bet · G601KU31 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:31 om utskottsorganisationen (Förs. 1981/82:22) beslöttalmanskonferensen filisätta en utredning om utskottsindelningen ochärendefördelningen mellan utskotten. Utredningen bestod av förrejusfitieombudsmannen , ordförande, presidenten och regeringsrådet samt enföreträdare för vart och ett av riksdagsparfierna, nämligen Per (), (), (), () och PerIsraelsson (vpk). ersattes av (). Kommittén avlämnade betänkandet till talmanskonferensen. Särskilda yttranden avgavs dels av BrittaHammarbacken och gemensamt, dels av Per . överlämnade kommitténs förslag tillriksdagen genom beslut . Förslaget (Förs. 1981/82:22) harföranlett 6 mofioner, nämligen mofionerna 1981/82:2533-2537 och 1982/83:19.Mofion 2537 av m. fl. (vpk) om partiernas utskottsrepresentationkommer att tas upp vid ett senare fillfälle. Övriga följdmotioner jämtemofionerna 1981/82:478 och 1158 som väcktes under allmänna mofionstiden 1982behandlas i detta betänkande. Genom beslut av utskottet bereddes samthgaövriga utskott tillfälle att före yttra sig över förslagetoch motionerna. Svar har inkommit från finansutskottet (FiU 1982/83:1 y,bilaga 2), skatteutskottet (SkU 1982/83:2 y, bilaga 3), jusfitieutskottet (JuU1982/ 83:1 y, bilaga 4), lagutskottet (LU 1982/83:1 y, bilaga 5),utrikesutskottet (UU 1982/83:1 y, bilaga 6), socialförsäkringsutskottet (SfU1982/83:1 y, bilaga 7), socialutskottet (SoU 1982/83:1 y, bilaga 8),näringsutskottet (NU 1982/83:2 y, bilaga 9), arbetsmarknadsutskottet (AU1982/83:2 y, bilaga 10), och civilutskottet (CU 1982/83:1 y, bilaga 11). Vidarehar yttranden inkommit från {bilaga 12) och frånriksdagens /{bilaga 13). Kommitténs huvudfrågor var: 1 1982/83. KU1982/83:31 2 - användandet avsammansatta och särskilda utskott - arbetsformernainom utskotten, beslutsordning m.m. Kommitténs helhetsintryck av dennuvarande utskottsorganisationen är att den i huvudsak fungerarfillfredsställande. Bristen på flexibilitet inom utskottsorganisationenframträder dock enligt kommitténs uppfattning tydhgt. Kommittén anser att några utskott har påtagligt mindrearbetsbelastning än övriga. Det gäller lag-, utrikes-, försvars- ochsocialförsäkringsutskotten. Kommittén diskuterar möjligheten att överföra lag-och socialförsäkringsut-iskottens uppgifter till jusfitie- resp.socialutskotten. I båda fallen skulle emellerfid de mottagande utskotten få enalltför hård arbetsbelastning och denna möjlighet avvisas därför. När detgäller utrikes- och försvarsutskotten aktuaHserades inom kommittén tanken på ensammanslagning av dessa båda utskott. Några av kommitténs ledamöter förklaradesig emellertid inte kunna biträda ett sådant förslag under hänvisning bl. a.till att försvarsfrågor och biståndsfrågor är så artskilda att de inte börhandläggas i samma utskott. I stället för förändringar i utskottsorganisationenföreslår kommittén att vissa ärendegrupper förs över från mer arbetstyngda tillmindre hårt belastade utskott. För att avlasta näringsutskottet förordas enöverflyttning av energifrågor till civilutskottet och av vissakonsumenträttsliga frågor till lagutskottet. Vidare föreslår kommittén atthälso- och sjukvårdsfrågor överförs från socialutskottet fillsocialförsäkringsutskottet. föreslås i stället överta dealkoholpolitiska frågorna - bortsett från rena skattefrågor - frånskatteutskottet. Slutligen förordar kommittén mindre justering som innebär attfinansutskottet lämnar över beredningen av ärenden rörande hov- ochslottsstaten till . Ändringarna i fråga om skatte-,socialförsäkrings-, social- och civilutskottens beredningsområden föreslåskomma till uttryck i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser. BrittaHammarbacken och motsätter sig i ett särskilt yttrandeöverföringen av hälso- och sjukvårdsfrågor från social- tillsocialförsäkringsutskottet. När det gäller frågan om användandet av sammansattautskott och särskilda utskott konstaterar kommittén att sådana utskott inteförekommit efter utskottsreformen . Kommittén