bet · G601KU30 · 1982-12-31 00:00:00 — Frågan är av särskild betydelse med hänsyn till att granskningenkan avse ett förslag, t. ex. på skattelagstiftningens område, beträffandevilket det är angeläget att innehållet inte blir offentligt på detta stadium.Det kan erinras om att har antagit ett nytt 2 kap. itryckfrihetsförordningen (TF) om allmänna handlingars offentlighet, vilketträder i kraft . Vad frågan närmare gäller är om detpreliminära förslag som har lämnats till lagrådet utgör allmän handling i TF:smening. Enligt 2 kap. 9 § andra stycket TF i kapitlets nya lydelseskall utkast eller koncept till myndighets beslut eller skrivelse och annandärmed jämställd handling som inte har expedierats inte anses som allmänhandling, såvida den inte tas om hand för arkivering. Bestämmelsen avser enligtuttalanden i motiven (prop. 1975/76:160 s. 170, jfr s. 163 ff) bl. a. fall dåen myndighet som ettled i en till sin typ intern beredning sänder över handlingar till någon utomstående, t. ex. en annanmyndighet, med begäran om synpunkter. Bestämmelsen har därför gjorts tillämpligoavsett var sådana handlingar som avses i bestämmelsen befinner sig. Som etttypexempel kan nämnas ett preliminärt lagförslag som vederbörande departementvid s. k. delning sänder till ett ämbetsverk för synpunkter. mening måste bestämmelsen anses tillämplig även på det fallet attett inte slutligt lagförslag i form av korrektur, stencil e. d. lämnas tilllagrådet som underlag för preliminär granskning, oavsett den närmareanledningen till att granskningen påbörjas på detta stadium. Det preliminäraförslaget torde inte heller i detta fall kunna anses expedierat. Expedieringfår anses ske först när förslaget i siutjusterat skick formellt avlämnas tilllagrådet. Beträffande frågan omoffentlighetsprincipens tillämpning kan nämnas att lagrådet med anledning avframställningar att få ut handlingar uttalat att de utkast till en blivandelagrådsremiss som hålls tillgängliga för lagrådets ledamöter inte är allmännahandlingar. Kammarrätten har i ett fall som överklagades fastställt lagrådetsbeslut. 6 1982/83. KU1982/83:30 i 82 Förfarandet vid lagrådsgranskningenuppmärksammades av i 1978/granskningsbetänkande(KU 1978/79:30). Bakgrunden var att det blivit vanligt förekommande attlagrådsgranskningen påbörjats innan lagrådsremissen slutligt färdigställts.Utskottet sade sig ha förståelse för att detta kan ha vissa praktiska fördelaroch såg heller inget hinder i att lagrådsföredragningen påbörjas innanlagrådsremissen hunnit tryckas. Det ligger, anförde utskottet, också i sakensnatur att man i detta skede kan göra formella ändringar, söm i och för sig intekräver några särskilda kommentarer från lagrådets sida. Däremot borde detenligt utskottets mening inte komma i fråga att väsentliga ändringar görs pådetta sätt. Utskottet framhöll att lagrådet enligt regeringsformen är ett iförhållande till regeringen självständigt granskningsorgan. Avsikten är såledesinte att det skall tas i anspråk för uppgifter som bör fullgöras påberedningsstadiet i departementet. Vidare ansåg utskottet det viktigt både förriksdagens och allmänhetens kontroll av regeringsarbetet att lagrådets yttrandeger en riktig bild av vad som förekommit. För ärendets allsidiga belysning ärdet, anförde utskottet, heller inte utan intresse för att få del avde överväganden som låg till grund för regeringens ursprungliga förslag. I en till rättscheferna ställdpromemoria (PM 