bet · G601FiU50 · 1982-12-31 00:00:00 — (), (), (), (), (), (c)och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 45 som börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "14 i motion 2435"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är detolämpligt att ha ett allmänt pris- och hyresstopp annat än under speciellakorta perioder. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa tillprisregleringskommitténs slutbetänkande. Det gäller i stället att angripaorsakerna till inflationen. Med den ekonomiska politik som utskottet tidigareförordat och som innebär betydande antiinfla-tionsätgärder skapasförutsättningar för att markant sänka prisstegringstakten. Mot denna bakgrundavstyrks yrkande 14 i motion 2435. FiU1982/83:50 83 (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepä s. 45 som börjar med "Vad gäller" och slutar med "15 i motion2435" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening skulleäven en räntesänkning verksamt kunna bidra till att dämpa inflationen.Riksdagen bör därför i enlighet med motion 2435 yrkande 15 uttala sig för atten räntesänkning genomförs. Detta bör ges till känna. dels utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande uttalande för räntesänkning attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2435 yrkande 15 som sin mening gerfullmäktige i till känna vad utskottet anfört, Utredning om den offentliga sektorns roll försysselsättningen och utredning rörande program för utbyggnad av den offentliga sektorn (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom pä s. 45 börjar med "Utskottet har" och pä s. 46 slutar med"motion 860" bort ha följande lydelse: De utredningskrav som framförs imotionerna 217 och 860 harmonierar väl med varandra och med vad utskottetanfört i det föregående. Utskottet menar att en utredning därför bör tillsättassom behandlar hela det spektrum av frågor som berörs i de båda motionerna.Utskottet tillstyrker därmed bifall till de krav pä särskildautredningsinsatser som återfinns i motion 217 (s) och 860 (vpk). dels utskottets hemställan under 9 och 10 bort ha följandelydelse: 9. beträffande utredning om den offentiiga sektorns roll för sysselsättningen attriksdagen med bifall till motion 1982/83:217 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 10. beträffande utredning rörandeprogram för utbyggnad av den offentliga sektorn attriksdagen med bifall till motion 1982/83:860 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. FiU1982/83:50 84 Utredning om den offentliga sektorns roll försysselsättningen och utredning rörande program för utbyggnad av den offentligasektorn (), (), (), (), (), (c)och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med "Utskottet har" och pä s. 46 slutar med "motion860" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregåendebeskrivit den inriktning den ekonomiska politiken måste ha åren framöver föratt komma till rätta med obalanserna i vår ekonomi. Denna avviker på ettmarkant sätt både från den ekonomiska politik som förordas i regeringenskompletteringsproposition och från de uppfattningar som redovisas i motion 217och motion 860. Motionärerna förespråkar i korthet en ny överbryggningspolitikgenom expansion av den offentliga sektorn. Utskottet anser att en sådan politikmycket snabbt skulle kraftigt förvärra de rådande obalanserna och därigenommedföra en ökad arbetslöshet. När det gäller det särskilda kravet på en utredning omtillväxten i byråkratin m. m. som förs fram i motion 860 vill utskottet hänvisadels till den utredning som arbetat med liknande problem och varsförslag ännu inte alla genomförts, dels till det arbete som kontinuerligt pågårt. ex. inom och som resulterat i en skrift. Mänga av de uppslag som därpresenteras är enligt utskottets mening värda att ta fasta på. Utskottet villocksä hänvisa till det pågående arbetet inom medöversynsprojekten, minskad detaljreglering och det särskilda arbetet medbesparingar inom . Vidare ingår i civildepartementetsuppgifter att öka effektiviteten inom den offentliga sektorn samt att göradenna mer serviceinriktad och mindre byråkratisk. Med det anförda avstyrker utskottet motion 217 yrkande 2och motion 860. