bet · G601SoU15 · 1982-12-31 00:00:00 — uppgifter som skyndsamt bör behandlas av utredningen,åtgärder som i huvudsak syftar till att minska den slutna vården och begränsaantalet tvångsomhänderfaganden (yrkande 2). Motionärerna begär slutligen (yrkande3) att en patientinventering på landefs mentalsjukhus skall genomförasi samarbete med landstingskommuner och kommuner för att man skall få reda påhur många patienter på mentalsjukhusen som har en för hög"omhänderfagandenivå", dvs. hur många patienter som med olika formerav serviceåtgärder ute i samhället skulle kunna skrivas ut från sjukhusen. I motion 1981/82:1294 av Hädar Carsm. (fp, s, m, c) anförs bl. a. att av de patienter som vårdas påmentalsjukhusen en stor del består av personer med psykosdiagnos.Prognosen för deras fillfrisknande är dålig om de måstekvarstanna inom sluten vård på mentalsjukhus, och erfarenheterna av öppen vård,s. k. poliklinisk behandling, för denna patientgrupp är infe heller särskiltgoda. Motionärerna anför aft behandlingspersonal alltmer önskar s. k.mellanvårdsformer för framför allt de yngre av dessa patienter. Det finnsframhålls det ett stort behov av små behandlingshem utanför sjukhusmiljön medmöjlighet fill nära, engagerad personalkonfakt och intensiv social träning. Gällande bestämmelser rn. Genom hälso- och sjukvårdslagen(1982:763), vilken trätt i kraft och då ersattsjukvårdslagen (1962:242), har sjukvårdshuvudmännen fått ett vidgat ansvar förbefolkningens hälsa. Sjukvårdshuvudmännen har sålunda ålagts - förutom atterbjuda sjukvård - även aft förebygga ohälsa genom miljöinriktade ochindividinriktade förebyggande åtgärder. Sjukvårdshuvudmännen skall planerahälso- och sjukvården med utgångspunkt i befolkningens behov av hälso- ochsjukvård. I planeringen av hälso- och sjukvården skall sjukvårdshuvudmännensamverka med samhällsorgan, organisafioner och enskilda. träddesocialtjänstlagen (1980:620) i kraft. En av utgångspunkterna för den nya lagenär den s. k. helhetssynen, vilken bl. a. innebär att skallbeakta och arbeta med hela den enskildes eller gruppens sociala situation.Socialtjänsten skall vid behov samarbeta med andra organ i samhället och medorganisationer och föreningar. 1 socialtjänstlagen framhålls bl. a.socialnämndernas uppgift att främja goda miljöer i kommunen ochförutsättningarna för goda levnadsförhållanden vid sidan av uppgiften atf svaraför råd, stöd och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. I 21 § socialtjänsflagen finns till komplettering avövriga bestämmelser i lagen särskilda bestämmelser om omsorger om människor medhandikapp. SoU1982/83:15 21 Enligt dessa bestämmelser skall socialnämnden verka föratt människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydandesvårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap ochatf leva som andra. skall vidare medverka till atf den enskildefår en meningsfull sysselsättning och att han får bo på eft sätt som äranpassat efter hans behov av särskilt stöd. LSPV är f. n. föremål för översyngenom den tillkallade parlamentariska socialberedningen (S 1980:7), somhar i uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna om vård oberoende avsamtycke inom socialtjänst- och sjukvårdslagstiftningen m. m. Översynen avLSPV skall syfta till att en bättre vård och en stärkt rättssäkerhet skallberedas patienterna inom den slutna psykiatriska vården. Genom beslut har regeringen gett nyadirektiv till socialberedningen (se även s. 23). När det gäller LSPV skallberedningen i enlighet med de tidigare direktiven fortsätta översynen av LSPVmed sikte på en fullständig revision av den psykiatriska fvångslagstiftningen.Förslag bör kunna läggas fram . Enligt en överenskommelse år 1981mellan staten och har konstruktionen av statens bidragenligt mentalsjukvårdsavtalen ändrats fr. o. m. . Det har förutskickatsatf ändringen skall bidra till att den psykiatriska vården utvecklas mot enutbyggnad av öppna och halvöppna vårdformer. Parterna skall enligtöverenskommelsen klargöra förutsättningarna för atf fr. o. m. den 1 januari1984 ersätta bidragen till den psykiatriska vården och ersättningen frånsjukförsäkringssystemet för vården av patienter med ett generellt bidrag. Riktlinjer för utvecklingen av den psykiatriska vården, m.in. På grund av bl. a.kostnadsutvecklingen för sjukhusorganisationen började i slutet av 1960-faletden sjukvårdspolitiska målsättningen inriktas på att man skulle fä till stånden ändrad struktur av sjukvården. Den öppna vården utanför sjukhus ställdesdärvid