1980:1) ger rättschefen istatsrådsberedningen anvisningar för samordning av kontaktermed lagrådet. Enligt promemorian skall s. k. underhandsföredragningar undvikasi görligaste mån. Lagrådsremissen bör vara slutjusterad när föredragningenpåbörjas. Den behöver däremot inte vara tryckt. Med hänvisning till det härtidigare nämnda uttalandet av sägs vidare att enunderhandsföredragning aldrig får medföra några väsentliga ändringar iregeringsförslaget. Det formella överlämnandet av lagrådsremissen sker enligtanvisningarna genom att ett vederbörligen underskrivet och kontrasigneratexemplar överlämnas till lagrådet. Det förutsätts att endast de lagrådsremissersom är av större intresse skall tryckas. Normalt bör upplagan framställas istencil eller offset. Årets undersökning rörande underhandsföredragning Med utgångspunkt i uppgifter somhämtats bl. a. från lagrådets diarium har enundersökning gjorts om hur vanligt det är med underhandsföredragning införlagrådet. Undersökningen har avsett lagrådsremisser som beslutats under åren1981 resp. 1982. KU1982/83:30 83 ningar över sådana lagrådsremisser som börjat föredrasinnan remissen expedierats återfinns i underbilagorna 1 och 2 till denna promemoria.Sammanställningarna upptar för vartdera året 33 lagrådsremisser. Dettamotsvarar något mera än hälften () av samtliga avlämnade lagrådsremisser. Samtliga fall då föredragningen påbörjats före detremissen formellt inkommit till lagrådet har tagits med i sammanställningarna.1 ett antal fall har dock föredragningen påbörjats så innan remissenformellt kommit lagrådet till banda att man kan utgå ifrån att remissernafärdigställts för expedition som föredragningen påbörjats. I fyrafall 1981 och i sex fall 1982 har således - med hänsyn tagen i vissa fall tillmellankommande helg - remiss kommit in till lagrådet på föredragningens andradag. Underhandsföredragning har i några få fall påbörjats underen tid av omkring eller före det remissen formelltinkommit till lagrådet. Fem sådana föredragningar har förekommit 1981. Endasten sådan föredragning förekom 1982. En anmärkningsvärt lång underhandsföredragning,, har förekommit beträffande förslaget till ny vattenlag sombeslutades vid regeringssammanträde . Remissen inkom till lagrådet först den 17 juni.Lagrådet avgav yttrande i ärendet . Vid en översiktlig genomläsning av lagrådets yttranden harpåträffats några anteckningar med innebörd att föredragning till stor del ägtrum innan lagförslagen fått sin slutliga utformning och att lagrådet kommit medändringsförslag av i huvudsak formell'och redaktionell natur som beaktats vidden slutliga utformningen av remissen. Sådana anteckningar har skett i fem avlagrådsprotokollen avseende remisser. I fyra av dessa fall framgår avlagrådets anteckning att det gällt åtskilliga ändringsförslag. Motsvarandeanteckning har gjorts i sju protokoll avseende remisserna . Enhgt tvåav protokollen har det rört sig om ett flertal justeringar. KU 1982/83:30 Underbilaga 1 till bilaga 4 B beslutade lagrådsremisser som börjat föredras ilagrådet innan remissen överlämnats Förslag som lagrådsremissen regerings- föredrag- ärendet lagrådets avser beslut ning i lag- inkom till yttrande Datumangivelserna avser om ej annat anges. Samtycke och tillstånd till adoption (justitiedeparte mentet; prop. 1980/81:112) 15/1 23/1 26/1 27/1 Säkerhetskontroll vid dom stolsförhandlingar (justitie departementet; prop. 1980/ 81:114) ................ 