskar statens utgifter för bl. a. barnomsorg. Förändringarna börgälla från . I motion 1982/83:1312 av m. fl. (fp) begärsdels ett tillkännagivande från sida rörande utformningen avstatsbidragssystemet för kommunernas barnomsorg (yrkande 2), dels aft riksdagenskall uttala sig SoU1982/83:25 16 för att den kommande propositionen om ett nyttstatsbidragssystem skall innefatta regler om att enskilda förskolor på vissavillkor skall inkluderas i kommunernas barnomsorgsplan (yrkande 3).Motionärerna anför bl. a. att behoven av barnomsorg skall avgöra utbyggnadenoch fördelningen av platser mellan familjedaghem, daghem och andra omsorgsformer.Föräldrarnas önskemål bör vara styrande. Eft nytt statsbidragssystem böromfatta även deltidsförskolor och öppna förskolor. Statsbidragsreglerna börockså anpassas så att det blir möjligt att arbeta med en egen budget viddaghemmen. Vidare bör den som önskar ha sina barn på enskilda förskolor avolika slag ha rätt till samma stöd som ges till barnomsorg. Kommunernabör enligt motionärerna vara mycket generösa vid bedömningar av om en enskildförskola skall ges stöd genom att bli upptagen i den kommunalabarnomsorgsplanen. Ett krav bör dock vara att förskolan följer den övergripandemålsättningen för förskolan. Varje enskild förskola kan sedan kompletteraarbetsplanen med en egen sådan, där det specifika i pedagogik, ideologi ochlivsåskådning fas fram. I motion 1982/83:743 av m. fl. (vpk) yrkas attriksdagen skall uttala sig för dels att ett nytt statsbidragssystem bör varautformat för att stimulera till en kraftig utbyggnad av barnomsorgen ochdessutom garantera en hög och jämn kvalitet i landets samtliga kommuner(yrkande 8), dels att det nya statsbidragssystem som är under utarbetande börbeakta behovet av en ändrad kostnadsfördelning mellan stat och kommun och attstaten successivt tar över kostnaderna för barnomsorgen, i första hand personalkostnaderna(yrkande 9). Motionärerna anför bl. a. att utgångspunkten för ett nyttstatsbidragssystem bör vara atf staten tar det ekonomiska ansvaret förutbyggnaden och driften av barnomsorgen. Till statsbidragen bör miniminormerknytas så att en jämn och god standard kommer till stånd. Systemet bör vidareutformas så atf det stimulerar kommunerna att bygga ut barnomsorgen medmålsättningen atf alla barn skall få plats. bör staten ta hela detekonomiska ansvaret. Kortsiktigt bör staten svara för personalkostnaderna, somär den tunga posten för kommunerna. Motionärerna yrkar vidare att riksdagenskall hemställa om att ansträngningar görs för aft åstadkomma en sänkning avföräldraavgifterna inom barnomsorgen (yrkande 10) och anför att denna fråga bördiskuteras med i samband med överläggningarna om ettnytt statsbidragssystem. Avgifterna bör enligt motionärerna successivtavvecklas. I motion 1982/83:1074 av () yrkasslutligen att skall ge till känna att ett direkt stöd till denenskilde är att föredra framför subvenfionering av offentligbarnomsorgsverksamhet. Mofionären anför bl. (i motion 1982/83:1072) att endominerande del av stat- och kommuninsatser för barnfamiljer går tillsubvenfionering av offentliga barndaghem. De familjer som inte kan få ellerinte vill ha daghemsplats får inget stöd. Förutom att detta är orättvist lederdet enligt motionären till en konstlad efterfrågan på den dyrastebarnomsorgsformen. SoU1982/83:25 17 subventionerna omvandlas till ett stöd direkt tillbarnfamiljerna ges dessa möjlighet att välja mellan olika barnomsorgsformersamtidigt som de olika formerna får konkurrera. Den tidigare socialdemokratiska regeringen träffade år1975 en överenskommelse med som innebar en omfattandeutbyggnad av barnomsorgen i daghem och fritidshem. Överenskommelsen, som ocksåinnefattade förslag till ett nytt statsbidragssystem, förelades i ensärskild proposifion. På grundval härav fastställde genom beslutvåren att 100 000 nya daghemsplafser och 50 000 nya fritidshemsplatserskulle börja byggas (prop. 1975/76:92, SoU 28,rskr 219)'; Det av samfidigt beslutade nya statsbidragssystemetutformades så atf det skulle underlätta för kommunerna att genomföra denbeslutade utbyggnaden. beslutade om en allmän målsättningför utbyggnaden av barnomsorgen som innebar att alla barn tillförvärvsarbetande och studerande föräldrar samt barn med behov av särskilt stödskulle kunna beredas plats inom den kommunala barnomsorgen inom entioårsperiod. I verkligheten har dock endast omkring två tredjedelar avutbyggnaden genomförts. När det nuvarande statsbidraget för daghern och fritidsheminfördes var syftet att statens andel i princip skulle motsvarapersonalkostnaden. Vid bidragssystemets införande motsvarade bidragetca av kommunens kostnad för daghem. Andelen har successivt sjunkit ochuppgick 1980 tilli genomsnitt enligt Svenska kommunförbundets beräkning ar. I det av den dåvarande borgerliga regeringen framlagda förslaget fill nya statsbidragsregler föreslogs en bidragsprocent på . Vidare skulle även deltidsförskolor och öppna