bet · G601TU10 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag till Postväsende (prop. 1982/83:100 bil. Anslagen till postväsende. I proposition 1982/83:100bilaga 8 () återfinns regeringens förslagtillmedelsanvisning för /84 under avsnitt G. Postväsende (s.115-120). att till Posthus m. m. anvisas ett reservationsanslag på . (punkt Gl. au till Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser anvisas ett förslagsanslag på . (punkt G 2. att till Ersättning till postverket förtidningsdistribution anvisas ett anslag på . (punkt G 3. Vidare har regeringen under punkt G2. föreslagit att avskaffa tjänstebrevsrätten för organ inom utom för domkapitlen, stiftsnämnderna och folkbokföringen. I motion 1982/83:242 av (c) yrkas att hos regeringen begär att ett förslag tillorganisation för postverket baserad pä sju regioner med bibehållande avnuvarande regionförvaltningsorter föreläggs nästkommande . I motion 1982/83:515 av . (fp) yrkas att hos regeringen begär en översyn av den nyaelektronikens möjligheter för postverket i syfte att säkerställa postverketsställning som förmedlare av post - konventionell och elektronisk - och isamband därmed avgränsningen av postverkets och monopolställningardels sinsemellan, dels ock gentemot andra företag som erbjuder elektroniskdataservice. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1982/83:510 (fp). I motion 1982/83:617 av () yrkas att hos regeringen anhåller att postverket får i uppdragatt genom en frimärksutgåva med bild på ett värdigt sättbefästa minnet av vad denne uträttade i mänsklighetens tjänst som förstelegationssekreterare vid beskickning i i andra världskrigetsslutskede. I motion 1982/83:1396 av och (båda m) yrkas 1 1982/83. TU1982/83:10 2 att som sin mening uttalar, att posten avskaffarantalsgränsen för ekonomibrev och kompenserar därav föranledda inkomstbortfallmed indragningar i rabattsystemen. I motion 1982/83:1924 av (båda c) yrkas att avslår regeringens förslag ombegränsningar av de kyrkliga organens tjänstebrevsrätt. I motion 1982/83:1935 av m. fl. (c) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandebehovet att inom rarnen för nuvarande organisation av postverket målmedvetetsatsa på fortsatt decentralisering av verksamhet och befogenheter, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffandevikten av regler som speciellt beaktar småföretagens och de ideellaföreningarnas situation. I motion 1982/83:1945 av BörjeHörnlund och (båda c) yrkas 1. att riksdagensbeslutar begära att regeringen ålägger postverket att ändra och anpassanuvarande bestämrrielser för lantbrevbärarlinjer och fast postanstalt i syfteatt förbättra glesbygdens postservice enligt vad som framförs i motionen, 2. att riksdagenuttalar sig för vad som i övrigt anförs i motionen om postservice. I motion 1982/83:1967 av BörjeStensson och (båda fp) yrkas 1. att riksdagensom sin rnening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs omförbättringar av postverkets informationsverksamhet vid försändelser tillöststaterna, 2. att riksdagenbegär att regeringen verkar för en harmonisering av internationella regler vidpostförsändelser. Posthus m. m. beslutade åren 1981 och1982 om ett nytt finansieringssystem för postverkets investeringar (prop.1980/81:100 bil. 9, /81:21, rskr 1980/81:199resp.prop.l981/82:100bil.9,/82:14, rskr 1981/82:168). Till följd av dessa beslut betalas frånifrågavarande anslag fr. o. m. innevarande budgetår endast investeringar istora posthus och fastigheter (normalt större totalkostnad än ca 100 milj. För sådana investeringar har postverket i sinanslagsframställning föreslagit en medelsförbrukning för nästa budgetår med147 milj. kr. Härav avser 17 milj. kr. Tomtebodaterminalen, 60 milj. kr.Göteborg etapp II, 30 TU1982/83:10 3 och 40 milj. kr. har under anslaget G 4.Särskilda investeringar för postväsendet för /83 anvisat 135milj. kr., varav 40 milj. kr. avser medelsförbrukning under budgetåret, försista etappen (etapp