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 46 börjar med "I motionerna" och på s. 47 slutar med"dessa kalkyler" bort ha följande lydelse: För /84 beräknarregeringen att budgetunderskottet blir . Att regeringenskalkyl pekar på ett i stort sett oförändrat underskott jämfört med /83beror enligt utskottet på två faktorer. För det första har budgetunderskottet1982/83 blåsts upp kraftigt pä FiU1982/83:50 85 grund av stora "engängsutgifter" i form av ökadesubventioner till statliga företag och arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Regeringen har ej räknat med extraordinära utgifter av den storleksordningenunder kommande budgetär. För det andra har budgetunderskottet reducerats med 5-6miljarder kronor till följd av åtgärder av uppbördsteknisk karaktär.Huvudsakligen rör det sig om engängseffekter. Om dessa inte hade införts hadedet underliggande underskottet uppgått till ca . Deviktigaste engångsåtgärderna är följande: De medel som skulle tillförtssjukförsäkringsfonden /84 överförs i stället till statskassan, vilket gerca . förslagtill förkortad betalnings- och redovisningsperiod för tobaksskatten, sprit-och vinstskatten m.m. beräknas få en inkomstförstärkande effekt på ca 1,5miljarder kronor. Preliminär B-skatt skall beräknastill av den slutliga skatten, vilken kan beräknas ge runt 1 miljard1983/84. Även om budgetunderskottetbokföringstekniskt hålls ungefär oförändrat, fortsätter den totala offentligasektorns finansiella sparandeunderskott att växa under nästa budgetär.Kommunerna kommer att uppvisa ett underskott och socialförsäkringssektornsöverskott krymper. beräknas underskottet i den samlade offentligasektorn växa med från till 55,4miljarder kronor. Med detta beräkningssätt växer underskottet som andel av BNPfrån 7,till 8,. Även statens budgetunderskott försämras mellankalenderåren 1982 och 1983 frän till 92 miljarder kronor.Det råder med andra ord ingen tvekan om att ökningen av underskottsnivån är ettresultat av den nya regeringens politik. dels den del av utskottets yttrandesom pä s. 50 börjar med "Regeringen anser" och på s. 55 slutar med"för denna" bort har följande lydelse: Utskottet anser att den offentligasektorns andel av ekonomin måste minska till förmån för en expansion inäringslivet. Detta kräver en frysning av den reala nivån för de samladeoffentliga utgifterna. För att åstadkomma en nolltillväxt pä utgiftssidanföreslås i motion 2417 (m) besparingar på för detkommande budgetåret. I motionen föresläs också skattesänkningar pä 7,1miljarder kronor vilket sammantaget ger ett budgetunderskott pä drygt 76miljarder kronor. Utskottet finner denna neddragning av budgetunderskottet välavvägd mot bakgrund av det hot mot statsfinanserna och hela den svenskaekonomin som budgetunderskottet utgör. För att begränsa den automatiska ökningen av utgifternaämnar regeringen föreslå att en del indexstyrda utgifter skall fä en begränsadinflationsupp- 7 1982/83. FiU1982/83:50 86 räkning fr. o. m. Endast den av regeringenförutsedda inflationen pä skall tillåtas att slå igenom i berörda utgifter.Utskottet kommer att ta definitiv ställning till indexbegränsningar påutgiftssidan när sådana förslag föreläggs . Men redan nu börframhållas de skillnader som föreligger vad gäller indexbegränsningar påoffentlig konsumtion och på transfereringsutgifter. En begränsad indexuppräkning för offentiig konsumtion kanvara ett led i en antiinflationspolitik, om den innebär enöverflyttning av sysselsättningsansvaret på arbetsmarknadens parter. Omregeringen t. ex. fastställer att det finns i offentlig konsumtionsökning -och man begränsar ökningen i de utgifter som har ett direktlöneinnehåll i motsvarande grad - får arbetsmarknadens parter förhandla omfördelningen av de på löneökningar ochsysselsättningsförändring. En sådan indexbegänsning av lönebaseradekonsumtionsutgifter kan direkt påverka inflationen, vilket däremot inte ärfallet med motsvarande begränsning av rena transfereringsutgifter. Att använda begränsad indexuppräkning som enbesparingsmetod är av flera skäl tveksamt. Att t. ex. vår försvarsstyrka skallavgöras av inflationens storlek måste, betraktas som mycket olämpligt. Detsammagäller u-landsbistånd, studiemedel etc. Det är ocksä tveksamt om enindexbegränsning av transfereringsutgifterna är hållbar vid en oförutsedd höginflation. Vid en alltför kraftig real besparing är det möjligt att trycket påpolitikerna att ingripa med tillfälliga utgiftshöjningar blir övermäktigt. Enytterligare nackdel med s. k. cash limits är att politikerna får ett incitamentatt minska budgetunderskottet med inflation. I motion 2431 (c) tillstyrks förslaget om begränsadindexuppräkning av vissa utgifter och dessutom föresläs att även pensionerskall