i förgrunden på ett helt annat sätt . En rad reformer harhärefter genomförts för att förstärka denna vård. Grundläggande för den pågåendeutvecklingen inom hälso- och sjukvården är ett principprogram för hälso- ochsjukvården inför 1980-talet (HS 80), som presenterade (redovisar 1976:1). I HS 80 ges ett konkret förslag tillvårdstruktur med uppdelning av verksamheten på primärvård, där vårdresursernatillhandahålls i första hand vid vårdcentraler och sjukhem, på länssjukvård vidlänssjukhus och länsdelssjukhus, samt på regionsjukvård vid regionsjukhus.Primärvården skall ha ett förstahandsansvar för hälsotillståndet hosbefolkningen inom eft begränsat geografiskt område, och de hälsovårdande ochförebyggande SoU1982/83:15 22 åtgärderna skall avse såväl den kroppsliga som denpsykiska hälsan. För den specialiserade medicinska verksamheten skallprimärvården kunna repliera på länssjukvården samt på regionsjukvården. redovisade år 1980i skriften RiktUnjer för 80-talets psykiatriska vård (anser1980:2) den huvudsakliga inriktning för planeringen av den psykiska hälso- ochsjukvården som enligt bör gälla på samt angav merakonkret riktlinjer inför 1980-talet. Huvuddragen i utvecklingen av denpsykiatriska vården föreslås bl. a. vara en utveckling mot öppnare vårdformermed decentralisering av resurserna fill mindre enheter i människornas närmiljösamt ökad samverkan med . Primärvården förutsätts i enlighet medHS 80 ha ett ansvar för den primära psykiatriska hälso- och sjukvården.Länssjukvården skall omfatta de psykiska störningar som kräver sådanakvalificerade resurser och kompetens som primärvården infe förfogar över, inkl.psykiatrisk dygnef-runt-vård. Den psykiatriska länssjukvården bör organiserasenligt sekforiseringsprincipen som innebär aft en klinik eller del därav skallha ett sammanhållet ansvar för hela den psykiatriska verksamheten på denna nivåinom ett geografiskt avgränsat område. Inom den sekforiserade enhetens ram börfinnas några psykiatriska team som svarar för mindre betjäningsområden. Behovetav psykiatrisk regionsjukvård förutsätts bli mycket begränsat. Antaletvårdplatser vid de f. d. mentalsjukhusen som behöver utnyttjas förutsätts kommaatf minska i avsevärd grad. Socialdepartementetssjukvårdsdelegation beslutade att ett principprogram för den framtidahälso- och sjukvården med sikte pä (HS 90) skall upprättas. Enutgångspunkt för arbetet härmed skall vara att hälso- och sjukvården - vidsidan av de traditionella sjukvårdsuppgifterna - aktivt arbetar för attsamhället som helhet verkar för att bibehålla och förbättra befolkningensfysiska, psykiska och sociala hälsa. De förändringar av vården avpsykiskt sjuka personer man genom ovannämnda riktlinjer m. m. vill åstadkommakan i korthet sammanfattas sålunda. Hälso- och sjukvården samt skall ha enoffensiv inriktning, dvs. på olika sätt - bl. a. genom samverkan medsamhällsorgan, organisationer m. fl. - söka förebygga ohälsa och socialamissförhållanden. Vården skall erbjudas i människornas närmiljö. Inom denpsykiatriska vården skall finnas behandlingsmöjligheter som så litet som möjligtgör det nödvändigt att den enskilde patienten rycks loss ur sift vanligasociala grupp- och samhällssammanhang. Den öppna vården måste byggas ut ochantalet slutna vårdplatser minskas. Med utgångspunkt i de i nu nämndaskrifter förordade huvuddragen för utvecklingen av hälso- och sjukvården harolika områden av bl. a. den psykiatriska vården behandlats i särskildautredningar m. m. SoU1982/83:15 23 Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) har sålunda i början av år 1982gett ut en av en expertgrupp utarbetad rapport (Spri rapport 1982:75)Utveckling av 80-talets allmänpsykiatri -psykiatri i omvandling, vari förordasen fortsatt satsning på öppna och halvöppna vårdformer. redovisade i skriften Tvångsvårdinom psykiatrin (redovisar 1981:2) utvecklingen beträffandetvångsvård inom psykiatrin . Socialstyrelsenframhåller i skriften bl. a. att behovet att utnyttja LSPV beräknas minska i enenligt riktlinjerna för 80-talets psykiatriska vård förnyad psykiatri med ökadtillgänglighet. har i rapporten mentalsjukhus (redovisar 1982:8) redovisat en analys av mentalsjukhusensoch de psykiatriska sjukhemmens uppgifter inom den psykiatriska vården.Socialstyrelsen framhåller i rapporten bl. a. att - om svensk psykiatriskverksamhet anpassas till dagens målsättning för verksamhet och innehåll - degamla mentalsjukhusen inte längre kommer att kunna användas annat än i mycketbegränsad omfattning. Enligt