IV) avombyggnaden av postgirohuset i (prop. 1982/83:50, /83:6, rskr1982/83:110). Vad gäller postverkets förslag i fråga om de övrigainvesteringsobjekten framhåller föredraganden att han delar verkets bedömningav medelsbehovet för Tomtebodaterminalen. Däremot bör - på grund av vissaosäkerhetsfaktorer - medel inte nu anvisas för etapp II och . Med hänvisning till en beräknad ingående behållning på 8,4milj. och till att anslaget bör beräknas med viss marginal föreslårföredraganden en medelsanvisning för nästa budgetår med 9,5 milj. kr. Utskottet godtar vad föredraganden förordat i fråga ommedelsförbrukning och anslagsberäkning samt tillstyrker sålunda regeringensförslag om anslag till Posthus m. m. för nästa budgetår. Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser har (prop. 1980/81:20, TU1980/81:6, rskr 1980/81:101) beslutat om avveckling av tjänstebrevsrätten föricke statliga organ. Enligt beslutet skall frågan om hur de kyrkliga organenstjänstebrevsrätt skall avvecklas t. v. vila med hänsyn till att någotprincipbeslut om de framtida relationerna mellan stat och kyrka inte fattats.Föredraganden anser emellertid att man redan nu kan besluta om viss avvecklingav de kyrkliga organens tjänstebrevsrätt. Denna rätt bör dock enligtföredraganden t. v. bibehållas för domkapitlen, stiftsnämnderna och förpastorsämbetena i fråga om ärenden som gäller folkbokföring. Genom ett sådantbeslut kommer endast de som tillhör att belastas medportokostnader för kyrkans verksamhet utom folkbokföringen. Föredragandenräknar med en besparing på 3 å 4 milj. kr. på tjänstebrevsanslaget till följdav det föreslagna beslutet. Med beaktande härav bedöms anslaget för nästabudgetår böra tas upp med 413 milj. kr. I motion 1982/83:1924 (c) yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om begränsningar av de kyrkliga organenstjänstebrevsrätt. Utskottet ansluter sig till föredragandens uppfattning ochgodtar den angivna anslagsberäkningen. Härav följer att utskottet tillstyrkerregeringens förslag och avstyrker motionen. 1* 1982/83. TU1982/83:10 4 Ersättning till postverket för tidningsdistribution LItskottet tillstyrker regeringensförslag att till Ersättning till postverket för tidningsdistributionför nästa budgetår anvisar ett anslag på 48 milj. kr. I motion 1982/83:242 (c) yrkas attriksdagen begär att ett förslag till organisation för postverket baserad på sjuregioner med bibehållande av nuvarande regionförvaltningsorter föreläggsnästkommande . Utskottet behandlade ett motionsyrkande med samma innebördi sitt betänkande /81:21 (rskr 1980/81:199). Därvid erinrade utskottetom att beslut (prop. 1975/76:167, /76:26, rskr1975/76:365) om postverkets organisation innebar att landet skulle indelas i åttaregioner. I båda betänkandena underströk utskottet vikten av att den lokalapostförvaltningens ställning stärks genom decentralisering av arbetsuppgifterfrån central och regional nivå. Därmed - framhöll utskottet - bör personaleninom central- som regionförvaltningen kunna minskas. I betänkandet /81:21 framhöll utskottet vidare atten åttonde regionförvaltning i - i enlighet med riksdagsbeslutet år 1976- ännu inte hade inrättats. Utskottet tolkade den alltjämt gällande indelningeni sju regioner så att postverket inte fann den beslutade regionindelningen varaändamålsenlig. borde därför - hette det i betänkandet - hosregeringen aktualisera frågan om regionindelningen. I motion 1982/83:1935 (c) framhållsatt postverket - trots att riksdagsbeslut ännu inte hade fått fullverkan - beslöt att ytterligare utreda organisationen.Utredningsarbetet har enligt motionärerna resulterat i tre alternativ tilländrad organisation för postverket, vilka samtliga - i strid motriksdagsbeslutet - i själva verket skulle innebära slopandet av de nuvaranderegionförvaltningarnas funktion. Motionärerna understryker att skäl saknas fören ny omorganisation av postverket med alla de olägenheter en sådan medför förberörd personal. Utskottet