bet · G601AU21 · 1982-12-31 00:00:00 — 40. beträffande förlängdaersättningstider finansierade med höjda avgifter ' attriksdagen med bifall till motion 1982/83:818 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Förlängda ersättningstider Fmansierade med höjdaavgifter (mom. 40 - motiveringen) , ,och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 65 börjar "Utskottet har" och slutar "tillnedan" bort ha följande lydelse: Utskottet har uppfattningen att stödet tillarbetslöshetskassorna bör ha den omfattning som fastställdes . Detbeslutet hade, som tidigare understrukits, både en statsfinansiell och enfördelningspolitisk motivering. Den besparingseffekt som då uppnåddes bör inte äventyrasav nya kostnadskrävande reformer. En förlängning av ersättningstiderna är ensådan dyrbar reform - även om man konstruerar den så attkassamedlem-marnaärmedoch delfinansierarden. Därför avstyrks det aktuellayrkandet i motion 818 om förlängda ersättningstider. Åtgärder mot utförsäkring (mom. 41) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 65 börjar "När arbetslöshetstiderna" och på s. 66slutar "aktuell del" bort ha följande lydelse: Problemet med det växande antalet utförsäkradeobserverades av som då beslöt att de långtidsarbetslösaskulle ges förtur i förmedlingsverksamheten och vid insatserna avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. har därefter fått förstärktaresurser som i och för sig ökar verkets möjligheter att hjälpa delångtidsarbetslösa. Det är emellertid tveksamt om detta kommer att varatillräckligt. Med den dramatiskt ökade arbetslösheten och de allt längrearbetslöshetstiderna riskerar allt större grupper under detta år att bliutförsäkrade. Ytterligare åtgärder måste till och i första hand bör man då utgåfrån det program som skisserats i partimotion 1542 från vpk. AU1982/83:21 143 Det torde således vara ofrånkomligtatt förlänga ersättningstiden för medlemmarna i arbetslöshetskassorna.Kostnaderna härför bör helt betalas av arbetsgivaravgifter. Det bör prövas hurman till ett sådant system med förlängd ersättningsrätt för kassamedlemmarskall kunna föra andra långtidsarbetslösa, som exempelvis uppburit KAS men intelängre har rätt till ett sådant stöd. De långtidsarbetslösa har, som ovan nämnts, fått förtur iförmedlingsverksamheten. Detta är inte tillräckligt. De långtidsarbetslösamåste ges verklig rätt fill arbete eller arbetsmarknadspoHtiska åtgärder somgördel möjligt för dem att återgå tiU fasta anställningar eller åtminstone pånytt uppfylla arbetsvillkoret för ersättningarna vid arbetslöshet. Ett sätt attöka möjligheterna att uppfylla det senare kravet är att jämställaarbetsmarknadsutbildning med arbete. Med vad nu anförts tillgodoses också de socialdemokratiskamotionerna 214, 218 och 2077. De innehåller förslag som helt eller delvissammanfaller med den av utskottet ovan tillstyrkta vpk-motionen. dels att utskottets hemställanunder 41 bort ha följande lydelse: 41. beträffande åtgärder mot utförsäkring attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1542 samt med anledning av motionerna1982/83:214, 1982/83:218 yrkande 2 och 1982/83:2077 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om ett åtgärdsprogrammot utförsäkring. Åtgärder mot utförsäkring (mom. 41 - motiveringen) , ,och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 65 börjar "När arbetslöshetstiderna" och på s. 66slutar "aktuell del" bort ha följande lydelse: De förlängda arbetslöshetstiderna och det snabbt ökandeantalet utförsäkrade är ett oroande inslag i utvecklingen på den svenskaarbetsmarknaden. Vad som sker är ett resultat av den allmänna politik som försi landet, och därför måste de föreliggande motionsförslagen om förlängdaersättningstider m. m. ses som en passiv anpassning till denna politik.Dessutom är det fråga om kostnadskrävande åtgärder. Vad som egentligen krävs ärförändringar i den ekonomiska politiken som främjar dynamiken i näringslivetoch därmed skapar ny