15/1 19/1 29/1 2/2 Besvärsregler vid allmän fas tighetstaxering (budgetde partementet; prop. 1980/ 81:111) ................ 15/1 26/1 3/2 3/2 Ny vattenlag m, m, (justitiede partementet; prop. 1981/ 82:130) ................ 22/1 12/1 17/6 12/3-82 Lag om fiskevårdsområden, m. m. (jordbruksdeparte mentet; prop. 1980/81:153) 12/2 16/2 24/2 26/2 Ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) m.m. (justitie departementet; prop. 1980/ 81:146) ................ 19/2 24/2 27/2 27/2 Förnyelse av vissa inskrivning ar för nyttjanderätt och ser- vitut (; prop. 1980/81:147) 26/2 27/2 4/3 5/3 Förenklad domskrivning (jus titiedepartementet; prop. 1980/81:175) .......... . 12/3 10/3 13/3 16/3 Lag om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling (justi tiedepartementet; prop. 1980/81:172) .......... 12/3 12/3 13/3 16/3 Ändring i byggnadslagen ,(1947:385) m. m. (bostads departementet; prop. 1980/ 81:165) ................. 12/3 13/3 16/3 19/3 Fastighetsreglering i samband med ändring av m. m. (justitiedepartemen tet; prop. 1980/81:168) .. 19/3 13/3 19/3 20/3 KU 1982/83:30 Förslag som lagrådsremissen regerings- avser beslut ning ilag- inkom till yttrande rådet på- lagrådet börjad 22/9 7/10 5/10 8/10 Ändring i bostadsrättslagen(1971:479) (; prop. 1980/81:148) 19/3 Ändringar i (; prop. 1980/81:201) 19/3 Ändring i vapenlagen (1973:1176) m. m. (justitie departementet; prop. 1981/ 82:1) .................... 30/4 Lag om preskription av skatte fordringar mm. (budgetde partementet; prop. 1981/ 82:96) .................. 4/6 Lag om vård av missbrukare i vissafall (; prop. 1981/82:8) ,, ,. Särskild fastighetstaxering (budgetdepartementet; prop. 1981/82:19) . Ändring i uppbördslagen, m. (budgetdepartementet; prop. 1981/82:73) , ,, 17/9 Ätal mot offentliga funktionärerm, m, (; prop. 1981/82:34) 24/9 Hemförsäljningslag (justitie departementet; prop. 1981/ 82:40) .................. 24/9 Ändringar i rättshjälpslagen (1972:429), m, m, (justitie departementet; prop. 1981/ 82:28) .................. 24/9 Förundersöknings begränsningar(; prop. 1981/82:41) ... 24/9 Ändring i utsökningsbalken (; prop. 1981/82:49) . Ändring i tryckfrihetsförord ningen och (hets mot folkgrupp m, m,) (; prop, 1981/82:58) . Transport av farligt gods (kom munikationsdepartementet; prop, 1981/82:94) . Utförsel av vissa äldre kulturföremål(; prop, 1981/82:82) 19/11 23/3 6/4 19/3 8/4 30/4 4/5 5/10 23/10 5/11 15/6 17/6 18/9 29/9 22/9 6/10 2/10 12/10 13/10 12/10 15/10 16/10 16/10 20/10 20/10 27/10 3/11 16/11 18/11 14/12 19/11 20/11 23/11 KU 1982/83:30 86 ning i lag-= rådet påbörjad Åtgärder för att förbättra för säkringsdomstolarnas ar betsläge m. m. (socialdepar tementet; prop. 1981/82:88) ............................... 19/11 24/11 27/11 .30/11 Ändringar i bl. a. lagen (1976:600) om offentlig an ställning (budgetdeparte mentet; prop. 1981/82:90) 19/11 14/12 16/12 17/12 Vidgade möjligheter att avgöra brottmål i den tilltalades ute varo (; prop. 1981/82:105) '. 26/11 10/12 14/12 8/1-82 Ändringar i atomansvarighets lagen (1968:45) (justitiede partementet; prop. 1981/ 82:163) ................. 26/11 21/12 22/12 30/12 Namnlag (justitiedepartemen tet; prop. 1981/82:156) .. 3/12 18/12 22/1-82 29/1-82 Låneförbudet i aktiebolagsla gen (1975:1385) (justitiede partementet; prop. 1981/ 82:95) .................. 22/12 8/1-82 11/1-82 12/1-82 Konkurrenslag (handelsdepar tementet; prop. 1981/ 82:165) ................ 