inkluderas. Liknande yrkande framförs i motion 2421 (c). Mot bakgrund av vad som ovan sagts avstyrker utskottetdessa yrkanden. Även om regeringen skulle fä ner inflationen till -vilket är mycket osannolikt eftersom inga handfasta antiinflationsåtgärderpresenteras -fortsätter budgetundeskottet att öka till 98,4 miljarder kronor1984, enligt regeringens egna kalkyler. Detta innebär att en nedgång iinflationen inte på något sätt är tillräckligt för att angripa grundorsakentill våra ekonomiska balansbrister: problemen med den offentliga sektorn. Trots rader av skattehöjningar och tillfälligainkomstförstärkningar redovisar regeringen för det kommande budgetåret ettbudgetunderskott på . Detta är enligt utskottetoacceptabelt. En genomgripande kursomläggning är nödvändig. Frånvaron av förslag om nedskärningar av statens utgifterinnebär att ytterligare ett är går förlorat. medall sannolikhet, att flyttas upp på en ännu högre nivå vilket gör att detkommande, nödvändiga saneringsarbetet med statsfinanserna kommer att ta FiU1982/83:50 87 både och bli svårare än om denna tempoförlusthade kunnat undvikas. Utskottet anser att det är nödvändigt attavveckla den samlade offentliga sektorns underskott. Det innebär att det statligabudgetunderskottet i dagens läge måste ned till av BNP. Eftersombudgetunderskottet enligt förslagen i motion 2417 beräknas till av BNPbehöver ytterligare i dagens penningvärde eliminerasunder . Endast en blygsam del kommer att kunna försvinna genom ökadtillväxt och ökade skatteinkomster. Den helt dominerande delen måste avlägsnasgenom utgiftsminskningar. Att målmedvetet arbeta för en minskning av detstatliga budgetunderskottet genom fortsatta besparingar är därför nödvändigt.Det är inte möjligt att genom skattehöjningar komma till rätta medunderskottet. I motion 2431 (c) förordas enbudgetpolitik som i stort sett innebär oförändrat budgetunderskott jämfört medregeringens förslag. Huvuddelen av de föreslagna besparingarna är avbokföringsmässig engångskaraktär. Utskottet kan inte förorda en sädan politik. I motion 2432 (fp) föreslås ettbudgetalternativ som leder till ett lägre underskott än i regeringens förslag.Utskottet anser dock att förslagen är otillräckliga mot bakgrund av värtstatsfinansiella och allmänekonomiska läge. I motion 2432 (fp) yrkande 10begärs hos regeringen förslag i tilläggsbudget om besparingar och förändringari budgetanslag. Dessa besparingsförslag gäller bl. a. statsbidragen tillkommunerna. I samma motion yrkande 29 föresläs vissa engångsbesparingar. Motbakgrund av att utskottet förordar den besparingspolitik som föreslås i motion2417 (m) avstyrks yrkandena 10 och 29 i motion 2432. Den budgetunderskottsutveckling somblir följden av de förslag som framförs i motion 2435 (vpk) skulle få förödandekonsekvenser för samhällsekonomin varför utskottet tar avstånd frän en sådanpolitik. Utskottet avstyrker med det anfördaproposition 150 yrkande 2 samt motionerna 2431 yrkande 2, 2432 yrkandena 2, 10och 29 och motion 2435 yrkande 2 samt motionen 2421.Utskottet godkänner vad somanförts i mofion 2417 yrkande 2, vilket bör ges regeringen till känna, dels utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande de allmännariktiinjerna för budgetregleringen att med avslag pä regeringensförslag i proposition 1982/83:150 bilaga 1 moment 2 och motionerna 1982/83:2431yrkande 2, 1982/83:2432 yrkandena 2, 10 och 29, 1982/83:2435 yrkande 2 samt1982/83:2421 godkänner vad som förordats i motion 1982/83:2417 yrkande 2 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen () och (c) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 46 börjar med "Budgelul-vecktingen" och på s. 48 slutar med"/84" bort utgå, dels den del av utskottets yttrandesom på s. 48 börjar med "Av det" och på s. 50 slutar riied"berörda utgifterna" bort ha följande lydelse: Av det sagda framgår helt tydligthur utomordentligt viktigt det är att nu sätta stopp för varje ökning avbudgetunderskottet. Målsättningen måste ovillkorligen vara att reduceraunderskottet i jämförelse med vad som framkommer i långtidsbudgeten. Utskottet anser att regeringen tagit för lätt påfinansutskottets uttalanden om brytande av automatiken. Att endast komma medförslag för av statens utgifter, när styrs av automatik är intesärskilt kraftfullt. Visserligen är vissa av automatikutgifterna svära attpåverka i budgetprocessen, men "taksystemet" borde i en eller annanform kunna tillämpas pä en betydligt större del av statsutgifterna