har erfarit attpostverket ämnar föreslå regeringen en ändrad verksorganisation medökad delegering och decentralisering. I avvaktan på regeringensställningstagande till förslaget och det förslag till som kan föranledasdärav synes motionsyrkandena inte böra föranleda någon åtgärd. I motion 1982/83:515 (fp) begärs enöversyn av elektronikens möjligheter för postverket i syfte att säkerställaverkets ställning som förmedlare av konventionell och elektronisk post. Isamband därmed begärs vidare en översyn av postverkets och televerketsmonopolställningar, dels sinsemellan, dels gentemot andra företag som erbjuderelektronisk dataservice. TU1982/83:10 5 introducerade post- ochteleverken gemensamt allmänna faksi-miltjänster under benämningarna postfax ochtelefax. Dessa tjänster möjliggör överföring av dokument, bilder eller text. Sedan ungefär tillhandahåller postverket en postanpassadelektronisk post som kombinerar data- och teleteknik med brevbärarutdeladebrev. Tjänsten elektronisk postservice - EPS - utnyttjar sådan teknik förtransmission och rationaliserad sortering av brevinformationen. Själva brevetskrivs därigenom ut på vanligt papper närmare adressaten och delas sedan ut påvanligt sätt. Utskottet har vidare erfarit att postverket underinnevarande budgetår startat en teledataverksamhet. Den nya tjänsten - POSTEL -baseras på datavisionssystem, och utvecklingen sker i närasamverkan med . Verksamheten inriktas till en början på tre områden.Ett område är att göra olika typer av samhällsinformation tillgänglig påpostkontor via publika teledataterminaler eller med terminaler som handhas avpostpersonalen för information av svårtillgänglig art. Ett annat område är attgöra olika typer av näringslivsinformation lätt tillgänglig. Ett tredje områdeär att utnyttja teledatasystemet som stöd och komplettering till de nyaboknings-tjänster som utvecklas för att möta den nedgång av arbetsvolymen somverket förutser för postkontoren. De elektroniska posttjänster som postverket erbjuder utgörenligt utskottets mening ett värdefullt komplement till de tjänster somteleverket tillhandahåller. I detta sammanhang bör uppmärksammas attteleverkets tjänster i fråga om sådan kommunikation som avses i motionen ihuvudsak begränsas till de fall där kunderna är beredda att köpa eller abonneraegna terminaler, dvs. främst kommunikation från ett företag till ett annat.Postverket kan däremot erbjuda tjänster i de många fall där mottagare och/elleravsändare saknar terminal. Genom en särskild samarbetsgrupp som har etablerats avpost- och televerken synes förutsättningar ha skapats för en handlingsberedskapoch samverkan på sådana punkter där verksamheterna berör varandra. Företrädareför de båda verken kan dessutom genom en för de västeuropeiska post-ochteleförvaltningarna gemensam samarbetsorganisation följa den utvecklingsverksamhetsom bedrivs av andra förvaltningar. Då något behov av den begärda översynen sålunda inte synesföreligga bör motionen lämnas utan åtgärd. I motion 1982/83:1396 (m) begärsatt antalsgränsen för ekonomibrev skall avskaffas och framhålls att därav föranlettinkomstbortfall för postverket bör kompenseras med indragningar irabattsystemet. Antalsgränsen - som innebär att minst 100 försändelser skalllämnas - är enhgt motionärerna diskriminerande mot mindre företag somsällan har sådana TU1982/83:10 6 brevmängder att de kan utnyttja de kostnadsmässigtförmånliga ekonomibreven. Det är också otillfredsställande och kan ledatillskönsmässiga bedömningar att kravet på minst 100 försändelser kan nedsättastill 20 efter godkännande av chefen för ett postkontor. Enhetliga regler börgälla i hela landet. Även i motion 1982/83:1935 (c) framhålls att det nyaportosystemet negativt drabbat småföretagen och den ideellaföreningsverksamheten. bör se till att de nya regler som manförbereder bättre än f. n. beaktar effekterna för småföretag och ideellaföreningar. avsikt med det år 1981införda portosystemet var