22/12 18/1 -82 9/3 -82 11/3-82 KU1982/83:30 87 Underbilaga 2 till bilaga 4 B beslutade lagrådsremisser som börjat föredras ilagrådet innan remissen överlämnats ning i lagrådet påbörjad Lag om medverkan vid polisiär övervakning, m, m. (handelsdepartemen tet; prop. 1981/82:114) ,; 8/1 12/1 3/2 8/2 Försäkringsrörelselag, m.m. (ékonomidepartementet; prop. 1981/82:180) 21/1 11/2 22/3 23/3 Lag om införande av försäk ringsrörelselagen (ekonomi departementet; prop. 1981/ 82:180) ................. 28/1 25/2 23/3 23/3 Ändring i utlänningslagen (1980:376) (arbetsmark nadsdepartementet; prop. 1981/82:146) .......... 28/1 1/2 4/2 15/2 Ändring i lagstiftningen om tillstånd till servering av alkoholdrycker (socialde partementet; prop. 1981/ 82:143, bil. 1) ....... 4/2 15/2 18/2 19/2 Ändring i m. m. (vissa ändringar rörande straffverkställighet) (justi tiedepartementet; prop. 1981/82:153) .......... 18/2 16/2 19/2 22/2 Ändring i lagen (1974:205) om kriminalvård i anstalt m, m. (; prop, 1981/82:141) 18/2 18/2 23/2 23/2 Vårdnad och umgänge m.m, (; prop. 1981/82:168) 18/2 4/3 12/3 16/3 Ändring i lagsökningslagen m. m. (justitiedepartemen tet; prop. 1981/82:134) ., 24/2 25/2 2/3 2/3 Ny lagstiftning om utländska förvärv av svenska företag m. m. (justitedepartemen- tet; prop. 1981/82:135) ,, 24/2 23/2 4/3 8/3 Lag om skatt pä vissa kassett band (budgetdepartemen tet; prop. 1981/82:159) .. 24/2 2/3 4/3 4/3 KU 1982/83:30 ning i lagrådet påbörjad Avdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier, m. m, (budgetdepartementet; prop, 1981/82:191) 24/2 8/3 9/3 16/3 Reformerad inkomstbeskatt ning (budgetdepartementet; prop, 1981/82:197) . 8/3 15/3 29/3 30/3 Revisors kompetens m, m, (; prop, 1981/82:171) 11/3 11/3 15/3 15/3 Åtgärder för att främja över gäng från hyresrätt till bo stadsrätt m, m. (bostadsde partementet; prop. 1981/ 82:169) ................. 11/3 15/3 22/3 25/3 Följdlagstiftning till den nya konkurrenslagen. m. m. (; prop. 1981/82:195) . 18/3 18/3 22/3 22/3 Lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m, (han delsdepartementet; prop, : 1981/82:196) ........ 18/3 26/3 29/3 29/3 Hälsoskyddslag, m, m, (social departementet; prop. 1981/ 82:219) ................. 25/3 25/3 26/3 1/4 Vissa ändringar i reglerna för värdering av fastigheter vid arvs- och gåvobeskattning en, m.m. (budgetdeparte mentet; prop. 1981/82:210) 1/4 1/4 5/4 5/4 Lag om exploateringssamver kan m, m. (bostadsdeparte mentet; prop. 1981/82:221) 1/4 6/4 16/4 27/4 Utvidgad uppgiftsskyldighet vid vissa utlandsbetalningar m. m, (budgetdepartemen tet; prop. 1982/83:73) ., , 15/4 20/4 21/6 . Lag om avdrags- och uppgifts skyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar (bud getdepartementet; prop, 1982/83:11) ............. 22/4 4/5 17/5 18/5' Lotteriläg, m. m, (handelsde partementet; prop, 1981/ 82:170) ................. 6/5 17/5 27/5 27/5 Skolor med enskild huvudman (; prop. 1982/83:1) .... 27/5 3/6 8/6 8/6 Blodundersökning i fader skapsmål (justitiedeparte mentet; prop. 1982/83:8) . 3/6 1/6 8/6 8/6 KU 1982/83:30 89 Förslag som lagrådsremissen regerings- föredrag- ärendet lagrådets avser beslut ning i lag- inkom till . Åtgärder mot alkoholförtäring å allmän plats och lättnader i tillståndskravet för gatumu sik (kommundepartemen tet; prop. 1982/83:9) .... 10/6 11/6 15,'6 16/6 Avräkning av utländsk skatt (budgetdepartementet; prop. 1982/83:14) . 10/6 14/6 18/6 18/6 Ändring i patentlagen (1967:837) m. m. (justitie departementet; prop. 1982/ 83:67) .................. 