bet · G601SoU12 · 1982-12-31 00:00:00 — Utskottet har haft anledning att ingåendeöverväga hur detta resultat skall nås. Utskottet har kommit fram till följandeslutsatser. bör- inom ramen för sin skyldighet attenligt socialtjänstlagen ge ut allmänna råd - fortsätta och intensifiera sittarbete på att konkretisera förskolans målsättning och innehåll för kommunerna.I enlighet med vad som sägs i skriften om förskolans pedagogiska verksamhet bördet ankomma på socialnämnden i varje kommun att - på grundval av deallmänna mål som fastställts för barnomsorgen i socialtjänstlagstiftningen ochmed hjälp av den vägledning som lämnar - fastställa riktlinjerför det pedagogiska arbetet inom förskolan i kommunen. Motsvarande bör så långtsom möjligt gälla även den övriga barnomsorgsverksamheten. bör få en redovisning för planerna då det gällerdet fortsatta arbetet på att ge kommunerna och personalen stöd och vägledningrörande barnomsorgsverksamheten. Redovisningen bör göras så utförlig att detbhr möjHgt för att bedöma om och i vad mån det kan vara nödvändigtmed särskilda åtgärder eller inifiativ för att inom rimlig tid tillgodosepersonalens berättigade intresse att få stöd och vägledning i sitt arbete.Redovisningen bör innehålla en utförlig tidsplan. I sammanhanget bör beaktas desynpunkter som förts fram i motionerna. Utskottet vill dock framhålla att detinte bör komma i fråga att utarbeta en läroplan för förskolan motsvarande densom finns för den obligatoriska skolan. En sådan läroplan skulle nämligen intekunna förenas med de fria arbetsformer som även i fortsättningen bör präglaförskolan och vara ägnad att reglera verksamheten på ett sätt som skulle stå imotsättning till önskemålet om att kommunerna inte skall vara bundna i detaljav centrala bestämmelser på barnomsorgsområdet. Regeringen bör också ge en översiktlig redovisning för denforsknings- och försöksverksamhet som i första hand bedrivit påbarnomsorgsområdet och för de resultat som därvid kommit fram och som är avbetydelse för att uppnå de i lagstiftningen angivna målen. Särskild vikt börläggas vid att ange hur resultatet av forsknings- och försöksverksamhetenkommer huvudmännen till godo och, om så erfordras, vilka åtgärder som planerasför att förbättra informationen om resultaten. I sammanhanget bör också enöversiktlig plan för den fortsatta forsknings- och försöksverksamhetenredovisas för . I den mån så är möjligt bör redovisningen avse ävenforskningen inom högskolans ram. Det är angeläget att den sålunda av utskottet förordaderedovisningen för sker så snabbt som möjligt. Utskottet föreslår idet följande att nya statsbidragsregler skall träda i kraft först den 1 januari1983. Därmed skapas förutsättningar för regeringen att lägga fram sinredovisning rörande målsättning och riktlinjer för barnomsorgsverksamheten isådan tid atf den kan behandlas av innan ett nytt statsbidragssystemträder i kraft. Tilläggas bör att det är uppenbart att anskaffande och sammanställningav material om forsknings- och försöksverksamhet kan bli relativt tidskrävande.Utskottet anser därför att regeringen bör vara oförhindrad att lämnaredovisningen i denna del först . SoU1982/83:12 11 tog vidare i principställning till vissa i propositionen redovisade kvalitetsfrågor bl. a. omutrymmessfandard, gruppstorlek och personaldimensionering. Ett slutligtställningstagande till frågan om normer och rekommendationer inom barnomsorgenförutsattes ske i anslutning till behandling av det begärdaregeringsförslaget rörande målsättning och riktlinjer förbarnomsorgsverksamheten. I nu föreliggande skrivelse redovisar den dåvaranderegeringen de olika åtgärder som avser att vidta då det gälleratt ge kommunerna och personalen stöd och vägledning. Den begärda redovisningenav pågående forsknings- och utvecklingsarbete kommer att lämnas senare iskrivelse till . Till grund för skrivelsen ligger rapporttill regeringen , Utvecklingsplan för barnomsorgen. har i sin utvecklingsplan konstaterat attdenna är en vidareutveckling av de ställningstaganden gjort ianslutning