uttalar som sin mening attdet ur flera synpunkter vore av värde om dessa utskottsformer kunde komma tillanvändning. Kommittén anser att det vore värdefullt om t. ex. finans- ochskatteutskotten kunde enas om att bereda särskilt betydelsefulla ärenden isammansatt utskott. Kommittén erinrar också om att särskilda utskott kantillsättas för att avlasta ett eller flera utskott som för tillfället har tungarbetsbelastning. För att underlätta användandet av sammansatta utskott harkommittén föreslagit att vissa särskilda regler för sådana utskott införs i RO.Sålunda KU1982/83:31 3 förordas beträffande ordförandeskapet att ordet förs avden utskottsordförande som har varit ledamot av längst. Om de hartillhört har den äldste av dem företräde. Vad gällerantalet ledamöter föreslår kommittén att sammansatt utskott skall ha jämntantal ledamöter och att antalet skall vara minst 18. Kommittén har kunnat konstatera att finansutskottet inteallfid har kunnat ha ett samlat grepp om budgetbehandling och attutskottet inte heller har haft möjligheter att samordnaövriga frågor av större ekonomisk betydelse - i första hand de ekonomiska s. k.åtgärdspaketen. Kommittén har diskuterat frågan om finansutskottet kan gesreella möjligheter att verka för samordningen i sådana angelägenheter.Kommittén har därvid funnit att verkligt effektiva åtgärder i sådant syfteskulle ge finansutskottet ställning av ett slags överutskott eller att åtgärdernai vart fall av andra utskott skulle kunna uppfattas som ett utslag därav. Pågrund härav har kommittén avstått från att lägga fram något förslag som ändrarfinansutskottets ställning gentemot de övriga utskotten. Vad beträffar ett av finansutskottet framlagt förslag attinrätta ett särskilt budgetkontor vid utskottet, har kommittén uttalat att detsynes föreligga skäl till viss personalförstärkning och att denna i så falltorde kunna tillföras utskottets kansli utan att man inrättar ett särskiltbudgetkontor. Kommittén har slutligen framhållit värdet av att åtgärdervidtas för att de olika utskottens arbetsformer skall bli enhetligare. I mofion 1981/82:2533 av EricEnlund m. fl. (fp, s, m, c) föreslås att tillsätter en utredning somser över beslutsprocessen i större ekonomiska frågor. I motion 1981/82:2534 av m. fl. (c, fp,m) hemställs 1. att beslutar avslå förslaget att flyttaberedningen av ärenden rörande hälso- och sjukvård från socialutskottet till socialförsäkringsutskot tet, 2. att beslutar att socialutskottet skall beredaärenden om alkoholpolifiken, 3. att - under förutsättning attsocialförsäkringsutskottet anses behöva filiföras ytterligare en ärendegrupp - beslutar att ärenden rörande arbetsmiljö flyttas från socialutskottet till arbetsmarknadsutskottet och ärenden rörande invandrare och utlännings- och medborgarskapslagstiftning flyttas från arbetsmarknadsutskottet fill socialförsäkringsutskottet. I mofion 1981/82:2535 av GöranKarlsson m. fl. (s, fp, c, m) yrkas att dels beslutar avslå förslagetatt överflytta beredningen av ärenden KU1982/83:31 4 rörande hälso- och sjukvård från socialutskottet tillsocialförsäkringsutskottet, dels beslutar att socialutskottet skall beredaärenden om alkoholpolitiken. I mofion 1981/82:2536 av StenSvensson (m) föreslås att beslutar att fill arbetsmarknadsutskottetöverföra de arbetsmiljöärenden som f. n. bereds av socialutskottet. I mofion 1982/83:19 av OskarLindkvist m. fl. (s, m, fp, c, vpk) yrkas att beslutar om ändradbenämning m. m. av civilutskottet i enlighet med vad i motionen anförts. I mofion 1981/82:478 av AndersGernandt (c) hemställs att beslutar om åtgärder för att filiförariksdagen ett nytt utskott för handläggning av teknikärenden - ett"teknikutskott". I motion 1981/82:1158 av RolfRämgård (c) och () föreslås att - efter beredning ikonsfitufionsutskottet - beslutar om sådan ändring i regeringsform ochriksdagsordning att finans- och skatteutskotten ombildas till ett gemensamt utskott. Utskottet behandlar i dettabetänkande utskottskommitténs förslag (Förs. 1981/82:22) jämte fem av de