16/9 21/9 22/9 11/10 Internationella namnregler (; prop. 1982/83:38) . 21/10 26/10 29/10 1/11 Lag om hyreshusavgift m. m. (budgetdepartementet; prop. 1982/83:50, bil. 2) , 28/10 26/10 28/10 1/11 Ändringar i rättshjälpslagen (1972:429) m, m. (justitie departementet; prop. 1982/ 83:61) ................. 28/10- 29/10 2/11 18/11 Ändring i taxeringslagen (1956:623) m. m. (kreaturs handel) (budgetdeparte mentet; prop, 1982/83:105) 11/11 22/11 25/11 9/12 Ändring i lagen (1980:865) mot skatteflykt, m. m. (budget departementet; prop. 1982/ 83:84) .................. 25/11 2/12 14/12 .20/12 KU1982/83:30 90 PMRegeringens handläggning av utlänningsärenden är ca 420 000 utlänningarbosatta i . Av dem är omkring 240 000 medborgare i något annat nordisktland. De största invandrarlän-derna i övrigt är (ca 39 000),(15 000) och (14 000). De grundläggande principerna och allmänna riktlinjerna förden svenska invandringspolitiken antogs av 1968 och dessa gäller iallt väsentligt fortfarande. riktlinjer, som främst berör den utomnordiskainvandringen, innebär att de invandrare som tas emot i skalltillförsäkras samma standard som svenska medborgare. Invandringen av ickenordbor måste därför vara reglerad. En annan grundtanke riktlinjerär att den förda invandringspolitiken inte skall få försämra möjligheterna förlandets egen befolkning att få sysselsättning. När det gäller de nordiska länderna träffades 1954 enöverenskommelse mellan , , och om gemensamarbetsmarknad. Överenskommelsen har därefter ersatts av en ny sådan under år1982. Även är avtalsslutande part. Genom den nordiska överenskommelsentillförsäkras nordbor rätt att fritt bosätta sig och ta arbete i vilket annatnordiskt land som helst förutom hemlandet. De nordiska medborgarna har ihuvudsak lämnats utanför denna framställning. Grundläggande författningsbestämmelser när det gällerutländska medborgares rätt att resa in i eller vistas i finns iutlänningslagen (1980:376, omtryckt 1982:1111, UtIL) och utlänningsförordningen(1980:377, omtryckt 1982:112, UtlF). Den nya lagen som antogs av riksdagenunder och trädde i kraft ersatte den sedan år1954 gällande utlänningslagen. Den äldre lagen hade genomgått viktigaförändringar sedan tillkomsten, särskilt . De viktigaste ändringarna i den nya lagen avsåg frågor omuppehållstillstånd, skyddet för flyktingar och vissa andra grupper,förutsättningar och former för beslut om avlägsnande samt reglerna omupphävande av avlägsnandebeslut, som vunnit laga kraft. Efter ikraftträdandet harytterligare ändringar genomförts. Dessa har gällt formerna för beslut omavlägsnande, användningen av vissa tvångsmedel samt straffpåföljderna vid brottmot utlänningslagstiftningen. Huvudregeln i utlänningslagstiftningen är att en utlänninginte får resa in i eller uppehålla sig i utan särskilt tillstånd,visering. Genom en rad undantag från huvudregeln får dock medborgare i deflesta länder resa in i och stanna här utan något särskilt tillstånd. KU1982/83:30 91 Utlänningen måste dock kunna försörja sig under besöket.Efter tre månader krävs i de flesta fall, att utlänningen haruppehållstillstånd. Undantag gäller dock medborgare i de nordiska länderna ochbarn till den som har rätt att vistas här. En viktig princip är att uppehålls- och arbetstillståndskall ha beviljats före inresan i och att tillstånd kan beviljas efterinresan endast för flyktingar och för den som kan åberopa flyktingliknande