till de nya arbetsplaner som offenthggjordes . Iutvecklingsplanen läggs huvudvikten vid framtagandet av ett pedagogisktprogram för förskolor och frifidshem. I skrivelsen anför socialministern inledningsvis bl. a.att barnomsorgen har en stor betydelse i atf som komplement fill hemmen gebarnen social träning och fostran under ledning av utbildad personal. Detpedagogiska innehållet bör utifrån detta synsätt inte låsas fast i en striktreglerad läroplan. Tanken bör i stället vara att upprättandet av ettpedagogiskt program skall bidra till att skapa en klarare struktur ibarnomsorgsverksamheten än vad som varit fallet. Socialministern anförvidare att programmet avses bilda ramen för hur arbetet kan bedrivas inombarnomsorgen. Med utgångspunkt i barnens behov bör programmet ange vad som kanvara viktigt att gå igenom med barnen under olika betingelser och under olikaskeden i barnets utveckling. Det bör vidare anges vilket förhållningssätt devuxna förväntas ha till barnen och vilka förväntningar som bör kunna ställas påbarn och vuxna. Den ram som det pedagogiska programmet utgör får enligtsocialministern sedan fyllas med ett mer detaljerat innehåll genom utarbetandetav arbetsplaner för olika verksamheter och genom utarbetandet av lokalariktlinjer. Förskolans verksamhet är enligt socialstyrelsensutvecklingplan i behov av ett pedagogiskt program som skall gälla för allförskoleverksamhet i landet. Programmet föreslås få karaktären av ettövergripande styrdokument för verksamhetens målinriktning, innehåll ocharbetsformer. Socialnämnderna i landets kommuner föreslås därutöver utarbetaoch anta kommunala riktlinjer för det pedagogiska innehållet i förskolansverksamhet. De kommunala riktlinjerna föreslås omfatta en redovisning av medelför att förverkliga det pedagogiska programmet och andra ställningstaganden isyfte att utveckla verksamhetens pedagogiska innehåll. Slutligen måste även denenskilda förskolan få ett tydligt pedagogiskt planeringsansvar. I utvecklingsplanen redovisarsocialstyrelsen följande målkonstruktion för förskolans pedagogiska program. - jaiutvfcki ], VonmuniVations form.\;;a, begrepp',bi Idni nq iysi-iV,(ocfll, pmotione inlclIpkluel1, spräklig utvprki\nq *kolo()> mlljövÄril «rbf»tsl W samhj)Mliv (bl a bild- och form-frami til Ining 1 ol Ua materialbildtoUrtlnq konltruktlons-och bygglek V)udc<-h rjlrrlie Målkonstruktionen behandlas intenärmare i regeringens skrivelse. a. ämnesområdet omvärldsorienteringinnehåller många viktiga aspekter utöver de av nämnda. Somexempel kan nämnas fredsarbete och konfliktlösning. Utskottet förutsätteremellertid att även sådana frågor behandlas inom ramen för det pedagogiskaprogrammet. Socialministern understryker vidare i skrivelsen behovetav kraftfulla åtgärder för att stödja utvecklingen av det pedagogiska arbetet iförskolan. framhålls att kommunerna inte bör bindas avdetaljföreskriffer för barnomsorgsverksamheten. Inom varje kommun bör detfinnas möjligheter att anpassa kvaliteten efter förhållandena vid olika dag-och fritidshem och efter andra lokala förutsättningar. Beträffande innehållet iverksamheten betonar socialministern att det är viktigt att kommunen utformarriktlinjer för hela barnomsorgsverksamheten och att utformningen av innehålletsker medvetet och grundat på kunskaper om barns utveckling och barns behov. Fritidshemmens pedagogiska verksamhet beskrivs isocialstyrelsens utvecklingsplan ufifrån organisatoriska, kvantitafiva ochkvalitativa utgångspunkter. Enligt socialministern är det angeläget att ettpedagogiskt program för barnomsorgen även omfattar den fritidshemsverksamhetsom bedrivs för skolbarn. Verksamheten för barn i olika åldrar måste ses som enhelhet. Det som påbörjats för de yngre barnen måste följas upp när barnen bliräldre och börjar skolan. Det finns dock många oklarheter när det gällerorganisationen och innehållet i barnomsorgen för skolbarn, samordningen medövrig barnom- SoU1982/83:12 13 sorg och skolans verksamheter, den samlade skoldagen ochmed fritidsverksamheter av skilda slag. Socialministern anmäler att hon motbakgrund av detta har för avsikt att tillsätta en parlamentarisk kommitté föratt se över frågor om fritidshemsverksamheten för yngre skolbarn.Socialstyrelsens arbete med ett pedagogiskt program för fritidshemsverksamhefenoch kommitténs arbete bör enligt socialministern ske i nära samråd. Direktivhar nu meddelats nämnda kommitté (dir. 1982:77). 