bet · G601AU24 · 1982-12-31 00:00:00 — attriksdagen med bifall fill motion 1982/83:2273 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. AU1982/83:24 40 Avvägningen mellan selektiva och generella medel iarbetsmarknads- och regionalpolitiken (mom. 5) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 13 som böljar "När det" och slutar "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motion2273 om de generella arbetsmarknads- och regionalpolitiska medlens uppenbara fördelar.Generella insatser medför att även företag utan problem kan växa utöver sinatidigare möjligheter. Den privata tjänstesektorn kan utvecklas snabbare, vilketär betydelsefullt från sysselsättningssynpunkt. Möjlighe-tema att starta nyaföretag förbättras väsentligt om de totala kostnaderna sänks. Dekonkurrenssnedvridande effekter som följer 1 spåren av selektivt företags- ochsysselsättningsstöd undviks. Arbetstillfällen, som riskerar att konkurreras uti ett företag som ett resultat av stöd till ett annat företag i samma bransch,kan därmed bibehållas. Den största fördelen med en generellt inriktadarbetsmarknads- och regionalpolitik är enligt utskottets mening att den byggerpå de marknadsekonomiska föratsättningar som måste finnas för att tillväxtskall kunna ske. Politikernas och den offentliga byråkratins ofta felaktigaprioriteringar måste ge vika för beslutsprocesserna på marknaden och iföretagen. Där finns kunskap och kompetens och därför också grandläggandeföratsättningar för själva beslutsfattandet. De enskilda företagen måste gesmöjlighet att Investera och växa på marknadsekonomins grand i stället för påpolitikers och byråkratins villkor, Möjlighetema att bryta negativautveckling blir då väsentligt större. Vad utskottet anfört här med anledning avmotionerna 1531 och 2273 bör ges regeringen till känna, dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5, beträffande avvägningen mellanselektiva och generella medel i arbetsmarknads- och regionalpolitiken attriksdagen med bifall fill motionerna 1982/83:2273 yrkande 1 i motsvarande deloch 1982/83:1531 1 motsvarande del samt med avslag på propositionens förslagsom sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet har anfört, Avvägningen mellan selektiva och generella medel iarbetsmarknads- och regionalpolitiken (mom. 5 motiveringen) (), () och i (c) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar "När det" och slutar "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i fråga om avvägningen mellan selektiva ochgenerella medel i arbetsmarknads- och regionalpolitiken som tas upp imotionerna AU 1982/83:24 41 1531och 2273 erinra om utskottets uttalande vid behandlingen av regionalpolifikenförra året (AU 1981/82:23). Deregionalpolitiska problemens stora omfattning och skiftande art gör det enligtutskottets mening nödvändigt att använda olika slag av medel. Generelltverkande stöd syftar til! att göra förutsättningarna för näringslivetsutveckling mera Ukartade i olika delar av landet. De generellt verkande medlenhar den fördelen att de ger stimulans till alla företag i en region. De ger enprispåverkan som lätt kan uppfattas av alla företag och påverkar därmed derasunderlag för beslut om verksamheters omfattning och inriktning. En annanfördel är att de generella medlen är lätta aft administrera. En slutsats av vadutskottet anfört är att en förskjutning av insatserna mot generella medel böreftersträvas. Grandläggandeför de generellt verkande medlen är alltså att de ändrar föratsättningarna förnäringslivets utveckling 1 en region. Men inom stora delar av vårt land ärnäringslivet Inte ännu så väl utvecklat att det kan dra nytta av de fördelarsom de generella medlen ger 1 sådan grad att sysselsättningsproblemendärigenom löses. Selektiva åtgärder behövs därför enligt utskottets meningunder överskådlig tid. De två typerna av medel bör inte ses som varandrasmotsatser utan som komplement till varandra. Utskottetvill slutligen erinra om att utredningen om regionalpolitiskt stöd tillnäringslivet överväger de frågor som aktualiseras i motionerna 1531 och 2273.Några ytterligare åtgärder med anledning av de båda motionerna är intepåkallade. Dessa motioner avstyrks därför. 