sexföljdmotioner som förslaget föranledde. Dessutom behandlas två motioner omutskottsorganisationen som väcktes under allmänna motionstiden . som tillsattes av talmanskonferensen1980 hade till uppgift att se över utskottsindelningen och ärendefördelningenmellan utskotten. Kommittén avlämnade betänkandet fill talmanskonferensen som överlämnade betänkandet till riksdagen.Förslaget och i ärendet väckta motioner remitterades fill konstitutionsutskottetsom beslöt att bereda samtliga utskott tillfälle att före den 1november 1982 yttra sig i ärendet. Svar har inkommit från samtliga utskott utomförsvars-, kultur-, utbildnings-, trafik- och jordbruksutskotten. Vidare haryttranden inkommit från (förvaltningsstyrelsensdirektion) och från /. Yttrandena är intagna sombilagor till betänkandet. Ärendet har före utskottsbehandlingen beretts av denarbetsgrupp rörande arbetsförhållanden som utskottet tillsattehösten 1979. Ledamöter av arbetsgruppen är (), ordförande,(), '(), (), KarinAhrland (fp) och (vpk). I arbetsgruppen ingår även biträdande KU1982/83:31 / 5 Arbetsgruppenssekreterare är föredraganden i utskottet . Utskottet kommer att först behandla behovet av ändring iden nuvarande utskottsindelningen. Därefter tar utskottet upp samordningen avriksdagens beslutsprocess i större ekonomiska frågor. Härvid behandlas såvälfinansutskottets ställning som användandet av sammansatta och särskildautskott. I det tredje avsnittet tar utskottet upp frågan om ändradärendefördelning mellan utskotten. Under rubriken behandlas kommitténs övriga förslag m.m. Kommitténs helhetsintryck av dennuvarande utskottsindelningen är att den i huvudsak fungerarfillfredsställande. Bristen på flexibilitet inom utskottsorganisafionenframträder dock enligt kommitténs uppfattning tydligt. Kommittén anser attnågra utskott har påtagligt mindre arbetsbelastning än övriga. Det gällerlag-, utrikes-, försvars- och socialförsäkringsutskotten. Möjligheterna attöverföra lag- och socialförsäkringsutskottens uppgifter fill justitie- resp.socialutskotten och att slå samman utrikes- och försvarsutskottenaktualiserades inom kommittén men avvisades av skilda orsaker. Något förslagatt förändra utskottsindelningen framläggs därför inte av kommittén. I ställetför sådana förändringar föreslår kommittén att vissa ärendegrupper förs överfrån mer arbetstyngda fill mindre hårt belastade utskott. Dessa förslag upptasfill behandling i avsnitt 3 av detta betänkande. Några få remissinstanser behandlar frågan omutskottsindelningen. Enligt näringsutskottet är kommitténs ställningstagandeatt inte ändra utskottens antal och huvudinriktning välgrundat.Förvaltningskontoret delar utredningens uppfattning att utskottsorganisationeni huvudsak fungerar väl. Kontoret anser det uppenbart att intresset frånfacksynpunkt att hålla ihop vissa ämnesområden som kontinuerhgt behandlas avsamma organ ofta står i strid med önskemålet om en någorlunda jämnarbetsbelastning utskotten emellan. Med hänsyn till den tyngd fackintresset harfår man acceptera en viss variation i arbetsvolymen mellan olika utskott.Organisationen kan emellertid enligt kontoret inte tåla hur stora variafionersom helst. Erfarenheter visar att det uppstår omfattande administrativa problemmed utskott som får en mycket stor arbetsbörda. Mot denna bakgrund är det enligtkontoret angeläget att arbetsbördan i främst näringsutskottet men ävensocialutskottet minskar. Åven andra omfördelningar kan vara önskvärda.Riksdagens /delar förvaltningskontorets uppfattning att det börske en avlastning i arbetsbördan för främst närings- och socialutskotten. genomfördes vissa ändringar idepartementsorganisa-fionen. Reformen innebar bl. a. att ekonomi-, budget-, handels- och KU 1982/83:31 6 kommundepartementenupphörde och två nya departement, finans- och civildepartementen, inrättades.Huvuddragen av den förändrade departementsorganisationen presenterades isamband med regeringsbildningen och var därför kända avutskotten då remissyttranden avgavs. Flera utskott har också i sina