sysselsättning. Införandet av ett lärlingssystem på bredfront skulle också kunna bidra till en förbättring av det totala arbetsmarknadslägetoch därmed öka utrymmet för insatser till förmån för de långtidsarbetslösa.Mycket skulle också kunna åstadkommas genom en effektivering avförmedlingsverksamheten och andra arbetsmarknadspolitiska insatser. Det ärnågot som diskuteras i andra avsnitt av detta betänkande AU1982/83:21 144 med utgångspunkt i bl. a. motion 1540. På grund av det anförda vill utskottet inte föreslå någonåtgärd med anledning av motionerna 214, 218, 1542 samt 2077 i aktuella delar. Beredskapsarbetenas omfattning m. m. (mom. 43 och 44) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 70 som börjar "Enligt utskottets" och på s. 71 slutar"motsvarande delar" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör regeringen vidmedelsberäkningen till beredskapsarbeten utgå från en omfattning av femmiljoner dagsverken, vilket överensstämmer med AMS konjunkturneutralabedömning. Skulle behov under budgetåret uppstå av ytterligare insatser fårdetta liksom hitfills prövas i särskild ordning. Utskottet kan inte heller tillstyrka regeringens begäranatt få hålla inne en del av anslaget för senare beslut. En sådan ordning fårbl. -som moderata samlingsparfiet framhåller - till konsekvens attriksdagens möjligheter att påverka arbetsmarknadspolitikens inriktning ochomfattning minskar kraftigt. En sådan utveckling kan utskottet inte medverkatill. Utskottet vill slutligen stryka under vad moderatasamlingspartiet framhållit om betydelsen av förändringar av beredskapsarbetenasinriktning, utformning och ersättningsnivåer. Därmed kan avsevärda besparingaråstadkommas. Utskottets överväganden leder fram till slutsatsen attregeringens förslag till medelsanvisning till beredskapsarbeten kan reducerasmed 1 . den summa som även moderata samlingspartiet kommitfram till. Vad utskottet anfört om beredskapsarbetenas omfattningm.m. innebär ett bifall till motion 1540 av m.fl. (m) i dessadelar. dels att utskottets hemställan under 43 och 44 bort haföljande lydelse: 43. beträffande budgetering avarbetsmarknadspolitiska insatser m. m. attriksdagen med bifall fill mofion 1982/83:1540 yrkande 10 avslår vad som anförsi propositionen i motsvarande del, 44. beträffandeinriktningen m. m. av beredskapsarbeten attriksdagen med bifall fill motion 1982/83:1540 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. AU1982/83:21 145 Statliga stimulanser för byggsysselsättningen i (mom. 60) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 79 börjar "Med anledning" och på s. 80 slutar"nu anförts" bort ha följande lydelse: Arbetsmarknadsläget i är f. n. mycketallvarligt. Särskilt besvärlig är arbetsmarknaden för byggarbetarna. Det är motdenna bakgrund angeläget att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder för att få igång byggverksamheten i länet. Detta kan bl. a. ske genom tidigareläggning avoffentliga investeringar och med hjälp av ett ökat antal beredskapsarbeten. Vad utskottet i anslutning till motion 2078 anfört ombehovet av en ökad byggsysselsättning i bör regeringenunderrättas om. dels att utskottets hemställan under 60 bort ha följandelydelse: 60. beträffande stathgastimulanser för byggsysselsättningen i attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2078 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Upprustning av järnvägslinjen medberedskapsmedel (mom. 65) (vpk) anser dels att utskottets yttrande som pås. 80 börjar "Utskottet vill" och slutar "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: Utskottet vill först erinra om vad sagts ombehovet av en stimulans för sysselsättningen i . Det förslag omen upprustning med beredskapsmedel av järnvägslinjen som förs frami motion 1587 kan i det sammanhanget fylla en viktig funktion. Motionen bördärför bifallas av . Vad utskottet i anslutning till motion 1587 anförtom sysselsättningsstimulerande åtgärder i bör regeringenunderrättas om. Övriga