skälsamt för nära släktingar. Den som beviljas uppehållstillstånd (UT) ocharbetstillstånd (AT) i räknas i praktiken regelmässigt som invandrare ioch med det första tillståndet trots att detta tillstånd brukar tidsbegränsastill . Först vistelse kan man normalt få ett permanentuppehållstillstånd (PUT) utan tidsbegränsning. Den som fått tillstånd för enbegränsad vistelse här, t. ex. för besök eller som gäststuderande, kan i regelinte få tillstånd som invandrare. När det gäller den utomnordiska invandringen medger denuvarande riktlinjerna invandring av i huvudsak tre kategorier: 1) flyktingaroch personer med flyktingliknande skäl, 2) nära släktingar och 3)arbetskraftsinvandrare. I 3 § UtlL stadgas om skydd förflyktingar som riskerar förföljelse och som behöver skydd här i landet.Avsikten är att skydda den kategori som avses Genévekonvention omflyktingars rättsliga ställning. 1 den svenska utlänningslagen finns dessutom -till skillnad mot vad som gäller i de flesta länder- regler om skydd för ettpar andra kategorier med flyktingliknande skäl, som inte nämns iGenévekonventionen, nämligen krigsvägrare som riskerar att sändas tillkrigsskådeplats (5 § UtIL) samt personer som utan att vara flyktingar inte villåtervända till hemlandet av politiska skäl och som kan stödja sig på tungtvägande omständigheter (6 § UtIL). Skyddet för 6 §-fallen är emellertid svagareän för flyktingar enligt 3 §. Även om en person kan åberopa skäl enligt 6 §finns möjlighet att vägra tillstånd, om det föreligger "särskildaskäl". Undantagsbestämmelsen har sedan slutet av tillämpats ifråga om assyrier/syrianer från , som vägrats tillstånd, trots att degenerellt bedömts ha skäl enligt 6 § UtlL. överfördes de flesta flyktingar inomramen för flyktingkvoter men har de spontant inrestaflyktingarna varit klart dominerande. dominerade flyktingarna frånÖsteuropa medan , , . och samt -sedan1982 - dominerat . Ca en tredjedel av flyktingarna harfått stanna som flyktingar enligt 3 § UtlL medan drygt hälften fått stanna medstöd av 6 § UtlL. KU1982/83:30 92 I hänförs till de närmastesläktingarna med rätt att invandra i regel endast make/maka och minderårigabarn. Vissa möjligheter finns också för föräldrar att återförenas med vuxnabarn. Sammanboende under äkten-skapsliknande förhållanden jämställs medäktenskap. För att komma till rätta med skenäktenskap och andraskenförhållanden tillämpas för dem som har kortvariga äktenskaps- ochsamboendeförhållan-den ("snabba anknytningar") s. k. uppskjuteninvandringsprövning. Detta innebär att tillstånd under de första två årenbeviljas endast i taget. Först därefter beviljas tillstånd sominte är beroende av att förhållandet består. De "snabbaanknytningarna" har utgjort den största delen () av den totalainvandringen . Arbetskraftsinvandring m. m. Arbetskraftsinvandringen har varitav förhållandevis liten omfattning. En grundtanke enligt riktlinjervar att arbetskraftsinvandringen skulle ske genom kollektiv överföring, mennågon sådan har i praktiken inte förekommit . Utöver de nämnda tre huvudkategorierna förekommerockså invandring av vissa andra små grupper, nämligen sådana som har annananknytning till än genom anhöriga eller som redan har sin försörjningtryggad på annat sätt. Dessa grupper svarar dock för en obetydlig del avinvandringen. Olika farmer av avlägsnanden av utlänningar En utlänning som kommer tillSverige utan erforderliga tillstånd kan bli föremål för olika former