bet · G601LU36 · 1982-12-31 00:00:00 — omlikvidation av aktiebolag, m. m. 1982/83:94 lagförslag 10, prop.1982/83:139) I betänkandet behandlar lagutskottet proposition1982/83:94 vari regeringen (), såvitt nu är i fråga,föreslår att antar ett i propositionen framlagt förslag (lagförslag10) till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385). Övriga förslag iproposition 94 har hänvisats till skatteutskoUet och behandlas i betänkandetSkU 1982/83:44. Vidare behandlar lagutskottet proposition 1982/83:139, variregeringen () föreslår att antar ipropositionen framlagda förslag till dels lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385), dels lag om viss uppgiftsskyldighet för aktiebolag. Lagrådetsyttrande har inhämtats över lagförslagen. Lagförslagenhar intagits i bilagorna 1 och 2 till betänkandet. Beträffandepropositionernas huvudsakliga innehåll hänvisas till vad utskottet anför på s.3 och 4, Ibetänkandet behandlas även dels tre med anledning av proposition 139 väcktamotioner, nämligen 1982/83:2298, 1982/83:2312 och 1982/83:2313, dels de underallmänna motionstiden väckta motionerna 1982/ 83:1590 yrkande 2,1982/83:1607 yrkandena 3-5, 1982/83:1617, 1982/ 83:1646 och 1982/83:1769.Motionsyrkandena redovisas nedan. Motioner väckta med anledning av proposition 139Motion 1982/83:2298 av m, fl, (m) vari yrkas 1. att avslårregeringens förslag om ändring i aktiebolagslagen, 2. attriksdagen godtar regeringens förslag om viss uppgiftsskyldighet för aktiebolag. Motion1982/83:2312 av () vari yrkas att avslårproposition 1982/83:139 i vad avser lag om ändring i aktiebolagslagen. Motion 1982/83:2313 avMartin m. fl. (c) vari yrkas 1. attriksdagen avslår proposition 1982/83:139 såvitt avser förslag om ändrade regler för tvångslikvidation av aktiebolag, 2, attriksdagen avslår proposition 1982/83:139 såvitt avser förslag om ändrade regler för utseende av likvidator av aktiebolag, 1 1982/83. LU 1982/83:36 2 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om det praktiska genomförandet av förslaget omregistrering av bolagsfunktionärer. Motionerväckta under allmänna motionstiden Motion 1982/83:1590 av m, fl. (m)vari, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), yrkas att hos regeringenbegär förslag till ytterligare lättnader i förbudet mot lån i eget bolag ienhghet med vad som i motionen anförts. Motion1982/83:1607 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga (yrkandena3-5), yrkas 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen sagts om skärpta reglerbeträffande registrering hos patent- och registreringsverket avbolagsstyrelser, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen sagts om undantagen frånlåneförbudet i aktiebolagslagen, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen sagts om införande av s, k.namnkarantän. Motion1982/83:1617 av m.fl. (fp) vari yrkas att uttalar attarbetet på en särskild bolagsform för mindre företag bör fortsätta. Motion1982/83:1646 av m,fl, (fp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att en utredning bör tillkallas med sikte påatt föreslå ett slopande av den graderade rösträtten på börsaktier. Motion1982/83:1769 av m.fl. (s) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till ändring av aktiebolagslagen i enlighet med vadsom anförs i motionen. Associationsrätten har sedan böljan av 1970-taletvarit föremål för ett fortlöpande reformarbete. Det första steget togs ,då betydelsefuUa ändringar vidtogs aktiebolagslag (prop. 1973:93, LU1973:19). a. höjdes den undre gränsen för aktiekapitalet från 5000 till50000 kr. och infördes ett förbud för aktieägare, styrelseledamöter m.fl. attlåna pengar av bolaget. År1975 (prop. 1975:103, LU 1975/76:4) ersattes aktiebolagslag av en nyaktiebolagslag (1975:1385). lagstiftning innebar i huvudsak engenomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten. Den nya aktiebolagslagen(ABL) trädde i kraft . Turenkom härefter tiH lagstiftningen om handelsbolag och enkla bolag. År 1974tHlkallades