6.Åtgärder för att motverka befolkningsomflyttning i (mom. 6) () och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14som börjar "Utskottet tar" och slutar "motsvarande del"bort ha följande lydelse: Somanförs 1 partimotion 2261 kan utskottet inte acceptera enmålmedvetet ökad geografisk rörlighet varken som medel för att öka denekonomiska tillväxten eller för att lösa sysselsättningsproblem vidstrakturförändringar, I stället måste en yrkesmässig rörlighet sfimulerasmellan olika företag och branscher. Man måste dock vara medveten om attyrkesmässig rörlighet genom t. ex, utbildning och omskolning 1 regioner medensidig arbetsmarknad kan innebära geografisk rörlighet. Utbildningsinsatsermåste därför kompletteras med kraftfulla åtgärder för att skapa nyaarbetstillfällen genom nyetablering av företag i syfte att uppnå ett merdifferentierat näringsliv i dessa områden. Utskottetvill här erinra om den nya och mera decentralistiskt inriktade regional- ochnäringspolitik som under ledning inleddes efter regeringsskiftetår , De omfattande satsningama på regional-, industri- , AU 1982/83:24 42 ochsysselsättningsskapande åtgärder fick då en mycket markerad inriktning påskogslänen, framför allt på Nortbotten, Bland vikfiga åtgärder som vidtogs kannämnas inrättandet av de regionala utvecklingsfonderna. Vidare var beslutetvåren att införa ett nytt anslag för utvecklingsinsatser, administreratpå länsnivå, särskilt betydelsefullt för möjlighetema att göra insatserna därde regionalt och lokalt bäst behövs, Norrbottenhar omfattande naturtillgångar i form av malm, skog, och vattenkraft.T. ex. finns störte delen av landets jämmalmsfill-gångar inom länet. Älvarnasvarar för en betydande del av landets vattenkraftsproduktion, harlänge varit av stor betydelse för landets försörjning, som intäkternai stor utsträckning kommit andra delar av landet till del. Densocialdemokratiska regeringspolitiken medfördeemellertid att mer än något annat län drabbades av befolkningsutflyttning,strakturförändringar och allt svårare sysselsättningsproblem. Utskottetdelar uppfattning att likvärdiga föratsättningar måste skapasmellan olika delar av länet. Socialdemokratins bastlontän-kande innebar att detinom länet ägde ram en koncentration till kustregionens tätorter. Dennakoncentrafion är ett hot mot glesbygden och länets inland. Insatserna frånsamhällets sida måste därför enligt utskottets mening vara så inriktade attbalans skapas inom länet, mellan såväl kust och inland som mellan tätort ochglesbygd. Utifrån dessa utgångspunkter är satsningar som skapararbetstillfällen 1 glesbygd mera nödvändiga ur länets synpunkt än åtgärder somär Inriktade på kustbygdernas befolkningscentra. Utskottetdelar också farhågor för att socialdemokraterna på nytt kommeratt medverka till en förödande avtappning av befolkningen från skogslänen ochdå framför allt från , Regeringspropositionen - med den - innehåUer huvudsakligen förslag av defensivkaraktär och är framför allt Inriktade på rent finansiellt stöd till destafliga företagen för täckande av redan upplupna förluster samt renaarbetsmarknadspolitiska åtgärder i syfte att underlätta en flyttning frånlänet. Någon störte optimism och framtidstro kan inte skönjas i desocialdemokratiska förslagen. De förefaller mera vara ekon från 1960-taletskoncentrafionspolitik. anfört här med anledning av partimotion 2261 börregeringen underrättas om. delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6, beträffande åtgärder för att motverkabefolkningsomflyttning i att med bifallfill motion 1982/83:2261 yrkandena I i motsvarande del och 14 i motsvarande delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1982/83:24 43 Åtgärder för att motverka befolkningsomflyttning