bl. a. att få till stånd en tidsmässig omfördelningav den personalkrävande postsorteringen. sorterades avförsändelserna och nätter. Genom införandet av ekonomibreven -som skall lämnas in på postkontor skilda från annan post och som delas uttredje vardagen efter inlämningsdagen - har man i väsentlig utsträckningåstadkommit den eftersträvade omfördelningen. Ett slopande av antalsgränsernaskulle göra det svårare för verket att upprätthålla kravet på att ekonomibrevenej får blandas med t. ex. sådan post som läggs på brevlådan. Därmed skulle ocksårationaliseringsvinsterna vid sorteringen minska eller bortfalla, till men förpostverkets ekonomi och därmed för kundernas krav på en snabb och billigpostservice. Vad utskottet nu anfört synes även tillämpligt på de s. k.föreningsbreven. Även för dessa gäller att de skall lämnas över disk åtskildafrån annan post och att de delas ut tredje vardagen efter inlämningsdagen. Somen generell regel gäller dock att lägsta tillåtna antal per inlämningstillfälleär 20. Enligt vad utskottet har erfarit pågår f. n. inompostverket en utvärdering av effekterna av det nya portosystemet. Eventuellaförändringar kommer att diskuteras i postens kundråd, vari bl. a. näringslivs-och konsumentintressen är företrädda. Utskottet utgår från att synpunkterliknande dem som framförts i de båda motionerna därvid aktualiseras. Med hänvisning till det anförda synes motionsyrkandenainte böra föranleda någon åtgärd, varför dessa avstyrks. Postservice m. m. I motion 1982/83:1945 (c) yrkas attpostverket ändrar och anpassar sina bestämmelser för att så långt som möjligtkunna erbjuda lantbrevbärarser-vice för de glesbygdsbor som ställs utanförsådan service. Enligt motionärerna bör förutom postservice andra funktionerprövas för de lantbrevbäringslinjer som går i utpräglad glesbygd med storainslag av äldregrupper. exempel nämns transport av livsmedel och apoteksvaror. Utskottethar under en följd av år tagit ställning till frågor av det slag som TU1982/83:10 7 tagits upp i motionen. Det har därvid konstaterats attpostverket i en rad avseenden vidtagit åtgärder som har förbättrat postserviceni glesbygden. Genom lantbrevbärare kan numera praktiskt taget alla slagspostärenden uträttas. har vidare ett samarbete med de kommunalamyndigheterna som innebär att lantbrevbärarna förmedlar social service avolika slag samt i vissa fall handhar varudistribution. Lantbrevbärare kan ocksålämna paket, värdeförsändelser eller postförskott, som inte kunnat avlämnasunder turen, till lämplig affär för att senare hämtas av kunden. Enligt vadutskottet erfarit har postverket tagit kontakt med huvudmännen för den lokalaoch regionala trafiken i vissa län för att diskutera möjligheterna attförbättra samordningen av distributionen av post och andra tjänster iglesbygden. För att lantbrevbäring skall anordnas måste vissa krav påhushållsunderlag uppfyllas. Dessa krav har successivt sänkts från tio hushållper km enkel färdväg till f. n. två hushåll. Postverkethar också i lantbrevbäringsområdena infört en ordning som innebär attlantbrevbärar-service kan utsträckas till hushåll där ingen av medlemmarna pågrund av ålder eller sjukdom kan hämta posten, även om kravet påhushållsunderlag inte är uppfyllt. En sänkning av kravet till ett hushållskulle enligt postverket medföra att kostnaderna ökar med bortemot 200 milj.kr. Utskottet anser således att väsentliga förbättringargenomförts beträffande postverkets service i glesbygd. Självfallet måstepostverket som ett affärsdrivande verk försöka effektivisera verksamheten ochbeakta de kostnadsmässiga konsekvenserna då krav på ytterligare förbättringarav servicen ställs. Utskottet vill dock liksom tidigare understryka att det ärangeläget att verket upprätthåller en god service inom landsbygds- ochglesbygdsområdena. Skälig hänsyn måste tas till lokala och regionala önskemål. Någon särskild åtgärd från sida med anledningav motionärernas yrkanden finner utskottet med hänvisning