särskilda sakkunniga, vilka antog namnet 1974 års LU 1982/83:36 3 bolagskommitté,för att göra en översyn av bl. a. denna lagstiftning. Kommittén hade vidare iuppgift att utreda frågan om en särskild bolagsform för mindre bolag. GenomtHläggsdirektiv utvidgades kommitténs uppdrag till att avse också vissakoncernrättsliga spörsmål. redovisade sitt arbete i trebetänkanden (SOU 1978:66) Andelsbolagslag, (SOU 1978:67) Nya bolagsregler m.m.samt (SOU 1979:46) Koncernbegreppet m.m. Förslagettill en ny bolagsform, s. k, andelsbolag, för mindre företag mötte vidremissbehandlingen viss kritik. Pä grund härav kom förslaget inte att läggas uHgmnd för någon proposition. Pågrundval av bolagskommitténs två övriga betänkanden samt av bl, a, tväpromemorior från brottsförebyggande rådet (BRÅ) - (BRÅ PM 1978:2) Revisorsverksamhet och (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen -förstärkt skydd för det bundnakapitalet - framlades i proposition 1979/ 80:143 förslag till dels lag omhandelsbolag och enkla bolag, som skulle ersätta gällande lag pä området, delslag om årsredovisning m. m. i vissa företag, dels vissa ändringar i ABL,Förslagen i propositionen antogs av (LU 1980/81:4),Den nya lagstiftningen trädde i kraft den IjuH 1981. Ytteriigareändringar i ABL genomfördes . a. mjukades reglerna omlåneförbudet upp och avskaffades möjligheterna tiH s.k. fattiglikvidation. I proposition 94 föreslås en ändring av ABL:sregler om tvångslikvidation. Ändringen föranleds av den skattemässigabehandlingen av vissa statsbidrag och län tHl företag. Med stöd av en särskilddispensregel kan regeringen f. n. besluta att ett statligt län för vilketåterbetalningsskyldighet har gjorts beroende av mottagarens framtidaresultatutveckling eller annan liknande omständighet, skall anses utgöraskattepliktig intäkt för låntagaren. Har dispens meddelats får företagetavdrag för eventuella amorteringar på lånet. I propositionen föreslås attdispensregeln upphävs. Detta medför att viHkorliga stöd av detta slag iframtiden generellt kommer att behandlas som lån. Ettslopande av dispensregeln kan - för det fall att det villkorade lånet betalatsut tUl ett aktiebolag - påverka tillämpningen av reglerna i ABL omtvångslikvidation. Genom att stödbeloppet skall redovisas som skuld medförstödet inte någon förbättring av bolagets soliditet trots att avsikten medstödet ofta just varit att bolaget inte skall behöva träda i likvidation. Ipropositionen föreslås därför att reglerna om tvångslikvidation ändras. Ändringeninnebär att bolaget vid beräkningen av det egna kapitalets storlek inte skaU tahänsyn till en skuld på grund av statligt stöd med villkorligåterbetalningsskyldighet. Som viHkor för detta gäller bl. a. att stödbeloppetvid en eventuell konkurs eller likvidation behöver återbetalas först sedanövriga skulder till fullo betalats. LU 1982/83:36 4 Ändringeni ABL föresläs träda i kraft . Iproposition 139 föreslås en skärpning av aktiebolagslagens bestämmelser omskyldighet för ett aktiebolag att träda i Hkvidation dä aktiekapitalet delvishar gått förlorat. Vidareföreslås en ändring i aktiebolagslagen som innebär att likvidatorer i ettaktiebolag alltid skall utses av domstol. Slutligenföreslås en särskild lag som ålägger aktiebolagen att före utgången av juni1984 för registrering anmäla personnummer och postadress för sådanabolagsfunktionärer som har registrerats före . Syftet medlagstiftningen är att göra det lättare att söka på person i bolagsregistret. Ändringarnai aktiebolagslagen föreslås träda i kraft , Den nya lagen omviss uppgiftsskyldighet för aktiebolag föresläs träda i kraft efterdet att lagen har utkommit i Svensk författningssamhng. Ett aktiebolag kan upplösas pä flera olika sätt.Normalt sker emellertid en upplösning genom det särskilda förfarande som kallasHkvidation. Regler om likvidation finns i 13 kap. ABL. Likvidationen har tillsyfte att realisera bolagets tillgångar. Skulderna betalas och de överskjutandetillgångarna fördelas bland aktieägarna. Ett