iNorrbottens län (mom. 6 motiveringen) , ,och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande som på s, 14 börjar "Utskottet tar" och slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: När det gäller kraven i motion 2261 att åtgärderna iNorrbotten skall inriktas på att motverka befolkningsomflyttning, villutskottet hänvisa till vad utskottet anfört i det föregående med anledning avmotion 2273 om insatsernas allmänna inriktning i detta län. De åtgärder somutskottet därvid förordat syftar bl, a. till att åstadkomma en ökad rörlighetpå arbetsmarknaden och motverka de låsningseffekter som en selektivstödpolitik leder till. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2261 i dennadel. Planeringsnivån för (mom. 7) () och i (c)anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 14 som börjar "I motion" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet stödjer yrkandet i motion 2261 om att denplaneringsnivå för som beslutade (AU1981/82:23) skall ligga fast. De närings-, regional- ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder som vidtas måste anpassas härtill.Utgångspunkten för samhällets insatser skall således vara att Nortbottens länår 1990 skall ha en befolkning som uppgår till 267 000 - dvs. sammabefolkningstal som för , Eftersom aktuella prognos tyderpå en minskning av länets befolkning med 17000 personer bör regeringen uppmanasav att lägga fram förslag till kompletterande åtgärder så att målet 1fråga om befolkningsutveckling kan nås. Detta bör regeringen underrättas om, dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7, beträffande planeringsnivån för attriksdagen med bifall fill motion 1982/83:2261 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Fördelningen av sysselsättningsåtgärderna inomNorrbotten (mom. 8) () och 1 (c)anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s, 14 börjar "Utskottet har" och på s, 15 slutar"sida" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 2261 att insatsernaskall göras 1 de delar av som har de största problemen. AU 1982/83:24 44 fidigareanfört ledde socialdemokratemas politik och fill enkoncentration av befolkningen i fill kustregionens tätorter. Dennakoncentratlon är ett hot mot glesbygden och länets Inland, Insatserna frånsamhällets sida måste därför enligt utskottets mening vara så inriktade attbalans skapas inom länet, mellan såväl kust och Inland som mellan tätort ochglesbygd. Utifrån dessa utgångspunkter är insatser som skapar arbetstillfällen1 glesbygd mera nödvändiga från länets synpunkt än åtgärder som är Inriktade påkustbygdernas befolkningscentra. Utskottetvill även 1 likhet med motion 2261 slå fast att de närings- ochregionalpolitiska insatserna skall utgå från det stödområdessystem som finns.Stödområdesindelningen måste ligga till grand för hur de samhälleligainsatserna fördelas så att satsningama sker i områden där de bäst behövs. Enav de viktigaste delarna 1 regionalpolitiken är glesbygdspolitiken. SamhälletsInsatser måste här grandas på en positiv syn på glesbygdens betydelse för detsvenska folkhushållet. Regeringenbör underrättas om vad utskottet här har anfört. Härigenom tillgodoses ocksåmotion 1531 som alltså inte behöver föranleda någon åtgärd, delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande fördelningen avsysselsättningsåtgärderna inom att med bifalltill motion 1982/83:2261 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslag på propositionensförslag och motion 1982/83:1531 i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 10.Prioritering av långsiktigt verkande industrifrämjande åtgärder i Norrbottenslän (mom. 9) (), (), ArneFransson (c), (), (), ()och 1 (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15som börjar "Uppfattningen i" och slutar "inte påkallad"bort ha följande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen i mofion 2272 om att mera långsiktigt verkande insatser börprioriteras framför mera kortsiktiga