1 utvecklingsplanen redovisas även utvecklingen avfamiljedaghemsverksamheten, behov och problem inom området samt planeradeinsatser för att förbättra och utveckla verksamhetens innehåll ochorganisation. Enligt ställer familjedaghemsverksamheten storakrav på ledningsorganisationen såväl centralt som lokalt. Ettfortbildningsmaterial avses därför bli utarbetat för familjedaghemmensledningspersonal. Vidare avses arbetsplaner för förskolan bli utarbetade medhänsyn även till familjedaghemsverksamheten. Utskottet vill för sin del tillägga att det är viktigt atfockså behovet av Utbildningsinsatser riktade direkt till dagbarnvårdarnauppmärksammas i detta sammanhang. Beträffande den öppna förskolan avser attpublicera en skrift om erfarenheter av den öppna förskolan somplaneringsunderlag för kommunerna för befinthg och kommande verksamhet. Den öppna förskolan har enligt socialministern storbetydelse som kontaktpunkt för hemmavarande föräldrar och dagbarnvårdare. Isammanhanget understryker socialministern vikten av en samverkan mellan denöppna förskolan och övrig barnomsorgsverksamhet i kommunerna liksom medbarnhälsovården och i övrigt. Det krävs ett helhetsperspektivnär det gäller utarbetande av pedagogiska program såväl på övergripande nivåsom på verksamhetsnivå. Det finns enligt socialministern många praktiska ochintressanta samarbefsformer som kan utvecklas i detta sammanhang. Beträffande barn med behov av särskilt stöd sersocialministern det som angeläget att klargör de olikafrågeställningar som finns. Denna grupp barn är svår att definiera på ettenhetligt sätt och det är därför svårt att anvisa några generella lösningar.Det är varken önskvärt eller lämpligt att dra en skarp gräns mellanbarn med respektive utan behov av särskilt stöd. När det gäller de fortsattaövervägandena är det enligt socialministern väsentligt att en samordning skermed de resultat som kan följa av ställningstagandena till de förslag som lagtsfram av omsorgskommittén i slufbefänkandet (SOU 1981:26) Omsorger om vissahandikappade. Detta betänkande bereds f. n. i . Enligt utvecklingsplanen behövs vidare ett fortsattutvecklingsarbete inom för att förbättra och utvecklaförskoleverksamheten och andra stödjande verksamheter för invandrarbarn. En av de viktigaste uppgifterna är därvid, enhgtsocialministern, att stödja 1** 1982/83. SoU1982/83:12 14 invandrarbarnen i deras språkutveckling. Hon erinraremellerfid om att utredningen om språkminoriteter i förskoleåldern nyligenöverlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1982:43) Språk- och kulfurstöd förinvandrar- och minoritetsbarn i förskoleåldern. I avvaktan på den fortsattaberedningen av utredningens förslag är hon inte beredd att nu ta ställning idenna fråga. Beträffande samverkansfrågor redovisar bl.a. att man har för avsikt att ge ut en översiktlig skrift avgränsas gentemot övrig socialtjänst, barnhälsovård, barnhabiliteringoch barnpsykiatrisk verksamhet. Därvid kommer även frågor om samverkan medskolan, fritid och kultur att behandlas. Socialministern understryker betydelsen av attsamverkansfrågor ges hög prioritet. En väl fungerande samverkan mellan de olikakommunala, regionala och statliga organ som arbetar med olika verksamheter förbarn är enligt socialministern väsentligt både för atf ordna bra verksamhet ochför att undvika dubbelarbete. Socialministern erinrar om att en särskildutredning f. n. arbetar med frågor om samverkan mellan förskola och skola.Kommittén kartlägger och analyserar aktuell försöks- och utvecklingsverksamhet. I sammanhanget tar socialministern även upp frågan omsamverkan mellan barnomsorgen och föräldrarna. Hon understryker