aktiebolag kan träda ilikvidation friviUigt, helt enkelt därför att aktieägarna inte vill fortsättaverksamheten. I vissa fall föreskrivs emellertid att ett bolag skall träda ilikvidation, oavsett om aktieägarna vill det eHer ej. De vanligast förekommandefallen av tvångslikvidation är att bolaget saknar tiH bolagsregistret anmäldbehörig styrelse eUer att bolaget inte har sänt in årsredovisning för något avde senaste tvä räkenskapsåren. Ett annat fall av tvångsHkvidation är attbolagets eget kapital gått förlorat till mer än två tredjedelar. Normaltankommer det på bolagsstämman att besluta om likvidation. För att reglerna om tvångsHkvidationskaH vara effektiva kan emellertid även rätten besluta om sådan likvidation påansökan av exempelvis en aktieägare eller en borgenär eller efter anmälan avpatentverket. Enbolagsstämma eller domstol som beslutar att ett aktiebolag skall träda ilikvidation skall utse en eller flera Ukvidatorer. Underlikvidationen träder likvidatorerna i styrelsens och den verkställande direktörensställe. Bolagsstämman fungerar 1 huvudsak som fömt. Likvidationenavslutas genom att likvidatorerna framlägger slutredovisning. Omlikvidatorerna finner att aktiebolaget är på obestånd och inte kan betalalikvidationskostnaderna är de skyldiga att ansöka om att bolaget försätts ikonkurs. Reglernaom tvångsHkvidation på grund av förlust av aktiekapitalet fick sin nuvarandeutformning vid tillkomsten av ABL. skedde en smärre ändring som syftadetill att klarlägga styrelsens skyldighet att agera LU 1982/83:36 5 vidbefarad förlust av aktiekapitalet. Bestämmelserna (13 kap. 2§ ABL) innebär ihuvudsak följande. Om styrelsen för ett aktiebolag har skäl att anta attaktiekapitalet gått förlorat till mer än två tredjedelar är styrelsen skyldigatt genast upprätta en s. k. Hkvidationsbalansräkning. Visar balansräkningenatt bristen överstiger tvä tredjedelar skall styrelsen möjligt tillbolagsstämman hänskjuta frågan om bolagets trädande i likvidation. Beslutarstämman inte om likvidation, får bolaget respit till ordinarie bolagsstämmaunder nästföljande räkenskapsår, Godkänns inte vid denna stämma enbalansräkning som visar att det egna kapitalet eventuellt efter nedsättningav aktiekapitalet uppgår till halva aktiekapitalet skall styrelsen, omstämman inte har fattat likvidationsbeslut, ge in ansökan till rätten omtvångsHkvidation. Bolaget kan undgå beslut om tvångslikvidation genom attunder ärendets handläggning visa att likvidationsanledningen har upphört.Styrelseledamöterna och i viss utsträckning aktieägarna blir solidarisktansvariga för bolagets förpliktelser, om styrelsen underlåter att ansöka omlikvidation när sådan skyldighet föreligger. Iproposition 139 föreslås att skyldigheten att upprätta likvidationsbalansräkningskall inträda när halva aktiekapitalet gått föriorat samt att fristen förbolagsstämman att besluta i likvidationsfrägan bestäms till åtta månader.Slutligen föreslås att måste täckas för attlikvidationsplikten inte skall inträda. Imotionerna 2298 (m) (yrkande 1), 2312 (fp) och 2313 (c) (yrkande 1) yrkasavslag pä propositionen i denna del. I motion 2298 pekas på att ären för kort frist för beslut i Hkvidationsfrågan samt att kravet pä fulltäckning av aktiekapitalet medför risker för att en företagsledning hellreredovisar tillgångsposterna på ett mindre korrekt sätt än riskerar attaktiekapitalet skall anses ha gått förlorat. Motionärerna i motion 2312 pekarbl, a. på att förslaget i propositionen kommer att medföra svårigheter när detgäller företagsrekonstmktioner. I motion 2313 framhålls att likvidationsreglernasutformning övervägdes ingående både vid tillkomsten av ABL och samt attde skäl som därvid anfördes till stöd för den nuvarande ordningen fortfarandeär bärande. Inte minst av ekonomiska problem är det enligtmotionärerna angeläget att samhället understödjer och stimulerar bådeföretagsetableringar och fortsatt verksamhet och expansion för existerandeföretag. Utskottetvill för sin del erinra