åtgärder på det arbetsmarknadspolitiskaområdet. Detta är viktigt 1 synnerhet på arbetsmarknader med långvarigasysselsättningsproblem som , Genom en sådan inriktning av politikenkan arbetsmarknaden 1 på AU 1982/83:24 45 siktförbättras och behovet av arbetsmarknadspolifiska insatser kan efter handminskas. Vad utskottet har anfört bör regeringen underrättas om, delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande prioritering av långsiktigt verkandeindustrifrämjande åtgärder i att med bifalltill motion 1982/83:2272 yrkande I i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 11.Differentiering av näringslivet i (mom. 10) , , ochHåkan Stjemlöf (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s, 15som börjar "Utskottet delar" och slutar "någon åtgärd" bortha följande lydelse: Somframhålls 1 motion 2273 är en förutsättning för att Norrbottenssysselsättningsproblem skall kunna lösas att näringslivet differentieras. Omden enskilda sektom skall kunna expandera är det enhgt utskottets meningnödvändigt att ansträngningarna inriktas på verksamheter som 1 huvudsak liggerutanför de traditionella basnäringarna. Det är angeläget att ta fasta på demöjligheter som ny teknik erbjuder inom bl, a. data- och teleområdet. Även denprivata tjänstesektorn har föratsättningar att expandera. Isträvandena att utveckla den enskilda sektorn spelar den sänkning avarbetsgivaravgiften som utskottet förordar i det följande en stor roll. Med detanförda tillstyrks motion 2273 1 motsvarande del. Mofion 2261 har i huvudsaktillgodosetts med vad utskottet har anfört och bör inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Regeringen bör underrättas om utskottets ställningstagande. delsatt utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffandedifferentiering av näringsUvet i att med bifallfill motion 1982/83:2273 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslag på motion1982/83:2261 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 12.Differentiering av näringslivet i (mom. 10) () och i (c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjar "Utskottetdelar" och slutar "någon åtgärd" bort ha följande lydelse:Målsättningen för att bibehålla samma befolknings- AU 1982/83:24 46 nivåsom kräver enligt utskottets mening kraftiga, offensiva ochframfidsinriktade åtgärder. stora problem är den ensidigaindustristrukturen. Länets näringsliv domineras av de stora statliga basindustriernaASSI, () och . UtveckUngen har visat hur sårbart länet är videkonomiska lågkonjunkturer med sjunkande priser och minskande efterfrågan på t.ex. skog, malm och stål. Basindustrierna måste därför kompletteras med ettbrett utbud av småföretag. För att uppnå en utveckling mot en merdifferentierad näringsstruktur krävs som anförs i motion 2261 kraftigastimulanser för att öka och stärka småföretagsamheten. De stora statligabasindustrierna kommer inte att kunna vara samma garant försysselsättning som . Utskottet förordar därför en näringspolitik somsfimulerar småföretagandet i , Utvecklingsfonden har givetvis ettstort ansvar när det gäller en sådan UtveckUng. Decentraliserad produkfion avnyttigheter 1 länet ger möjligheter för människor att bo kvar i sin hembygdoch därmed utnyttja de investeringar som redan gjorts 1 t, ex. bostäder,service och kommunikationer. Medf det anförda tiUstyrks motion 2261 i aktuelldel. Även synpunk-tema i mofion 2273 i motsvarande del är fillgodosedda. Debehöver därför inte föranleda någon åtgärd. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse: 10. beträffande differentiering av näringslivet i Norrbottenslän att med blfaU till motion 1982/83: 2261 yrkande 3 och med avslagpå motion 1982/83:2273 yrkande 1 1 motsvarande del som sin mening gerregeringen tUl känna vad utskottet anfört. 