rapporten är det fullt möjligt att utveckla denpsykiatriska verksamheten så att mentalsjukhusen helt och hållet kan tömmasunder . I vilken utsträckning detta bhr verklighet beror dock,påpekar , i stor utsträckning på vilja och beslutsförmåga hos.de politiskt ansvariga inom landstingskommunerna och hos personalen inompsykiatrin. I de nya direktiven försocialberedningen har bl. a. uppmärksammats de återverkningar inomsocialtjänsten som en omdaning av den psykiatriska vårdens innehåll ochorganisation enligt ovan redovisade riktlinjer m. m. medför. Denna förändringav den psykiatriska vården ställer enligt direktiven stora krav på atf hälso-och sjukvårdens och huvudmän etablerar ett nära samarbete påsåväl central som regional och inte minst lokal nivå. Omfattningen och takten idenna utveckling aktualiserar, framhålls det, frågan om en omfördelning avvissa resurser från sluten till öppen vård och från psykiatrin tillsocialtjänsten. Mot bakgrund bl. a. av atf omfattningen och inriktningen av detpsykiatriska reformarbetet får betydelse för de krav som ställs påsocialtjänsten bör socialberedningen enligt de nya direktiven följa denutveckling som pågår inom området och redovisa de samarbets- ochgränsdragningsfrågor som finns mellan och hälso- och sjukvårdenpå psykiatrins område. Det är vikfigt, anförs det, atf pågåendeförändringsarbete fortsätter parallellt med beredningens översyn. Olikautformningar av den psykiatriska vården kan, anförs det vidare, skapa skildaförutsättningar för kommunernas resursinsatser. Skilda lösningar ocherfarenheter inom detta område bör enligt de nya direktiven redovisas och analyseras. SoU1982/83:15 24 Ett omfattande arbete med attreformera och förändra den psykiatriska vården i vårt land har, som ovanframgått, kommit i gång . Utvecklingen går mot minskadsluten vård till förmån för en breddad och utökad öppen vård, en minskadtvångsvård och en avveckling av de stora psykiatriska sjukhusen. En bredenighet råder om vikten av att satsa på mindre vårdenheter och mera varieradvård. betydelse för en väl fungerande öppen vård har ocksåkommit i blickpunkten. Det förändringsarbete som inletts ligger väl i linje medden grundsyn som kommer till uttryck i samtliga här aktuella mofioner.Utskottet vill i det sammanhanget framhålla vikten av att denna utvecklingpåskyndas. En omstrukturering är nödvändig. När det gäller de särskildayrkandena vill utskottet dessutom framhålla följande. I motion 1981/82:1099 (s) aktualiserasbidragskonstruktionens betydelse för utvecklingen inom den psykiatriska vården.Motionärerna vill aft förutsättningarna skall undersökas för att genom enändrad bidragskonstruktion sfimulera fram nya behandlingsformer i såväl öppensom sluten vård. Den förufskickade översynen av menfalsjukvårdsbidragen ochsjukförsäkringsersättningarna har påbörjats. Syftet är atf åstadkomma enschablonisering av ersättningarna från staten till sjukvårdshuvudmännen. Denändrade bidragskonstruktionen är avsedd att kunna underlätta en utbyggnad avöppna och halvöppna vårdformer inom psykiatrin. Enligt utskottets mening finnsdärför infe anledning fill något initiativ med anledning av mofion1981/82:1099 (s) yrkande 3. Vad utskottet nu anfört om den inledda utvecklingen motöppnare vårdformer inom psykiatrin och om en översyn avstatsbidragskonsfruktio-nen tillgodoserenligf utskottets mening även syftet medmotion 1981/82:1294 (fp, s, m, c), vari påtalas behovet av mellanvårdsformerför yngre psykospatienter. När det gäller den i motion 1981/82:1308 (vpk) begärdaparlamentariska utredningen vill utskottet erinra om den översyn av LSPV som f.n. görs inom socialberedningen. I beredningens uppdrag ingår även atf följa upptillämpningen av den nya socialtjänsflagstiftningen. I regeringens nya direktivtill beredningen erinras i det sammanhanget om uppgifter närdet gäller bistånd fill dem som skrivs ut från de psykiatriska sjukhusen. Vidare anförs i de nya direktiven bl. a. aft omdaningeninom den psykiatriska vården lägger ett ansvar på flera huvudmän och då främsthälso-och sjukvårdens och . Beredningen skall följa denutveckling som pågår på detta område och redovisa de samarbets- ochgränsdragningsfrågor som finns mellan och hälso- och sjukvårdenpå psykiatrins område. I direktiven betonas vidare vikten av aft den pågåendeomstruktureringen och decentraliseringen fortsätter parallellt med beredningensöversyn. SoU1982/83:15 25 Socialberedningens arbete kommer ihög grad att beröra de frågeställningar som tas upp i motion 