yttrandeneller under hand tagit upp frågan om huruvida departementsreformen börföranleda några ändringar i utskottsorganisationen och fördelningen av ärendenmellan utskotten. Enligt finansutskottets mening behöver inte ändraddepartementstillhörighet för myndigheterna i och för sig föranleda någonändring i utskottens beredningsområden. Tvärtom är det en fördel om denkunskap och erfarenhet som byggts upp inom resp. utskott tas fillvara. är inne på samma tankegång då utskottetframhåller att behövlig kunskap snabbt kan omfördelas mellan departementen mentar förhållandevis att bygga upp inom utskotten. En eventuellomfördelning av arbetsuppgifter mellan utskotten måste därför ske på ettlångsiktigt sätt och med en klar uppfattning om vilka huvudfrågor som resp.utskott skall hantera snarare än arbetsbelastningen i vissa utskott. Isammanhanget tar utskottet upp motion 1981/82:478 av () somväcktes under allmänna motionstiden . I motionen förslås att ett nyttriksdagsutskott för handläggning av frågor om teknik och naturvetenskapinrättas. Härigenom skulle enligt motionen arbetet med tekniska ochnäringspolitiska ärenden underlättas. framhåller i sittyttrande att den nuvarande utskottsorganisationen inte utan stora förändringarger utrymme för inrättande av ett teknikutskott. Konstitutionsutskottetvill först erinra om att den utskottsorganisation som beslöt om införenkammarriksdagens start inte har ändrats i något väsenthgt hänseendesedan dess. I samband med antagandet av nu gällande riksdagsordning 1973-74gjordes några detaljjusteringar i ärendefördelningen mellan utskotten. Vidarebehandlades frågan av utredningen angående en allmän översyn av riksdagensarbetsformer 1976 avgivna betänkandet Riksdagsarbetets planering(Förs. 1975/76:15). Utredningen, som bl. a. genom en enkät tillutskottspresidierna hade erhållit synpunkter och önskemål beträffandeutskottsorganisation och ärendefördelningen mellan utskotten, fann inteanledning att föreslå någon ändring av utskottsorganisationen utom på ett parpunkter av detaljkaraktär som gällde utskottens ämnesområden. Betänkandetinnehöll också förslag om att ändra benämningen på inrikesutskottet tillarbetsmarknadsutskottet. Förslagen godkändes av (KU 1975/76:45).Härefter har inga förändringar skett. Enviktig utgångspunkt för den utskottsindelning som beslöts och som såledesännu gäller i allt väsenthgt var den då gällande departementsindelningen.Enligt grundlagberedningens uppfattning (SOU 1969:62) vardepartementsindelningen grundad på erfarenheter av olika ärendens sakligasamband. Beredningen ansåg vidare att med en uppbyggnad av utskottsor- KU 1982/83:31 7 ganisationensom var samordnad med departementsindelningen skulle möjligheterna till bättrearbetsplanering främjas. Emellertid kunde enligt grundlagberedningen utskott, somsvarar mot departementen, få för stor eller för liten arbetsbörda. Det kundeheller inte vara lämpligt att förskjuta ärendegrupper mellan utskotten likaofta som departementsindelningen enligt erfarenhet ändras. Det var därförgrundlagberedningens uppfattning att man borde åstadkomma en indelning avutskotten, som i viss utsträckning grundades på en i förhållande tilldepartementsindelningen självständig bedömning av olika ärendens sakligasammanhang och som därför också kunde tänkas bli mindre känslig för framfidaändringar i departementsindelningen. Departementsindelningen borde emellertidfå bilda huvudmönstret för utskottsorganisationen och i tveksamma fall bliavgörande för fördelningen av olika ärenden mellan utskotten. Sedaninförandet av den nya utskottsorganisationen har - före den nu aktuella - enstörre förändring av departementsorganisationen genomförts. Denna ägde rum den1 då civil- och inrikesdepartementen avskaffades och två nyadepartement, bostads- och kommundepartementen, inrättades. Som redan framgåttledde denna reform endast till obetydliga förändringar iutskottsorganisationen. Detär enligt mening uppenbart att den utskottsorganisationsom infördes samfidigt med enkammarriksdagen