i sammanhanget upptagna motioner avstyrks. dels att utskottets hemställan under 65 bort ha följandelydelse: 65. beträffande upprustning avjärnvägslinjen med beredskapsmedel attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1587 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 10 1982/83. AU1982/83:21 146 Medelsanvisning till Sysselsättningsskapande åtgärder(mom. 71) under förutsättning av bifall till reservation 34 , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 81 börjar "Utskottet har" och slutar "med 1550 milj. bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare i betänkandet tillstyrkt denomfattning av beredskapsarbeten för nästa budgetår som föreslagits av moderatasamlingspartiet. Utskottet har även tillstyrkt moderata samlingspartietsframförda synpunkter beträffande inriktning m. m. på beredskapsarbetena. Ikonse-, kvens härmed bör budgetpropositionens medelsberäkning för anslagetSysselsättningsskapande åtgärder reduceras med 1 550 milj. kr. Däremot avstyrker utskottet förslaget i centerpartietspartimotion 818 om en överföring av 170 milj. kr. från detta anslag till deregionalpolitiska anslagen. dels att utskottets hemställan under 71 bort ha följandelydelse: 71. att med bifall tillmotion 1982/83:1540 yrkande 12 samt med avslag på propositionens förslag ochmotionerna 1982/83:818 yrkande 3 och 1982/83:2062 till Sysselsättningsskapandeåtgärder för /84 anvisar ett reservationsanslag-av . Medelsanvisning till Sysselsättningsskapande åtgärder(mom. 71) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 81 börjar "Utskottet har" och slutar "AU1982/83:23" bort ha följande lydelse: Utskottet tar i detta sammanhang upp förslaget fråncenterpartiet att 170 milj. kr. från det föreslagna anslaget tillSysselsättningsskapande åtgärder i stället skall användas dels till enförstärkning med 150 milj. kr. av de regionala utvecklingsinsatserna inomregionalpolitiken, dels till ett bidrag på 20 milj. kr. till vissaoljetransporter i glesbygd. Medelsbehoven till dessa verksamheter behandlas avutskottet senare i vår i betänkande ÄU 1982/83:23. Med hänsyn fill attutskottet kan förutskicka positiva ställningstaganden beträffandeförstärkta insatser till de aktuella verksamheterna bör 170 milj. kr. somcenterpartiet föreslår dras av från det föreslagna anslaget tillSysselsättningsskapande åtgärder. Den föreslagna omfattningen på verksamhetenmed beredskapsarbeten som utskottet tillstyrkt bör kunna förverkligas trots attutskottets förslag till medelsberäkning för sysselsättningsskapande åtgärderdärmed blir något lägre än enligt propositionens förslag. AU1982/83:21 147 dels att utskottets hemställan under 71 bort ha följandelydelse: 71. att med bifall tillmotion 1982/83:818 yrkande 3 samt med avslag på propositionens förslag ochmotionerna 1982/ 83:1540 yrkande 12 och 1982/83:2062 till Sysselsättningsskapandeåtgärder för /84 anvisar ett reservationsanslag av . Medelsanvisning till : Inköp förarbetsmarknadsutbildning (mom. 75) under förutsättning av bifall till reservation 19 , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 84 börjar "Utskottet har" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare i betänkandet tillstyrkt moderatasamlingspartiets förslag till omfattning och inriktning avarbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår. Som en konsekvens häravtillstyrker utskottet även moderata samlingspartiets i motion 1540 framfördaförslag att anslaget till inköp för arbetsmarknadsutbildningen skall föras uppmed 36 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 75 bort ha följandelydelse: 75. att med bifall tillmotion 1982/83:1540 yrkande 13 samt med avslag på propositionens förslag tillArbetsmarknadsverket: Inköp för arbetsmarknadsutbildning för budgetåret1983/84 anvisar ett reservationsanslag av . Vapenfria tjänstepliktiga (mom. 79) (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 87 börjar "Utskottet vill" och slutar"hänvisning härtill" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till uppfattningen i motion 2065att ramen för vapenfriutbildningen bör vidgas i förhållande till regeringensförslag och omfatta . Förutom olägenheten för devapenfria av förlängda väntetider talar arbetsmarknadsskäl med styrka för ensådan åtgärd. 