om att utskottet behandlade en motion medyrkande om skärpning av reglerna om tvångslikvidation vid förlust avaktiekapitalet. I sitt av godkända betänkande i ärendet (LU1982/83:16) framhöll utskottet aU det inte kan anses försvariigt att eUaktiebolag under en följd av är får driva verksamhet trots att aktiekapitaletsaknar full täckning. Särskilt otillfredsställande framstod nuvarande regleringi fall när det inte ens finns täckning för ett aktiekapital som motsvarar denlagstadgade minimigränsen på . Starka skäl talade alltså enligtutskottet för att en skärpning av likvidationsbestämmelsema borde komma LU 1982/83:36 I första hand borde därvid, som motionärerna föreslagit, reglerna ändrasså att skyldigheten att upprätta likvidationsbalansräkning inträder när mer änhalva aktiekapitalet gått förlorat. Vidare borde tidsfristen för bolagsstämmanatt besluta om likvidation förkortas . Tidsfristen synteslämpligen böra räknas från upprättandet av likvidationsbalansräkningen. Närdet gällde frågan om hur stor del av aktiekapitalet som måste täckas för attbolaget skall undgå likvidationsplikten och när täckningen skall ske framhöllutskottet att inte något bolag bör få fortsätta sin verksamhet i fall dä detegna kapitalet understiger den lagstadgade minimigränsen för aktiekapitalet.En huvudregel borde därför vara att likvidationsplikten endast kan undgås ombolagsstämman fastställer en balansräkning som visar täckning för så mycket avaktiekapitalet som motsvarar minimigränsen. För aktiebolag med . ellerstrax däröver i aktiekapital innebar enligt utskottet detta i princip ett kravpå täckning av hela förlusten efter det attlikvidationsbalansräkningen upprättats. Även när det gäller bolag med störreaktiekapital kunde det med fog hävdas att hela förlusten bör täckas inomkortare tid. Enligt utskottets mening fick det ankomma på regeringen attnärmare överväga hur stora krav på täckning av förlusten som bör ställas ochvilka tidsfrister som skall gälla. Förslag till erforderliga ändringar ilikvidationsbestämmelserna borde föreläggas . Utskottethemställde att vad som anförts med anledning av motionen skulle ges regeringentill känna. Utskottetser med tHlfredsställelse att förslag till ändring av likvidationsbestämmelsernai ABL nu läggs fram av regeringen. Förslaget Hgger i linje med vad utskottetuttalade och är väl avvägt. Med anledning av vad som påpekas imotionerna vill utskottet - i likhet med vad som anförs i proposition 94 framhålla att det självklart är angeläget att företag inte tvingas att träda ilikvidation i onödan. Enligt utskottets mening skulle vägande invändningarkunna anföras mot den föreslagna skärpningen av likvidationsreglerna när detgäller företag med större aktiekapital än . om likvidation endastskulle kunna undvikas genom kapitaltillskott. Som påpekas i proposition 139 kanemellertid tvångslikvidation också undvikas genom en nedsättning avaktiekapitalet. I likhet med departementschefen kan utskottet inte finna atten nedsättning av aktiekapitalet kan leda till några väsentliga negativakonsekvenser då det gäller sysselsättningspolitiska eller andra beaktansvärdaintressen. Pågrund av det anförda tillstyrker utskottet att den föreslagna skärpningen avlikvidationsreglerna i ABL genomförs och avstyrker alltså bifall tillmotionerna 2298, 2312 och 2313 i aktuell del. I13 kap. 2§ tredje stycket ABL finns bestämmelser om likvidationsbalansräkningen.Som utskottet inledningsvis anfört föreslås i proposition 94 ett tillägg tilldessa regler av innebörd att bolaget vid beräkningen av det LU 1982/83:36 7 egnakapitalets storlek inte skall ta hänsyn tiH en skuld på gmnd av statligt stödmed villkoriig återbetalningsskyldighet. En fömtsättning skall vara attstödbeloppet vid en eventuell konkurs eller likvidation behöver återbetalasförst sedan övriga skulder betalats till fullo. Förslagethar samband med de ändringar som föreslås i proposition 94 när det gäller denskattemässiga behandlingen av statiiga stöd tUl företag. Dessa ändringar