13.Plan för utveckling av (mom. 11) AlexanderChrisopoulos (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.16 börjar "När det" och på s. 17 slutar "aktueU del" bortha följande lydelse: Somsägs 1 vpk:s partimotion 2271 och som utskottet påpekat ovan kan propositionensåtgärder Inte accepteras som någon "arbetarrörelsens utvecklingsplan".Utskottet fillstyrker därför de förslag tUl en sådan plan som läggs fram i nyssnämnda motion och i motion 345. Enplan, som verkligen är ägnad att effektivt bekämpa arbetslösheten och deekonomiska problemen 1 , måste utgå från att de gamla basnäringarnasstorhetstid är slut. Något ökat antal arbeten i dessa näringar i förhållandetlU nuläget är enligt utskottets mening inte möjligt att åstadkomma. Däremotkan framtida sysselsättningstillfällen försvaras genom högre och bättreförädling och eventuell anknytning tiU vissa nya marknader. Nettotillskottet avnya arbeten måste tUlskapas i nya, av råvarabasen mer oberoende industrier.Stöd till kommunerna kan stärka den offentliga sektom och hindra att dessekonomiska grund undergrävs. AU 1982/83:24 47 Vidare måste länet självt i ökad utsträckning kunnaproducera konsumtionsvaror och kanalisera den regionala efterfrågan tillkapitalbildning inom länet. Detprivata kapitalet har som sägs i motionen inte under detta århundrade visatnågot egentligt intresse för . Utskottet har uppfattningen attkapltalbUdnlng och vidare industrialisering till större delen måste ske isamhäUelig regi, under Inflytande från länsbefolkning och fackföreningsrörelse. anfört med anledning av mofionema 345 och 2271 bör ges regeringentill känna. delsatt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffandeplan för utveckUng av att med bifalltill motionema 1982/83:345 och 1982/ 83:2271 yrkande 4 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 14.Förlängd gruvdrift i (mom. 12) () och 1 (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.17 börjar "Utskottet konstaterar" och på s. 18 slutar"ansvarsområde" bort ha följandelydelse: Utskottethar i det föregående instämt 1 förslag i partimotion 2261 omatt sysselsättningsåtgärderna 1 skall inriktas på att motverkabefolkningomflyttning och stärka glesbygderna 1 . Det finns därförinte anledning att anvisa medel för flyttningsstimulanser. Dessa medel börenligt utskottets mening 1 stäUet användas för att stärka sysselsättningen ilänet. Som föreslås i motion 2261 bör medlen användas för att upprätthålladriften i . Flyttningsbidragen leder tillytterligare utarmning av medan en förlängning av driften 1Svappavaara ger människorna ytterligare tid för att försöka skapa nyasysselsättnlngstillfäUen. Utskottet vill erinra om att ett sådant andrambeviljats vid avveckling av statliga företag 1 t, ex. i varvsregionerna.Lokaliseringsförutsättningarna för alternativ produktion är i dessa områdenmycket goda. Det är ett rimligt rättvisekrav att med långt sämrelokaliseringsförutsättningar för ny verksamhet får åtminstone som destatliga varven att lösa sysselsättningsproblemen. Vad utskottet anfört här medanledning av motion 2261 bör regeringen underrättas om. delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: 12, beträffandeförlängd gruvdrift i att med bifallfill motion 1982/83:2261 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. AU 1982/83:24 48 15.Särskild arbetsförmedlingsverksamhet m. m. inom (mom. 14) (), () och IngvarKarlsson 1 (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.20 börjar "Utskottet tiUstyrker" och på s. 21 slutar "utskottetssida" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i de uttalanden som görs i motionerna 2261 och 2272 om att det ärolämpligt att inrätta en särskild arbetsförmedlingsorganisation inom LKAB.Enligt utskottets uppfattning innebär detta förslag en omyndigförklaring av dennu fungerande arbetsförmedlingen. Är denna enligt regeringens bedömningineffekfiv bör 1 stället förändringar ske inom ramen för den ordinarieorganisationen. De medel som föreslås anvisade tiU beredskapsarbeten ochsärskilda projekt bör ställas till de reguljära arbetsförmedlingarnasförfogande och utnyttjas 1 samråd med . Regeringen bör ges till känna