1 analogi med att man på grund av sysselsättningsläget tar infler rekryter till militär grundutbildning bör således fler vapenfria fåmöjlighet att fullgöra motsvarande utbildning. För att säkerställagenomförandet av utbildningsprogrammen bör vidare ersättningarna tillutbildningsanordnarna i enlighet med AMS förslag höjas från ca . per vapenfri tjänstepliktig. Enligt vad utskottet inhämtat harnämligen ett flertal kommuner aviserat att man i fortsättningen inte anser sigkunna ta emot vapenfria tjänstepliktiga med oförändrad ersättningsnivå. AU1982/83:21 148 De merkostnader som föranleds avförslagen ovan mofiverar i och för sig en uppräkning av det anslag somregeringen har begärt. Förslagen är dock främst sysselsättningspolitisktmotiverade och ett genomförande av dem kommer att påverka behovet av sysselsättningsskapandeåtgärder för manliga ungdomar. Vid bifall till utskottets förslag frånriksdagens sidan bör därför regeringen genom regleringsbrev föreskriva att avmedlen för beredskapsarbeten ett belopp som kan beräknas till 10 milj. kr.skall innehållas. Tack vare den utjämning av kostnaderna mellan de bådaanslagen som uppnås på detta sätt bör det vara möjligt att anvisa förevarandeanslag med det belopp som regeringen har föreslagit. dels att utskottets hemställan under 79 bort ha följandelydelse: 79. att med bifall tillmotion 1982/83:2065 och med anledning av propositionens förslag dels tillVapenfria tjänsteplikdga för /84 anvisar ett förslagsanslag av69 , dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en vidgad ram förvapenfriutbildningen. Bidrag till särskilda anordningar på arbetsplatsen(mom. 80) (), (), (), (), (), ()och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 90 börjar "Utskottet inser" och slutar"motion 2059" bort ha följande lydelse: I lantbruket ingår fortfarande många arbetsmoment som ärfysiskt tunga och med olämpliga arbetsställningar. Dessa förhållandenresulterar i att en andel av yrkesgruppen får bestående skador, främstförslitningsskador i nacken och ryggraden, och därmed nedsatt arbetsförmåga.Den enda möjligheten att fortsätta yrkesarbetet är ofta att utnyttja olika slagav tekniska hjälpmedel. Mot denna bakgrund är det enligt utskottet naturligtatt en så stor andel av bidragen till särskilda anordningar på arbetsplatsergår till jordbruksnäringen. Ingenting tyder heller på att medicinsk motiveringhärtill saknas. Enligt utskottet har stödet sålunda haft den inriktning somavsetts, nämligen att i många fall som alternativ till förtidspension ellerarbetsmarknadsutbildning ge den enskilde företagaren sådan hjälp att förbättrasin arbetsmiljö att han trots sitt handikapp kan fortsätta sitt yrkesarbete. Ursamhällsekonomisk synvinkel torde detta vara att föredra framför regeringensmer kortsiktiga besparingsförslag. Med hänvisning till vad som sagts ovanföljer utskottet förslaget i mofion 2059 och avstyrker propositionens förslagpå denna punkt. Vad utskottet anfört bör regeringen underrättas om. AU1982/83:21 149 dels att utskottets hemställan under 80 bort ha följandelydelse: 80. beträffande bidrag tillsärskilda anordningar på arbetsplatsen att med bifall till motion1982/83:2059 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Lönebidragets storlek till allmännyttigaorganisationer (mom. 83) (), () och (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 94 börjar "Lönebidraget har" och på s. 95 slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: En stor andel av de allmännytfiga organisationer som i daghar anställda med fullt lönebidrag har betydande ekonomiska svårigheter. Enytterligare försämring kommer att ske efter då dessaorganisationer själva skall svara