hartillstyrkts av skatteutskottet i betänkandet SkU 1982/ 83:44. Förslaget tilländring i ABL föranleder inte några erinringar från lagutskottets sida ochutskoftet tillstyrker att det genomförs. Som tidigare berörts ankommer det på bolagsstämman,när den beslutar om likvidation, att utse en eller flera Ukvidatorer. Fattardomstol beslut om likvidation skaH domstolen också utse likvidator. EnligtABL gäHer samma kvalifikationskrav för en Hkvidator som för en styrelseledamot.Likvidatorn skall således vara svensk medborgare och bosatt i . Fråndessa krav kan emellertid dispens ges. Vidare gäller att en likvidator inte farvara omyndig eller försatt i konkurs och inte heller får vara underkastadnäringsförbud enligt konkurslagen. Iproposition 139 föreslås att Ukvidator aUtid skall utses av domstol, såledesockså i de fall hkvidationen beslutas av bolagsstämman. Imotionerna 2298 (m) (yrkande 1), 2312 (fp) och 2313 (c) (yrkande 2) yrkasavslag på proposition 139 i denna del. Motionärerna i motion 2298 framhålleratt förslaget kommer att medföra en kraftig kostnadsökning för företag som gåri likvidation. I motion 2312 påpekas att ägarna av ett aktiebolag har ettberättigat intresse av att kunna påverka valet av likvidator. Motionärerna imotion 2313 slutiigen framhåller att likvidation är en företagsavveckling som iprincip ligger i ägarnas och bolagsledningens händer och att det alltsåföreligger avgörande principiella skillnader mellan likvidation och konkurs.Starka skäl måste enligt motionärerna föreligga för att man skaH införa reglersom bryter mot den principiella gmndsynen på de båda avvecklingsformerna.Motionärerna framhåller att det inte visats att nuvarande ordning medfört någranackdelar av betydelse. Utskottetkan i och för sig dela uppfattningen att det föreligger principiellt viktigaskiUnader mellan konkurs och en friviUig avveckling av ett bolag genom Hkvidation.Det finns emellertid också gemensamma drag. a. måste betydande hänsyn tastill borgenäremas intressen då regler om konkurs- och hkvidationsförfarandenaskall utformas. Liksom fallet är vid konkurs är det väsentligt frånborgenärssynpunkt att den som svarar för avvecklingen är en sakkunnig och iövrigt lämplig person. Det är också angeläget att vederbörande i regel står frii förhållande till bolagets ägare och tidigare ledning. Enligt utskottetsmening talar därför starka skäl för att garantier bör skapas för att endastlämpHga personer utses till likvidatorer. Det i propositionen framlagdaförslaget innebär en tillfredsställande LU 1982/83:36 8 Med anledning av vad som framhålls i motion 2312 viH utskottetpåpeka att förslaget ger utrymme för eft hänsynstagande till ägarnas ochbolagsledningens berättigade intresse av att kunna påverka valet av likvidatoroch styra händelseutvecklingen under likvidationen. Som närmare utvecklas i propositionenbör det i vissa fall kunna komma i fråga att till likvidator utse en person somtillhört den tidigare ledningen eller den dominerande aktieägarkretsen. Överhuvud taget bör domstolen kunna ta betydande hänsyn tiU aktieägarnas önskemål,om inte önskemålen kan anses strida mot borgenärernas intressen. Vad särskiltgäller de -troligen ganska vanliga - fall då likvidationen beror på att bolagetskall avvecklas av olika andra anledningar än att företaget befinner sig i enekonomisk kris viU utskottet i likhet med lagrådet framhålla att det iallmänhet finns skäl för aft låta aktieägarna ha det bestämmande inflytandetöver valet av likvidator. Någon särskild bestämmelse härom är dock intepåkallad, Pägrund av det anförda tillstyrker utskottet bifall till propositionen även iförevarande del och avstyrker bifaU till motionerna 2298, 2312 och 2313 imotsvarande delar. Enligt ABL skall ett aktiebolag för registrering iaktiebolagsregistret anmäla vem som utsetts till styrelseledamot, verkställandedirektör, suppleant och firmatecknare samt lämna upgift om bl. a,funktionärernas personnummer och postadress. Bolaget är också skyldigt attanmäla när tidigare registrerade förhållanden ändras. Någon motsvarandeskyldighet att anmäla bolagsfunktionärernas personnummer och postadress fannsinte enligt aktiebolagslag och ABL medförde inte någon skyldighet förbolagen att komplettera äldre registreringsanmälningar med sådana uppgifter.För personer som kvarstår i bolagsregistret från tiden saknas alltsådessa uppgifter. 