än vadregeringen nu föreslär. T. ex. borde självfallet pensionerna omfattas. Eftersompensionärsgruppen är heterogen i ekonomiskt hänseende bör en begränsadbasbeloppsuppräkning kombineras med en höjning av pensionstillskottet, vilketju går till de sämst ställda pensionärerna. Om "taksystemet" tillämpas mer konsekvent kandet bli aktuellt med särskild kompensation även till andra särskilt utsattagrupper, som t. ex. barnfamiljerna eller de sämst ställda inom en grupp. (/e/5 den del av utskottetsyttrande som pä s. 51 börjar med "1 motion 2417" och pä s. 55 slutarmed "för denna" bort ha följande lydelse: I motion 2417 (m) anförs att principen om begränsadprisuppräkning är tveksam när det gäller transfereringar. Av vad utksottet harsagt framgår att utskottet har i det närmaste motsatt uppfattning. Utskottetavstyrker således motion 2417 (m) i här berörd del. Utskottet föreslår som framgår av tabellen ett antalbesparingsförslag av olika karaktär. Det rör sig såväl om besparingar på vissaanslag som om genomgripande systemförändringar. I vissa fall lämnas ocksåförslag som har en positiv engängseffekt pä statsbudgeten. Innan förändringarav automatiken får praktiskt genomslag bör enligt utskottets mening"besparingar" av mer engångskaraktär kunna göras för att minskabudgetunderskottet och statens räntekostnader. Exempel på sädana åtgärder äravveckling av mindre bostadslån och av vissa fonder samt totalfinansiering avbostadsbyggandet på den ordinarie bostadskreditmarknaden. Summabudgeteffekter på helår jämfört med budgetpropositionens, enligt utskottetsförslag (milj. Bå 83/84 Övrigt(ca) -t- 21 000 ca -I- 21 000 För det första vill utskottetåterkomma med tre av de besparingar rev upp nämligen de somberörde sjukförsäkringssystemet (karensdagarna m. ), basbeloppsberäkningenenligt lagen om allmän försäkring (pensioner m. och statens bidrag till denkommunala barnomsorgen. Utskottet anser fortfarande att dessa besparingar genomden utformning de fått i tidigare beslut hade givits en klar fördelningspolitiskprofil. Med de förslag till besparingar som finns i motion1982/83:2140 lär ränteutgifterna pä statsskulden /84 bli ca 1 miljardkronor lägre än i regeringens alternativ. För att åstadkomma ett rationellare system förbostadsbyggandets finansiering föreslår utskottet att nuvarande uppdelning ibottenlån och statliga län sammanföres till ett lån. Det naturliga är dä attutöka bostadsinstitutens utlåning till att omfatta även den del som ärett särskilt statligt lån. När det gäller mindre lån t. ex, för ombyggnader,energiåtgärder, handikappanpassning bör lånen kunna lämnas av resp. bank påorten och i så fall beloppet utgöra en del av bänkens ansvar för denprioriterade bostadsfinansieringen. Statens ansvar förändras inte genom detta -endast formen ändras frän att lämna ut ett lån till att teckna ansvar för FiU1982/83:50 90 Genom att statens budget inte skiljer mellan drift- ochkapitalutgifter uppkommer i 1983/budget ett minskat budgetunderskott på10 miljarder kronor. har per ca 1 miljonlån på tillsammans . Tyvärr saknas statistiska uppgifter omhur många län som är under t. ex. , resp., . En mycketpreliminär bedömning från anger att ca 160 000 län är . Det är av intresse att kunna minska den statligaläneförvaltningen. Dels är låneförvaltningen en omfattande del avbostadsadministrationens arbete, dels har beslutat att vissa typer aväldre län skall ändras, vilket medför extra arbete. Staten har av dessa skälmotiv för att försöka fä låntagarna att lösa in smålån, t. ex. de under 30 000kr. Arbetet bör i första hand inrikta sig på dessa och på de former av lån somnu inte längre beviljas. Staten har ett ytterligare motiv i de räntekostnader somden statliga upplåningen medför. Inlösen av sädana län bör därför förknippasmed erbjudande om avskrivning av viss del av skuldbeloppet. Omfattningen av hur mycket som kan beräknas inflyta tillstatsverket genom denna form av amorteringar är pä grund av bristandestatisfiskt underlag svårt att ange. Det påverkas ocksä av villkoren, men måletbör vara att nå under /84. Höstriksdagen beslöt att införa skattereduktion förfackföreningsavgifter. Motivet angavs vara att skapa skattemässig jämställdhetmellan arbetsgivarnas och löntagarnas kostnader för resp. fackligorganisationsverksamhet. I sammanhanget måste beaktas att understöd som vidkonflikt utgått till en i konflikten indragen arbetare från organisation somhan tillhör utgör inte skattepliktig