för av lönekostnaden för delönebidragsanställda. Som följd härav kommer sannolikt många handikappade attförlora sitt arbete. Enligt utskottets mening kan detta inte accepteras. Inuvarande svåra arbetsmarknadsläge är det tvärtom viktigt att värna om dearbetstillfällen som de arbetshandikappade lyckats förvärva. Regeringensförslag om tillfällig hjälp till vissa organisationer med svag ekonomi är heltotillräckligt. Det föreslagna beloppet motsvarar endast ett hundratal anställdavilket skall jämföras med de ca 5 300 anställda som berörs avbidragsreduceringen. Enligt utskottet är också regeringens förslag förenat medavsevärda och kostsamma byråkratiska nackdelar. Mot bakgrund av vad som sagtsovan tillstyrker utskottet förslagen i motionerna 1054, 1517 och 2066 att deallmännyttiga organisationerna även fortsättningsvis skall erhålla full kostnadstäckningför de arbetstagare som anställdes före . Därmed är regeringensförslag om tillfälligt bidrag liksom förslaget i motion 1528 inte längreaktuella. De avstyrks därför. Vad utskottet anfört bör regeringen underrättasom. dels att utskottets hemställan under 83 bort ha följandelydelse: 83. beträffande lönebidragetsstorlek till allmännyttiga organisationer dels medbifall till av mofionerna 1982/83:1054, 1982/83:1517 yrkande 1 och 1982/83:2066yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, delsavslår propositionens förslag om tillfälligt bidrag under /84,dels avslår motion 1982/83:1528 i motsvarande del. AU1982/83:21 150 Antalet platser med lönebidrag hos allmännyttigaorganisationer (mom. 84) (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 95 börjar "Utskottet har konstaterat" och på s. 96slutar "aktuella delar" bort ha följande lydelse: De handikappade har i det nuvarande svåraarbetsmarknadsläget drabbats särskilt svårt. Arbetslösheten är hög ocharbetssökandetiderna långa. I den situationen vill utskottet peka på den storabetydelse som lönebidraget har när det gäller att hjälpa handikappade till ettarbete på den reguljära arbetsmarknaden. Av de sökande med handikapp som genomarbetsförmedlingen fick ett arbete anställdes såledesca med lönebidrag. Härav gick en betydande andel till de allmännyttigaorganisationerna. ökade antalet lönebidragsplatser med ca 1 900.Av dessa fanns ca 1 200 eller hos de allmännyttiga organisafionerna.För att klara kostnaderna för volymökningen och ökade lönekostnader harregeringen föreslagit (prop. 1982/83:125 bil. 7) att AMS skall få ta ianspråk ytterligare 80 milj. kr. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening interimligt att i ett förväntat kärvt arbetsmarknadsläge begränsa en av demöjligheter som står till buds för de handikappade. Den statsfinansiellavinsten av en sådan åtgärd torde dessutom vara begränsad. Enligt utskottet börregeringen därför avvakta med ett beslut i denna fråga tills situationen påarbetsmarknaden har förbättrats. Ett ytterligare skäl härför är atthandikappkommittén med förtur skall utreda lönebidragets konstruktion.Utskottet tillstyrker således motionerna 1114,1517 och 2066 i aktuella delar.Därmed är det inte längre aktuellt med någon åtgärd av det slag som förordas imotion 1528, varför motionen avstyrks i denna del. dels att utskottets hemställan under 84 bort ha följandelydelse: 84. beträffande antalet platsermed lönebidrag hos allmännyttiga organisationer attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:1114 yrkande 8, 1982/83:1517yrkande 2 och 1982/83:2066 yrkande 2 samt med avslag på propositionens förslagoch motion 1982/83:1528 i motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Driftbidrag till (mom. 87och 88) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 99 börjar "Utskottet vill" och slutar "dessadelar" bort ha följande lydelse: AU1982/83:21 151 Mot bakgrund av den svårastatsfinansiella situation som f. n. råder är det viktigt att alla möjlighetertill besparingar i statens utgifter tas till vara. Denna övergripandeinriktning av