1 sammanhanget bör också nämnas att efter en lagändring år1981 ett aktiebolag är skyldigt att åriigen till bolagsregistret sända in enaktuell förteckning över styrelseledamöter, verkställande direktör m.fl. jämteuppgift om deras personnummer och postadress. Förteckningen är inte avsedd attanvändas för komplettering av tidigare registeruppgifter men kan utnyttjas förstickprovskontroller av att uppgifterna i bolagsregistret är riktiga. Iproposition 139 läggs fram förslag som skall göra det möjligt för patentverketatt komplettera bolagsregistret med uppgifter om personnummer och postadresspå de personer som registrerats före ikraftträdandet av ABL, Förslaget harformen av en särskild lag som ålägger aktiebolagen att före den 1 juli 1984anmäla sådana uppgifter för registrering. Utskottetvill framhålla att aktiebolagsregistret f. n. är upplagt som ett kortregister,ordnat efter bolagens organisationsnummer. pågår emellertid enöverföring av aktiebolagsregistret till ett datorbaserat LU 1982/83:36 9 registeroch därvid registreras bl. a. bolagsfunktionärernas personnummer. Härigenomblir det möjligt att söka på person i registret. Med nuvarande ordning kommeremeUertid denna möjlighet inte att omfatta personer som registrerats före den 1januari 1977. framhöll då reglerna om näringsförbud infördes i konkurslagen(se LU 1979/80:31) är det angeläget att aktiebolagsregistret är inrättat så kan få fram uppgifter om i vilka aktiebolag en person är styrelseledamoteller har andra uppdrag. Också i andra avseenden än när det gäller kontroll avefterlevnaden av meddelade näringsförbud kan enligt utskottets meningmöjligheten att söka på person i aktiebolagsregistret bU av betydelse i kampenmot den ekonomiska brottsligheten. Utskottet anser således att starka skältalar för att aktiebolagsregistret kompletteras med personnummer på de personersom kvarstår i registret sedan tiden före ABL:s ikraftträdande. Utskottettillstyrker därför att förslaget genomförs. Imotion 2313 (c) framhålls vikten av att den nya uppgiftsskyldigheten föraktiebolagen inte medför någon försening av handläggningen av andraregistreringsärenden. bör enligt motionärerna få möjlighet attreglera när bolagen skall fuUgöra sin uppgiftsskyldighet. I motionen yrkas(yrkande 3) att vad som anförts om det praktiska genomförandet av förslaget ipropositionen ges regeringen till känna. Utskottetvill framhålla att det både med hänsyn till näringslivet och samhäUet i övrigtär betydelsefuUt att ärenden om registrering i aktiebolagsregistret handläggssnabbt. Som motionärerna påpekar är det därför viktigt att förslaget ipropositionen inte leder till någon förlängning av handläggningstidema. mening är det f. n. inte möjligt att bedöma i vilken månarbetsförhållandena vid patentverkets bolagsbyrå kommer att påverkas avförslaget. Som framhålls av departementschefen är det nämligen svårt att nunärmare beräkna hur många särskilda anmälningar som kommer att föranledas avden nya lagen. Utskottet vUl dock peka på att enligt patentverkets beräkningarantalet äldre registreringar som kommer att omfattas av den nya lagen uppgårtill ca 150000 (se prop, 139 s. 11). Med hänsyn till de uttalanden som görs ipropositionen (s. 24) fömtsätter utskottet att regeringen följer utveckHngenoch tar de initiativ som kan bli erforderliga om det visar sig atthanteringsmässiga problem uppkommer. Något särskilt tiUkännagivande frånriksdagens sida i saken är inte påkallat. Yrkande 3 i motion 2313 bör därförinte föranleda någon vidare åtgärd. 1motion 1607 (vpk) framförs önskemål om en skärpning av reglerna i ABL omanmälningsskyldighet tiU patentverket.