till det anfördainte erforderlig. Utskottet avstyrker sålunda motionen. I motion 1982/83:1967 (fp) påtalasatt julpaket till öststater ofta inte kommer fram till adressaten utanåtersänds till avsändaren. Det har bl. a. varit fråga om paket med kläder ochlivsmedel. har enligt motionärerna tillgång till uppgifter frånolika stater över sådana varor som inte godkänns för postbefordran. Verket börförbättra sin information om sådana uppgifter. Dessutom bör problemet tas upp ibilaterala förhandlingar med särskilt i syfte att få till stånd enharmonisering av internationella regler för postförsändelser. De uppgifter som motionärernarefererar till återfinns i viss utsträckning i posttaxan. Utskottet har frånpostverket erfarit att postpersonalen vid förfrågan upplyser kunderna om ellerhänvisar dem till posttaxans bestämmelser. Många stater lämnar dock inteerforderlig information till verket. TU1982/83:10 8 sådana fall kan personalen endast hänvisa tillifrågavarande stats diplomatiska representation e. d. anseremellertid att personalen under inga förhållanden kan åläggas uppgiften attsöka förvissa sig om att varje kund iakttagit alla eventuella bestämmelser.Skriftlig information genom anslag e. d. skulle bli alltför omfattande och ändåofullständig. Utskottetifrågasätter inte verkets bedömning. Den internationella postutväxlingen regleras ivärldspostkonventionen som praktiskt taget all världens stater har anslutit sigtill. Utskottet utgår från att postverket i sina kontakter med andra staterspostförvaltningar söker tillvarata möjligheterna till den ytterligareförenkling av den internationella postutväxlingen som bedöms erforderlig ochmöjlig. Med hänvisning till det anförda finner utskottet motioneninte böra föranleda någon åtgärd, varför densamma avstyrks. I motion 1982/83:617 (m) yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller att postverket får i uppdrag att genom enfrimärksutgåva hedra minne. Motionären framhåller attWallenberg genom sina insatser i mänsklighetens tjänst är en av vår tids mestuppmärksammade svenskar. Utskottet, som i och för sig delar den sålunda uttaladeuppfattningen, har dock tidigare i frågor om frimärksutgivning inte funnitnågon åtgärd erforderlig under hänvisning till att sådana avgörs avpostverkets generaldirektör. Utskottet finner ej skäl att frångå denna praxisoch avstyrker motionen. 1. att riksdagentill Posthus m. m. för /84 anvisar ett reservationsanslag på , a) med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1982/83:1924 (c) beslutar avskaffatjänstebrevsrätten för organ inom utom för domkapitlen,stiftsnämnderna och folkbokföringen, b) till Ersättningtill postverket för befordran av tjänsteförsändelser för /84anvisar ett förlagsanslag på , 3. att till Ersättningtill postverket för tidningsdistribu tion för /84 anvisar ett anslag på . 4. beträffande postverketsorganisation att a) avslår motion1982/83:242 (c), b) avslår motion1982/83:1935 (c) yrkande 1, 5. beträffandeelektronikens möjligheter för postverket attriksdagen lämnar motion 1982/83:515 (fp) utan åtgärd, 6. beträffande ekonomibrev ochföreningsbrev att a) avslår motion1982/83:1396 (m), b) avslår motion1982/83:1935 (c) yrkande 2, 7. beträffande postservice m. m. att a) avslår motion1982/83:1945 (c), b) avslår motion1982/83:1967 (fp), attriksdagen avslår motion 1982/83:617 (m). Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (),(), (), Per Stenmarck (m), (), (), (), (), (vpk) och (). organisation (mom. 4) och (båda c) anser dels att det stycke av utskottetsyttrande som på s. 4 börjar med "Utskottet har" och slutar med"avstyrks följaktligen." bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att en ny omorganisation avpostverket f. n. inte är motiverad. Verket bör i stället - i enlighet medriksdagens beslut - fortsätta att delegera verksamheter ochbeslutanderätt inom nuvarande organisatoriska ram från centralförvaltningentill regionförvaltningarna och förvaltningsområdena. Därmed