betydelsen avföräldrarnas medverkan bl. a. när det gäller uppläggningen av och innehållet idet pedagogiska arbetet. Socialministern ser det som väsenfligt att såvälkommunen, personalen som föräldrarna medverkar till att samverkan kanorganiseras på ett posifivt sätt. Detta måste ibland medföra att okonventionellalösningar används och atf eventuella hinder för föräldrarnas medverkan imöjligaste mån undanröjs. Beträffande ledningsorganisationen för den pedagogiskaverksamheten anförs i utvecklingsplanen att ledningsfrågorna måste ägnas storuppmärksamhet i utvecklingsarbete och forskning under 1980-falet. Vidarebetonas kommunernas ansvar för ledning och samordning. angervidare att styrelsen i sift fortsatta arbete med ledningsfrågor kommer attuppmärksamma ansvar, funktioner och uppgifter på olika nivåer liksom metoderoch förutsättningar för förändringsarbetet. Socialministern tillägger attkommunernas insatser vad gäller planering för och ledning av barnomsorgen harmycket stor betydelse för en väl fungerande barnomsorg. Beträffande personal inom barnomsorgen framhållersocialstyrelsen det som angeläget med en enhetlig yrkeskår och menar att allaanställda borde ha en hkvärdig grundutbildning. De barnskötare som finnsinom verksamheten borde därför få vidareutbildning, enligt . I regeringens skrivelse erinras om att frågan om enenhetlig utbildning av barnomsorgspersonal var aktuell i samband med riksdagensbehandling av proposifionen om förenklade statliga regler inom barnomsorgen.Socialutskottet uttalade därvid (SoU 1981/82:1 s. 25) att man inte ansåg detmotiverat att göra något uttalande om vilka tjänster kommunerna bör inrättainom SoU1982/83:12 15 Därmed avstyrktes ett motionsyrkande medbegäran om ett uttalande av innehåll att uppdelningen i barnskötar- ochförskollärartjänster borde avskaffas och ersättas av en tjänsteformbenämnd förskollärare. I regeringens skrivelse omnämns endastpersonalkategorierna förskollärare/fritidspedagoger samt barnskötare.Utskottet vill därför i sammanhanget erinra om att det också finns andrayrkesgrupper inom barnomsorgen, vilka har en viktig funktion för denpedagogiska verksamheten. Detta gäller inte minst ekonomipersonalen, som bl. a.kan medverka i att ge barnen grundläggande insikter i frågor om kost, hygienoch hälsa. Grundutbildning, vidareutbildning och fortbildning äravgörande när det gäller atf vidmakthålla och utveckla barnomsorgens kvalitet.Socialstyrelsen föreslår en översyn av både grund- och vidareutbildningen.Socialstyrelsen anser vidare att en kraftig satsning bör göras på fortbildningför barnomsorgens personal . I regeringens skrivelse anmäls att en särskild arbetsgrupptillsatts för att i enlighet med beslut göra en bedömning averforderliga utbildningsinsatser i nära anslutning till framtagandet av en nyutbyggnadsplan för barnomsorgen. Detta arbete bör enligt socialministernavvaktas innan ställning tas till eventuella förändringar av nuvarandeutbildningsinsatser. Beträffande forskning och utvecklingsarbete ansersocialstyrelsen att barnomsorgsområdet bör få ökad tillgång tillforskningsresurser och att staten dessutom bör bidra till kommunaltutvecklingsarbete. I detta sammanhang redovisar socialministern att det inomsocialdepartementet påbörjats ett arbete att, i enlighet med riksdagensuppdrag, sammanställa och analysera pågående och aktuell forskning inombarnomsorgsområdet. Därvid behandlas även frågorna om information omforskningsresultaten liksom om utarbetandet av en plan för den fortsattaforsknings- och försöksverksamheten. I skrivelsen anges att regeringen senarekommer att lämna sin redovisning om forsknings- och försöksverksamheten inombarnomsorgsområdet. Enligt uppdrag skulle i utvecklingsplanen ävenredovisas en utförlig tidsplan för de insatser planerade.Socialstyrelsen anför att man tolkat kravet på en utförlig tidsplan så att detgäller att prioritera de mest angelägna arbetsuppgifterna. serdärvid som den mest angelägna uppgiften att fullgöra det pedagogiska programmetför förskolan, Arbetet har påbörjats