förskolor bli bidragsberättigade. Detta innebar dels en avsevärd minskning av statens bidrag till den kommunala barnomsorgen, dels en omfördelning mellan kommunerna av utgående bidrag. Den tillsynsform som drabbades mest var daghem. Det var framför allt de här angivna konsekvenserna söm gjorde atf såg sig föranledd att upphäva det fidigare besutet. Det kan inte komma i fråga atf återgå till det fidigare beslutet såsorri yrkats i motionerna 1982/83:518 yrkande 1 och 1982/83:2143. Dessa avstyrks således. Ingen har dock ifrågasatt önskvärdheten av att åstadkommaett förenklat system. I den socialdemokratiska reservationen till utskottetsbetänkande 1981 anfördessålunda följande (SoU 1981/82:1 s. 40). Utskottet kan således inte biträdaregeringsförslagef. Detta har dock en förtjänst, nämligen så till vida att detskulle innebära fördelar om man gick över till ett procenfbidrag. Ett sådantsysfem har tillstyrkts av . Utskottet föreslår att avslår regeringsförslagetoch hemställer att regeringen efter överläggningar med Svenska kommunförbundetåterkommer till med ett nytt förslag efter följande riktlinjer. Statens bidragtill daghem, fritidshem, familjedaghem och öppna förskolor 2 1982/83. SoU1982/83:25 18 bör utgå som ett procentbidrag. Bidragsunderlaget börkunna utformas enligt de grunder som återfinns i propositionen. Statens insatsbör därvid i princip motsvara personalkostnaderna; av statsfinansiella skäl bördock bidragsprocenten t. v. motsvara vad en tillämpning av nuvarande reglermedger. Som ett moment i det nya statsbidragssystemet bör vidareingå ett särskilt stöd om 100 milj. kr. för behovsorienterade insatser, iförsta hand i daghemmen. Medlen bör fördelas av . De bör utgåfill kommuner som behöver göra särskilda insatser för barn som kräver specielltstöd och stimulans, bl. a. barn som är handikappade eller från invandrarfamiljer. Utskottet vill tillägga aft ettnytt statsbidragssystem självfallet också bör utformas så att det främjar enfortsatt utbyggnad och utveckling av barnomsorgen. Med hänsyn fill det pågående arbetet inomregeringskansliet ser utskottet i övrigt ingen anledning att nu gå in på olikafrågor om principerna för den framtida statsbidragsgivningen till barnomsorgen.Regeringens förslag bör således avvaktas. Det anförda innebär att utskottet avstyrkermotionerna 1982/83:384 yrkande 3, 686 yrkande 1 a), 743 yrkandena 8 och 9,1074, 1312 yrkandena 2 och 3 samt 1650 yrkande 1. Beträffande yrkande 10 i motion 1982/83:743 (vpk) omåtgärder för att sänka föräldraavgifterna instämmer utskottet i att avgifternabidrar till att skapa ett ekonomiskt tryck på många barnfamiljer. mening ligger det dock närmast till hands att överväga denna frågainom ramen för den samlade översynen av det familjepolitiska stödet, vilkenbehandlats under ett fidigare avsnitt i betänkandet (se s. 9). Utskottetförutsätter att den aviserade arbetsgruppen beaktar även föräldraavgifternasinverkan på barnfamiljernas ekonomiska situation. Motionsyrkandet får härigenomanses tillgodosett och avstyrks. I motion 1982/83:2198 av m. fl. (c) begärsen översyn av barnomsorgsavgiften i enlighet med vad som anförs i motionen.Motionärerna anför bl. a. att egenföretagare och småföretag på landsbygden ochi små tätorter som regel inte kan utnyttja samhällets barnomsorg. Trots dettafår de betala barnomsorgsavgiften på f. n. Motionärerna tar vidare uppförhållandena i och anför att det vore en stimulansåtgärd attsänka avgifterna för egenföretagare som inte kan utnyttja barnomsorgen. Barnomsorgsavgiffen ingår numera i socialavgiften ochregleras genom lagen (1981:691) om socialavgifter. Den är avsedd att finansierastatsbidragssystemet för barnomsorgen och betalades tidigare bara avarbetsgivare. I proposition 1978/79:38 föreslogs att skyldigheten att erläggaavgifter för finansiering av samhällets barnomsorg skulle utvidgas till aftäven gälla egenföretagare. Samma förslag hade lagts fram i ensocialdemokratisk partimotion. Utskottet tillstyrkte ändringen och anfördeföljande i sitt av godkända betänkande SoU 1978/79:38 s. 2. SoU1982/83:25 19 Som framhålls i propositionen harbarnomsorgen samband med föräldrarnas förvärvsarbete vare sig de är anställdaeller egen företagare. En avgift av här aktuellt slag bör därför utgå för allaarbetsinkomster. Bärande skäl saknas för aft de förvärvsinkomster somtillkommer andra än anställda skall vara undantagna från avgift. Utskottet avstyrker således de motionsyrkanden vari yrkasavslag på propositionen. Utskottet vidhåller sin tidigareuttalade principiella uppfattning. Frågan om särskilda stimulansåtgärder tillvissa företag får prövas i annan ordning. Utskottet avstyrker således motion1982/83:2198. Statsbidrag till hemspråksträningför sexåringar inom den kommunala barnomsorgen infördes . Den 1juli 1979 utvidgades bidraget fill att omfatta även femåringar. En särskild kommitté (S 1979:03) har sett över frågan omspråksituationen för invandrarbarn i förskoleåldern.