bör det blimöjligt att åstadkomma den minskning av den centrala förvaltningens personaloch den decentralisering av dennas funktioner som förutsattes vid 1976 årsbeslut. Ett viktigt exempel på önskvärd delegering eller decentralisering fråncentral till regional nivå är verkets fastighetsförvaltning. TU1982/83:10 10 Under inga förhållanden bör detkomma i fråga att slopa regionförvaltningarna och minska antaletförvaltningsområden från nuvarande antal, 59, till 24. En sådan centraliseringskulle i princip innebära endast ett förvaltningsområde per län. Exempel finnsdock - enligt föreliggande utredningsförslag - på län som inte skulle få någonegen postförvaltning alls. Genom en sådan organisation skulle man ytterligare fjärmadem som har ansvaret för brevbäring och annan service från verkets kunder,särskilt i glesbygderna. För beslut i sådana för den sociala miljön viktigafrågor krävs beslutsfattare som genom verksamhet och bosättning verkligenkänner förhållandena i de aktuella bygderna. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetmotion /83:1935 (c) yrkande 1. Utskottets ställningstagande innebär attsyftet med motion 1982/83:242 (c) synes vara i huvudsak tillgodosett. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande postverkets organisation attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1935 (c) yrkande 1 och med anledningav motion 1982/83:242 (c) som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, Ekonomibrev och föreningsbrev (mom. 6) (), ()och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 6 börjar med "avsikt" och slutar med"dessa avstyrks." bort ha följande lydelse: Det införda portosystemet - varigenom bl. a.ekonomi- och föreningsbreven infördes - synes ha medfört vissarationaliseringsvinster för postverket, särskilt i fråga om postsorteringen.Att - såsom föreslås i motion 1396 (m) - helt slopa kravet på ett visstminimiantal brev per inlämningstillfälle skulle enligt utskottets mening kunnaäventyra dessa vinster. monopolställning samt desssamhällsekonomiskt, socialt och kulturellt viktiga funktion nödvändiggöremellertid enligt utskottets mening en viss justering av nuvarande regler omsamt permanentning av lägsta tillåtna antal ekonomi- eller föreningsbrev perinlämningstillfälle. En sådan justering synes dessutom kunna rymmas inom ramenför företagsekonomiska överväganden. Utskottet tillstyrker sålunda yrkandet i motion1982/83:1935 (c). Genom detta ställningstagande synes syftet med motion1982/83:1396 (m) vara i hög grad tillgodosett. TU1982/83:10 11 Vad utskottet nu har anfört bör av gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande ekonomibrev ochföreningsbrev attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1935 (c) yrkande 2 och med anledningav motion 1982/83:1396 (m) som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört. Elektronikens möjligheter förpostverket (mom. 5) () anför: Som utskottet framhåller existerarredan vissa former av samarbete mellan postverket och på denelektroniska postförmedlingens område. Det är dock viktigt att uppmärksamma deverkliga intressekonflikter som snart kan uppkomma mellan de tvåkommunikationsorganen och som inte så lätt kan biläggas av en formellsamarbetsgrupp. Det är ingalunda självklart att skall ha monopol påkommunikationer mellan företag, endast därför att dessa har egna terminaler.Dessa förbindelser kan snart ta hand om en så stor del av den totalakommunikationsmängden i samhället att postverket får mycket svårt att hävda sigi konkurrensen. Det är viktigt att inte bara de båda verken utan ocksåstatsmakterna även fortsättningsvis är uppmärksamma på balansen mellan de bådakommunikationsmedlen och att de båda verkens monopolställning gentemot deövriga företag som erbjuder elektronisk dataservice inte utvidgas. Om balansen mellan de båda verken förskjuts, kan exakt defaror uppkomma för den vanlige brevskrivaren som motion 1982/83:515 (fp)förutser. minab/gotab 1983 73689