och ett pedagogiskt program beräknasföreligga vid slutet av . Vidare avses arbetet med ett pedagogisktprogram för fritidshemmen påbörjas . Parallellt härmed börenligt bedrivas ett arbete med att utveckla former för kommunalledning och kommunala riktlinjer. Detta arbete planeras vara avslutat under år1984. Arbetet med utveckhng och stöd för den pedagogiska planeringen videnskilda förskolor och fritidshem föreslås bedrivas parallellt med arbetet meddet pedagogiska programmet. SoU1982/83:12 16 Socialministern uttalar för sin delatt det är angeläget att den föreslagna tidsplanen hålls. Det är också viktigtatt den föreslagna prioriteringen mellan olika uppgifter som redovisats isocialstyrelsens utvecklingsplan fullföljs. bör vidare enligtsocialministern successivt återkomma till regeringen med mer utförligatidsplaner för olika delområden. Sluthgen behandlas en skrivelse års allmännakyrkomöte om statsbidrag fill kyrkliga deltidsförskolor. Socialministernredogör härvid för statsbidragsbestämmelserna och erinrar bl. a. om att, underden allmänna förutsättningen att kommunen beslutar att verksamheten tas med ibarnomsorgsplanen, naturligtvis såväl kyrkliga som andra enskilda förskolor kanbli statsbidragsberättigade om förskolan är öppen och barnen vistas där ienlighet med de tidsgränser som finns angivna i bidragsbesfämmelserna. Höjning av det allmänna barnbidraget 1. beträffandeallmänt barnbidrag attriksdagen - under förutsättning av bifall till skatteutskottefs hemställanunder mom. 1 i betänkande SkU 1982/83:14 - med avslag på motion 1982/83:109yrkande 1 och motion 1982/83:128 yrkande 1 i motsvarande del antar ipropositionen framlagt förslag till ändrad lydelse av 1 § lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag, attriksdagen med avslag på motion 1982/83:128 yrkande 1 i motsvarande del antar ipropositionen framlagt förslag till ändrad lydelse av 2 a § lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag, 3. beträffandelagförslaget i övrigt attriksdagen - under förutsättning av bifall till i propositionen framlagt förslagom ändrad lydelse av 1 och 2 a §§ - antar i propositionen framlagt förslag tilllag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag i den mån det inte behandlatsunder mom. 1 och 2, attriksdagen - under förutsättning av bifall till det i proposifionen framlagdaförslaget om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag - med avslag påmotion 1982/83:109 yrkande 2 och motion 1982/83:128 yrkande 1 i motsvarande deltill Allmänna barnbidrag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1982/83 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . SoU1982/83:12 17 5. beträffande det familjepolitiskastödsystemet attriksdagen avslår motion 1982/83:119 yrkande 4, 6. beträffandeen samlad översyn av familjepolitiken attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträffande yrkanden somsammanfaller med propositionen att beslutar att motion 1982/83:122 yrkandena 2 och 3 inte skall föranleda någon rikdagens åtgärd. Statens bidrag till den kommunala barnomsorgen 8. beträffande statens bidrag tillden kommunala barnomsorgen aft med bifall till motion 1982/83:109 yrkande 3, motion 1982/83:119 yrkande 5 och motion 1982/83:122 yrkande 1 avslår propositionen i motsvarande del (bil. 9. beträffandeinnehållet i barnomsorgen attriksdagen beslutar att regeringens skrivelse 1982/83:34 inte skall föranledanågon åtgärd. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(). (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (), IngvarEriksson (m) och (vpk). Allmänt barnbidrag (mom. 1 i hemställan) 1. av , , (alla m), som anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 4 med "Vid utskottets behandling" ochslutar på s. 5 med "övriga partier" bort ha följande lydelse: I motion 1982/83:99 av m. fl. (m) framhållsatt den i proposifion 1982/83:55 föreslagna höjningen av mervärdeskatten ledertill lika stora eller större otgiftshöjningar för de enskilda hushållen som depåslag på förmåner och bidrag som föreslås. Förslaget om skattehöjning bördärför SoU1982/83:12 18 inte åberopas som ett skäl för höjning av de allmännabarnbidragen. För barnfamiljerna är det bättre att båda förslagen avslås.Utskottet tillstyrker därför motion 1982/83:109 yrkande 1 och avstyrkerproposifionen såvitt avser ändring av 1 § lagen om allmänna barnbidrag. dels att utskottets hemställanunder mom. 