vadutskottet här anfört med anledning av motionerna 2261 och 2272 vilkatillstyrks. delsatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande särskild arbetsförmedlingsverksamhetm.m. alt med blfaUtill motionerna 1982/83:2261 yrkande 15 1 motsvarande del och 1982/83:2272yrkande 17 saml med avslag på propositionens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 16.Försöksverksamhet med flyttningsbidrag och inlösen av egnahem m. m. (mom. 15) () och i (c) anser dels att den del av utskottels yttrande på s. 22som börjar "Utskottet har" och slutar "motsvarande delar"bort ha följande lydelse: DenInriktning av sysselsältningsålgärderna i som utskottet förordat idet föregående med anledning av partimofion 2261 och somutskottet senare återkommer till ger ökade möjligheter för enskilda individer,för företagen och för regionerna alt stå emot arbetslösheten. Detta gällersärskilt de hårdast drabbade delarna av . Det finns mot denbakgranden inte anledning alt som föreslås i propositionen ytterligareunderlätta människors flyttning från regioner med svag sysselsättning. Tvärtomskulle delta Innebära ett ytterligare slag mot framtidstron i dessa redan hårtdrabbade regioner. Att lösa regionernas problem genom alt flytta människornadärifrån är med erfarenheterna från flyttlasspolili-ken ochbörjan av oacceptabelt. Av denna anledningavstyrker utskottet regeringens förslag såväl till AU1982/83:24 49 ökade flyttningsbidrag som ändrade regler för inlösen avegna hem. Motion 2261 tillstyrks alltså i denna del. dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse: 15. beträffande försöksverksamhetmed flyttningsbidrag och inlösen av egnahem m.m. attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2261 yrkande 14 i motsvarande del samtmed avslag på propositionens förslag som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Projekteringsbidrag iNorrbottens län (mom. 17) () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 23 som böljar "Förslaget i" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: I mofion 2272 av m.fl, (fp) avstyrksregeringens förslag om att medelsramen för beredskapsarbeten skaU få användasför projekteringsbidrag i . Utskottet vill här erinra om altdet s,k, detaljplaneringsbidraget 1 besparingssyfte slopades så sent som hösten1981 (AU 1981/82:1). Utskottet pekade därvid på bl, a, bidragets ringabetydelse för arbetsmarknadspolitikens effektivitet. Projekteringskostnadernautgör nämligen normalt en relativt liten del av kostnaden för investeringen.Några håUbara skäl för att utskottet nu skall ändra ståndpunkt framförs Inte ipropositionen. Utskottet tillstyrker alltså motion 2272 i denna del ochföreslår att propositionens förslag avslås. dels atl utskottets hemställanunder 17 bort ha följande lydelse: 17, beträffande projekteringsbidrag iNorrbottens län attutskottet med bifaU till mofion 1982/83:2272 yrkande 18 samt med avslag påpropositionens förslag som sin mening ger regeringen tlU känna vad utskottetanfört, Användning av omstäUningsbidraget inom (mom. 18) , ,och (aUa m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s, 24 börjar "Vad först" och på s, 25 slutar"denna del" bort ha följande lydelse: Uppfattningen som förs fram i motion 2273 att det s.k,omstäUningsbidraget skall användas för att skapa rådram vid harutskottets stöd. Därmed anpassas åtgärderna inom till vad som gäller förresten av arbetsmarknaden. Kostnaderna för en sådan användning avomställnings-bidraget uppgår till ca 150 milj, kr. Inom anslagetSysselsättningsskapande åtgärder har i årets budgetproposition beräknats ettbelopp för ändamålet 4 1982/83. AU 1982/83:24 50 om50 milj. kr. dvs, 100 milj. kr. mindre än vad som behövs för att genomföra detav utskottet förordade stödet. Frågan om ytterligare medel kommer att behandlasi anslutning till årets kompletteringsproposition. Regeringen bör underrättasom vad utskottet anfört här med anledning av motion 2273 som alltså tillstyrks1 denna del.