1981/82:1308(vpk). Socialberedningen är parlamentariskt sammansatt. Utskottethar dessutom inhämtat atf beredningen avser aft knyta fill sig vissaexpertgrupper vari bl. a. patientorganisationen kommer att bli representerad.Resultatet av beredningens arbete bör därför enligt utskottets mening avvaktasinnan man har anledning att överväga behovet av ytterligare parlamentariskutredning. Motion 1981/82:1308 (vpk) avstyrks således såvitt nu är i fråga(yrkande 1). Motion 1981/82:1308 (vpk) avstyrks även i vad avser fråganom inriktningen av utredningsarbetet (yrkande 2). I samma motion yrkas vidare att en patientinventeringskall göras på mentalsjukhusen (yrkande 3). Utskottet vill med anledning häraverinra om att f. n. samlar in uppgifter om alla patienter somden var intagna för sluten vård vid bl. a. de psykiatriskasjukhusen. En jämförelse skall göras med uppgifter från en tidigare inventeringper . En rapport vänfas . På grund härav får motionsyrkandetanses tillgodosett. Någon åtgärd kan inte anses påkallad. attriksdagen avslår motion 1981/82:1099 yrkande 3, aftriksdagen avslår motion 1981/82:1294, 3. beträffandeparlamentarisk utredning aftriksdagen avslår mofion 1981/82:1308 yrkande 1, 4. beträffandeinriktningen av utredningsarbetet aftriksdagen avslår motion 1981/82:1308 yrkande 2, atfriksdagen avslår motion 1981/82:1308 yrkande 3. Närvarande: (), (),(), (), (). (),(), (), (), AnitaPersson (s), (), (vpk), (), RosaÖsth (c) och (). SoU1982/83:15 26 (vpk) har avgivit två reservationer. Beträffande inriktningen av Utredningsarbetet (mom. 4 ihemställan) anser reservanten dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 24 med "Vidare anförs" och slutar på s. 25med "utredningsarbetet (yrkande 2)" bort ha följande lydelse: Inom den psykiatriska vården förlitar man sig ännu alltförmycket på behandling med psykofarmaka som i stort sett riktar sig enbart motsymtomen av de psykiska sjukdomarna. Psykologiska och sociala åtgärder måste fåett större utrymme i behandlingen och rehabiliteringen av de psykiskt sjuka. Denya direktiven för socialberedningen fillgodoser när det gäller denpsykiatriska vårdens utformning m. m. inte de krav som utvecklingen ställer. I överensstämmelse med vad som anförs i motion1981/82:1308 (vpk) bör den psykiatriska vården bli föremål för en genomgripandeförändring beträffande vårdstruktur, utbildning, forskning och lagstiftning m.m. Utskottet vill därför förorda att socialberedningen genom tilläggsdirektivfår i uppdrag att behandla de frågor om förändring av den psykiatriska vårdensom tas upp i motionen. Socialberedningenär--- (= utskottet s. 25)-- fråga (yrkande 1). Vad utskoftet ovan med anledning av motion 1981/82:1308(vpk) yrkande 2 anfört om tilläggsdirektiv till socialberedningen bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande inriktningen avutredningsarbetet atfriksdagen med anledning av motion 1981/82:1308 yrkande 2 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört om tilläggsdirektiv försocialberedningen, Beträffande patientinventering (mom. 5 i hemsfällan)anser reservanten dels atf det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 25 som börjar med "I samma" och slutar med "ansespåkallad" bort ha följande lydelse: Som närmare redovisas i ett föregående avsnitt (s. 14)samlar f. n. in uppgifter om alla patienter som den 27 oktober1982 var intagna för sluten vård vid bl. a. mentalsjukhusen. En jämförelseskall göras med uppgifter från en fidigare inventering per ifråga om vårdtider m. m. Det finns emellertid stor anledning att närmare undersökahur många långtidsvårdade patienter inom den psykiatriska vården som med olikaformer av serviceåtgärder ute i samhället skulle kunna skrivas ut. SoU 1982/83:15 27 inventering begärs i motion 1981/82:1308 (vpk) yrkande 3 isyfte atf man skall få underlag för kommunernas planering av boende och övrigsocial service för patienter som skulle kunna skrivas ut. Utskottet vill för sin del förorda att en sådanpatientinventering genomförs och att det sker under ledning avsocialstyrelsen och av landsting och kommuner i samarbete. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion1981/82:1308 (vpk) i här aktuell del (yrkande 3) bör som sin meningge regeringen till känna. dels atf utskottets hemställanunder mom. 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande patientinventering attriksdagen med anledning av motion 1981/82:1308 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om pafientinventering. minab/gotab 1983 73078