i allt väsentligt fungerattillfredsställande. De förändringar i olika ärendegruppers omfattning ochkomplexitet som ägt rum under de som gått har visat sig rymmasinom ramen för den givna organisafionen. Det bör understrykas att stabihteten iorganisationen knappast var förutsedd. Tvärtom betonade utskottet i sittbetänkande om riksdagsstadga för enkammarriksdagen (KU 1970:48) att detbeträffande utskottens uppgifter givetvis inte kunde bli fråga om att anta enför framtiden fast och bestämd ordning. Utvecklingen borde enligt utskottetföljas med uppmärksamhet och initiafiv tas fill erforderliga jämkningar iarbetsfördelningen. Närdet gäller förhållandet mellan departementsorganisationen ochutskottsindelningen har samma uppfattning som finans-och arbetsmarknadsutskotten. Denna uppfattning stämmer också väl överens medgrundlagberedningens uttalanden i ämnet. Enligt utskottet bör såledesdepartementsindelningen Ugga till grund för utskottsorganisationen men inteföljas i alla hänseenden. Utskottet anser det bl. a. viktigt att slå vakt omden kompetens som byggts upp bland ledamöter och kanslipersonal i den nuvarandeutskottsorganisationen. Detta innebär inte att utskottet motsätter sig mindre,praktiskt motiverade förändringar av ärendefördelningen mellan utskotten sombetingas av ändrad organisation i . Konsfitufionsutskottetdelar således kommitténs och remissinstansernas åsikt att något behov av meromfattande reformer av utskottsorganisationen inte föreligger. I likhet medkommittén anser utskottet att det inte bör komma i fråga att slå samman vissautskott. Inte heller finns det anledning att KU1982/83:31 8 bryta upp den nuvarande utskottsorganisationen genom attbilda nya utskott. Förslaget i motion 478 att inrätta ett teknikutskottavstyrks således av utskottet. Samordningen av beslutsprocess i störreekonomiska frågor Kommittén anser sig kunnakonstatera att finansutskottet inte allfid har kunnat ha ett samlat grepp omriksdagens budgetbehandling och att utskottet inte hellerhar haft möjligheter att samordna övriga frågor av större ekonomisk betydelse -i första hand de ekonomiska s. k. åtgärdspaketen. Kommittén har diskuteratfrågan om finansutskottet kan ges reella möjligheter att verka för samordningeni sådana angelägenheter. Kommittén har därvid funnit att verkligt effekfivaåtgärder i sådant syfte skulle ge finansutskottet ställning av ett slagsöverutskott eller att åtgärderna i vart fall av andra utskott skulle kunnauppfattas som ett utslag därav. På grund härav har kommittén avstått från attlägga fram något förslag som ändrar finansutskottets ställning gentemot deövriga utskotten. Kommittén föreslår i detta sammanhang att utskotten utnyttjarde möjligheter som finns att bereda t. ex. ekonomiska åtgärdspaket isammansatta utskott. Enligt kommittén vore det värdefullt om finans- ochskatteutskotten kunde enas om att bereda särskilt betydelsefulla ärenden isammansatt utskott. För att underlätta användandet av sammansatta utskott harkommittén föreslagit att vissa särskilda regler beträffande ordförandeskapetoch ledamotsantalet i sådana utskott införs i RO. Vad beträffar ett av finansutskottet framlagt förslag attinrätta ett särskilt budgetkontor vid utskottet, har kommittén uttalat att detsynes föreligga skäl till viss personalförstärkning och att denna i så falltorde kunna tillföras utskottets kansU utan att man inrättar ett särskiltbudgetkontor. I motion 1981/82:2533 av m. fl. (fp, s, m, c)framhålls att man vid utarbetandet av de nya författningsbestämmelserna överhuvud taget inte synes ha förutsett att - annat än inom ramen förbudgetpropositionen - skulle behöva ta ställning till större "paket"av ekonomisk-politisk innebörd, bl. a. större besparingspaket, där riksdagenhar att ta ställning till såväl en riktgivande helhetsbedömning som en radkonkreta delförslag inom denna helhet. Inte heller den modell för riksdagensbehandling av budgetpropositionen som grundlagberedningen skisserade synesenligt motionen fungera på avsett sätt. Erfarenheterna