föravlägsnande. Han kan antingen bli avvisad eller utvisad. (De tidigare användabegreppen förpassning och förvisning har utgått.) Avvisning skall i princip ske direkt vid ankomsten. Omprövning inte har skett vid ankomsten, får han avvisas när han uppsöker elleranträffas av polismyndighet men aldrig senare än från ankomsten (31§ UtIL). Avvisning får ske därför att utlänningen saknar pass, visum, UT ellerAT, pengar för sin vistelse här, är känd för asocialitet m. m. (28 och 20 §§UtIL). Avvisning beslutas av polismyndighet. En utlänning som kan avvisas, kan i ställetutvisas, om han vistas här utan pass eller andra erforderliga tillstånd. (38 §UtIL). Sådan utvisning beslutas av invandrarverket. Utvisning kan också ske aven utlänning som dömts för brott av viss svårighetsgrad (40 § UtlL). Utvisningsbeslutav denna art fattas av allmän domstol. Utvisning kan också ske av en utlänningpå grund av viss asocialitet (43 § UtlL).' KU1982/83:30 93 specialbestämmelser om avvisning och utvisning avutlänningar som bedöms vara terrorister eller när det behövs av hänsyn tillrikets säkerhet (30, 47 och 48 §§ UtlL). Beslut enligt dessa stadgandehankommer i regel på regeringen. Ett avlägsnandebeslut skall i regelha vunnit laga kraft, innan verkställighet får ske. Vissa tidigaavvisningsbeslut får dock verkställas utan hinder av laga kraft. Handhavandetav verkställigheten ankommer på polismyndigheten. För att säkerställa verkställighet av ett avvisnings-eller utvisningsbeslut får en utlänning tas i förvar. Förvar får dock intetillgripas, om syftet med förvarstagandet kan tillgodoses på annat mindreingripande sätt. Förvar beslutas av den myndighet, som handlägger avvisnings-,utvisnings- eller verkställighetsärendet. Oavsett vem som beslutar iförvarsärendet, kan beslutet överklagas till kammarrätten i . Handläggning av utlänningsärendensker främst hos svenska utlandsmyndigheter, polismyndigheter, statensinvandrarverk samt i (). De svenska utlandsmyndigheterna kan i regel bevilja klaraansökningar om visum för besök. Alla ansökningar om uppehålls- ocharbetstillstånd skall däremot avgöras av invandrarverket. I dessa ärenden skalldock utlandsmyndigheterna först göra en utredning (37 § UtlF). Polismyndigheternas befattning med utlänningsärenden kanindelas i en inre och en yttre utlänningskontroll. Avsikten med den inre kontrollen är att se till attutlänningar inte vistas här utan erforderliga tillstånd och att efterspanautlänningar inför verkställande av avvisnings- och utvisningsbeslut. Den yttrekontrollen har till syfte att hindra att utlänningar reser in i landet utan attha erforderliga tillstånd. Den som saknar tillstånd kan avvisas direkt avpolismyndigheten. Om vederbörande åberopar politiska skäl skallpolismyndigheten i vissa fall anmäla sitt avvisningsbeslut till invandrarverketinnan verkställighet kan ske och i andra fall överlämna hela ärendet tillinvandrarverket för avgörande. Överlämnande för beslut skäll ske, omutlänningen åberopar att han är politisk flykting eller flyktingliknande skäl(33 § första stycket och 34 § första stycket UtlL). Om polismyndigheten bedömeratt de åberopade skälen är uppenbart oriktiga eller kan lämnas utan avseendeskall avvisningsbeslutet dock anmälas för invandrarverket, som genast har attpröva om verket skall överta ärendet eller inte. Om verket övertar ärendet,förfaller polisens avvisningsbeslut (33 § andra stycket, 34 § andra stycketoch 37 § UtIL). KU1982/83:30 94