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande allmänt barnbidrag attriksdagen med bifall fill mofion 1982/83:109 yrkande 1 och med avslag på motion1982/83:128 yrkande 1 i motsvarande del avslår i propositionen framlagt förslagtill ändrad lydelse av 1 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. 2. av (), () och UllaTilländer (c), som anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 4 med "Vid utskottets behandling" ochslutar på s. 5 med "övriga partier" bort ha följande lydelse: Barnfamiljerna tillhör den grupp som är hårdast utsatt iden nu aktuella politiken med kraftigt sänkta reallöner och allt snabbareinflationstakt. De behöver därför få kompensation för fördyradelevnadsomkostnader. Detta gäller även om mervärdeskatten inte höjs. Enligt utskottetsuppfattning bör därför inte en höjning av barnbidragen knytas till någotvillkor om skattehöjning. Med den uppläggning av den ekonomiska politiken somredovisas i motionerna 1982/83:112 och 1982/83:120 innebär inte den däravföljande utgiftsökningen en stafsfinansiell försvagning. Utskottet tillstyrkerdärför den föreslagna ändringen av 1 § lagen om allmänna barnbidrag. dels att utskottets hemställanunder mom. 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande allmänt barnbidrag attriksdagen med avslag på mofion 1982/83:109 yrkande 1 och mofion 1982/83:128yrkande 1 i motsvarande del antar i propositionen framlagt förslag till ändradlydelse av 1 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. 3. av (vpk), som anser ' dels att det avsnitt av utskottets yttrande som börjarpå s. 4 med "Vid utskottets behandling" och slutar på s. 5 med"övriga partier" bort ha följande lydelse: Utskottet delar regeringens bedömning att barnfamiljerna imånga fall har en pressad situation. En höjning av barnbidraget behövs.Propositionens förslag innebär emellertid också en kraftig uppräkning avflerbarnstillägget. Mot detta finns olika principiella invändningar. uppfattning bör inte flerbarnstillägget höjas. Dessa medel bör istället användas till en SoU1982/83:12 19 ytterligare ökning av det allmänna barnbidraget. Utskottettillstyrker således bifall till motion 1982/83:128 yrkande 1. dels att utskottets hemställanunder mom. 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande allmänt barnbidrag attriksdagen med anledning av propositionen och med bifall till motion 1982/83:128yrkande 1 i motsvarande del och med avslag på motion 1982/83:109 yrkande 1antar följande lydelse av 1 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag: Nuvarande lydelse Utskottets förslag För barn, som är svensk medbor- För barn, som är svensk medbor gare och bosatt i riket, skall av gareoch bosatt i riket, skall av allmänna medel såsom bidrag till allmännamedel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran barnetsuppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med 3 000 utgå allmänt barnbidrag med i enlighet med vad kronorom året i enlighet med vad nedan närmare stadgas. nedan närmare stadgas. Allmäntbarnbidrag----- vistas i riket. Flerbarnstillägg (mom. 2 i hemställan) 4. av , , , , , och (alla s), som anser dels att det avsnitt av utskottefsyttrande på s. 5 som börjar med "Utskottets ställningstagande" ochslutar med "av flerbarnstilläggen" bort ha följande lydelse: Som framhållits av finansutskottets majoritet är detnödvändigt med en totalfinansiering av de åtgärder som föreslås ipropositionen. En höjning av flerbarnstillägget kan därför, i likhet med vadutskottet funnit beträffande det allmänna barnbidraget, bara tillstyrkas underförutsättning atf också godtar det i propositionen framlagdaförslaget om höjning av mervärdeskatten.