polifiken måste även omfatta Stiftelsen Samhällsföretag.Utskottet delar därför de synpunkter som framförs i motion 1540 beträffandenödvändigheten av ökade rationaliseringskrav på sfiftelsen. Besparingsarbetetbör avsevärt minska bidragsbehovet. Det är emellertidangeläget att detta arbete bedrivs på ett sådant sätt att möjligheterna för dei verklig mening fysiskt och psykiskt arbetshandikappade att få ett avlönatarbete inte försämras. Möjliga besparingar bör i första hand kunna återfinnasinom den centrala och regionala administrationen. Vidare bör nya former förverksamheten kunna utvecklas, exempelvis i samverkan med enskilda företag. Sommotionärerna föreslår bör det totala bidraget till Samhällsföretag - inkl.medel till fastighetsfonden samt investeringsbidrag - föras upp med . för /84. Till driften av verksamheten bör medelmotsvarande av lönesumman (inkl. lönebidragskostnader) för arbetstagare iskyddat arbete anslås. Därmed har ett viktigt steg tagits mot en situation därSamhällsföretag i bidragshänseende inte favoriseras utan jämställs med andrakategorier av arbetsgivare. Vad utskottet anfört bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställan under 87 och 88 bort haföljande lydelse: 87. beträffandedriftbidrag tiH attriksdagen med bifall fill motion 1982/83:1540 yrkande 15 samt med avslag påpropositionens förslag till driften av verksamheten anslår medel motsvarande125 % av lönesumtnan (inkl. lönebikostnader) för arbetstagare i skyddat arbete, 88. att med bifall fillmotionerna 1982/83:1539 yrkande 2 i motsvarande del och 1982/83:1540 yrkandena 14 och 16 samt med med avslag på propositionens förslag till Bidrag tiH för /84 anvisar ett förslagsanslag av 2 . Rekryteringen till Samhällsföretag (mom. 93) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 102 börjar "Utskottet vill" och på s. 103 slutar"denna del" bort ha följande lydelse: bildades i syfte att beredaarbetshandikappade skyddat arbete. Avsikten var att ambitionsnivån i fråga ommöjligheterna att bereda gravt arbetshandikappade arbetstillfällen skulle varahög. Enligt den definition nu gerbegreppet "gravare handikapp" relaterat till en arbetssituation avsesi allt väsentligt personer AU1982/83:21 152 med sociala problem, i första hand missbrukare. Det kansåledes förutses att Samhällsföretag med nuvarande rekryteringsprinciper i allthögre grad kommer att hämta sina nyanställda ur dessa grupper. Utskottet delarmotionärernas oro för en sådan utveckling. Enligt utskottets mening kan det ifrågasättas om det ärlämpligt att generellt använda handikappbegreppet när det gäller missbrukare.Ett handikapp bör ses som ett tillstånd som den handikappade i allmänhet fårlära sig att leva med och som samhället på oUka sätt kan medverka till attkompensera. För en missbrukare fordras ett annat synsätt. Här bör strävan varaatt med olika medel häva missbruket. En förutsättning för framgång i detta arbete är bl. a. attresurser kan sättas in på ett så tidigt stadium att utslagning inte sker.Viktigt är att missbrukaren i första hand blir kvar i sitt ordinarie arbete.Därvid kan lönebidrag komma i fråga. En arbetsplacering i skyddad miljötillsammans med flera andra missbrukare riskerar ofta att försvåra enframgångsrik rehabilitering. Utskottet delar således motionärernas uppfattning attSamhällsföretags tekniska och personella resurser i första hand skall komma demtill del som på grund av sjukdom eller skada har grava fysiska eller psykiskahandikapp och som annars skulle ha svårt att finna arbete på den reguljäramarknaden. Till denna kategori kan givetvis då i vissa fall också räknas de sompå grund av sitt missbruk ådragit sig mycket grava skador. Även för denna gruppbör dock insatserna vara så utformade att de medverkar till att häva missbruket. Av det sagda framgår att utskottet inte heller anser attpersoner som av åldersskäl, geografiska skäl eller på grund av allmänplatsbrist har svårigheter på arbetsmarknaden inryms i handikappbegreppet.