från senare år visar attdet med nuvarande beslutsordning kan inträffa att antar vissariktlinjer för budgetpoUfiken i samband med behandlingen av förslaget tillfinansplan men att dessa inte blir riktgivande för de fortsatta anslagsbesluteni . Vidare uppstår svårigheter för att i riksmötetsslutskede skaffa sig en bild av budgetbeslutens sammantagna resultat. Resurseratt mer intensivt följa detta skede av budgetarbete har inte hellergivits av finansutskottet. Med hänvisning till vad som anförs i KU1982/83:31 9 motionen hemställs att tillsätter en utredningsom ser över beslutsprocessen i större ekonomiska frågor i . Även motion 1981/82:1158 av (c) och RolfAndersson (c) som väcktes under allmänna motionstiden tar upp problemenvid behandhng av ekonomiska åtgärdspaket. Särskilt bekymmersamt ärdet enligt motionärerna att skattefrågor ofta behandlas som helt avskilda frånsyftet med förslagen till skatteändringar. I första hand bör prövas om intefinans- och skatteutskotten bör slås samman till ett utskott med vidgat antalledamöter jämfört med övriga utskott och med möjlighet att arbeta på tvåavdelningar, en finanspolitisk och en skattepolitisk. erinrar i sitt remissyttrande om attpropositioner som föreläggs i s. k. ekonomiska åtgärdspaket avser attpåverka den ekonomiska utvecklingen och efterfrågan i samhället på ett bestämtsätt. Det är därför nödvändigt att åtgärdspakets helhetseffekter bedöms ochställs mot de alternativa program eller paket som föreslås motionsvägen. Denmodell som valts vid flera fillfällen att dela upp ettåtgärdspaket liksom motsvarande motionsförslag i sina beståndsdelar på olikautskott har enligt finansutskottet lett till att olika komponenter som avsettsvara alternativ fill varandra kommit att behandlas var för sig i olika utskottoch därigenom inte ställts mot varandra. FiU framhåller vidare att olika skattepolitiska åtgärderav större ekonomisk betydelse måste bedömas i sitt ekonomisk-politiskasammanhang. En möjlighet att åstadkomma en sådan bedömning är att dessa frågorbereds i ett från fall fill fall av finans- och skatteutskotten sammansattutskott. En direkt sammanslagning av de båda utskotten till ett utskott, somföreslås i motion 1158, vill utskottet dock inte tillstyrka. De möjligheter somnuvarande regler i riksdagsordningen ger att inrätta särskilda ellersammansatta utskott har emellertid aldrig utnyttjats. Kommitténs förslag föratt underlätta skapandet av sammansatta utskott synes enligt FiU:s mening intevara fillräckligt verkningsfulla. För att få till stånd ett samarbete mellantvå eller flera utskott torde ytterligare åtgärder vara nödvändiga. FiU tillstyrker att en sådan utredning filisätts somföreslås i motion 2533. Det kan enligt utskottet finnas skäl överväga olikamodeller för att samordna beslutsprocessen i större ekonomiska frågor. Det voredärvid naturligt att en utvärdering gjordes av de olika modeller som tillämpatshittills. I ett sådant sammanhang bör enligt FiU också prövas hur riksdagensbudgetarbete bör samordnas. Med nuvarande ordning blir de riktlinjer förbudgetarbetet som uttalar inte bindande för budgetarbete.Detta är enligt FiU mycket otillfredsställande. Genom att, som kommitténuttalar sig för, filiföra finansutskottets kansli personella resurser för attsamordna den löpande uppföljningen av budgetarbete skapasförutsättningar för en kontinuerlig överblick över hur budgetarbetetfortskrider. är positivt till detta. avvisande hållning till tanken på att inrätta ett KU 1982/83:31 10 särskiltbudgetkontor för dessa uppgifter anför FiU att frågan om själva formen för denlöpande uppföljningen är underordnad frågan om funktionen. Enligt FiU får detemellertid ankomma på den förordade utredningen att närmare analysera hur dennafunktion bör inordnas och utnyttjas för ekonomiska beslutsfattande. Skatteutskottetfinner det inte sannolikt att just de ekonomiska åtgärdspaketen generellt settskulle bh lämpligare behandlade genom att finans- och skatteutskotten behandlarsådana ärenden i ett sammansatt utskott.