intäkt. Konfliktunderstöd som medlem iarbetsgivarförening uppbär utgör däremot skattepliktig intäkt i rörelse. Förbudet mot avdrag för fackföreningsavgifterkompenserades således av skattefrihet för konfliktbidrag, medan avdragsrättenför avgifter till arbetsgivarorganisationer är avsedd att uppvägas av attkonfliktersättningarna är skattepliktiga. I departementspromemorian Ds B 1980:3 föreslogs en annanmetod att åstadkomma en likställdhet i den skattemässiga behandlingen.Förslaget var att för avgifter till arbetsgivarföreningar helt enkelt införasamma regelsystem som gäller för avgifter till fackföreningar. En enig riksdag uttalade i anledning av tvämotioner om avdragsrätt för fackföreningsavgifter: "Innan tarslutlig ställning till frågan bör enligt utskottets mening regeringen lämnariksdagen en fullständig redovisning och kartläggning bl. a. av dekonfliktbidrag som betalas ut av fackföreningar och arbetsgivarorganisationeroch storleken av dessa i förhållande till de sammanlagdamedlemsavgifterna." FiU 1982/83:50 91 Den skattereduktion för fackföreningsavgift somriksdagen beslutade om föreslogs av regeringen utan att den begärda redovisningen lagts fram. Skattereduktionen belastarstatskassan med ca . Utskottetanser att beslutet om skattereduktion för fackföreningsavgifter bör rivas uppsamt att regeringen bör lägga fram den av en enig riksdag begärdaredovisningen. Finansieringav skattereformens andra steg bör enligt utskottets mening ske dels genom attavdragsrätten för fackföreningsavgifter tas bort, dels med höjning av olje- ochelskatterna från . Isamband med ovannämnda energiskattehöjningar bör mer övergripandeförändringar ske av energibeskattningen. En ökad användning av skogsbränsle ären viktig del i denna energipolitik. är tillgången pä bränsleflis mycketgod. Många företag som har satsat pä vidareförädling av skogsbränsle har i dagmycket stora avsättningsproblem och konkurshotet är i flera fall överhängande. Detär alltså angeläget att snabbt fä till stånd en fungerande marknad förskogsenergi om inte redan gjorda i och för sig lönsamma investeringar skall gåförlorade och vi skall tappa värdefullt tempo i utvecklingen mot att användamera inhemska bränslen. Inhemska bränslen bör därför undantas fränmervärdebeskattning och från förmånsbeskattning. Samtidigtfinns det i en drastiskt minskande bränslemarknad all anledning att vara mycketförsiktig med introduktionen av kol. Kol är en miljöstörande importvara, som visä långt som möjligt skall undvika att bli bundna till. Kolskatten bör därförhöjas samfidigt med oljan sä att den vid energilikformig beskattning (kol harlägre energivärde än olja) motsvarar av skatten på olja. per ton kol. Kol som används i metallurgiska processer undantas frånbeskattning. Ioch med att regeringen misslyckats med att hälla nere statens utgifter har dåligt utgångsläge när det gäller att bekämpa arbetslösheten. Det gör attregeringen nu kräver skattehöjningar för att kunna göra nödvändigasysselsättningsinsatser. Med det budgetförslag föreslagit finns detdäremot utrymme för arbetsmarknadsinsatser utan att dessa måste kombineras medskattehöjningar. Regeringenbygger i stort sett hela sin politik när det gäller kommunsektorns ekonomi för1984 på sin förhoppning att inflationen skall kunna pressas ner till . I ochmed uppgörelsen mellan regeringen och vpk om höjd arbetsgivaravgift urholkasytterligare trovärdigheten för regeringens kommunalekonomiska politik. Denkommunala ekonomin har varken i kompletteringspropositionen, budgetpropositioneneller i den särskilda propositionen om kommunalekonomiska frågor fått enbehandling motsvarande dess betydelse. Få konkreta besked har getts som kunnatunderlätta den kommunala planeringen. När besked väl kommit har det antingenvarit sent (särskilda stödet) eller i form FiU1982/83:50 92 av lappkast (höjningen av arbetsgivaravgifterna). I motion 2417 (m) redovisas ett budgetalternativ som iväsentliga delar överensstämmer med det förslag som man lade fram medanledning av budgetpropositionen. Utskottet har tidigare analyserat motionärernas förslagtill politik och därvid funnit att den leder till för utskottet oacceptablakonsekvenser. Utskottet kan mot bakgrund härav inte tillstyrka den allmännainriktning som förslagen innebär. Utskottet har i betänkande 1982/83:45 belystkonsekvenserna av motionärernas politik för den kommunala sektorn. Den synesleda till en påtaglig försämring av den kommunala servicen och minskad sysselsättningi den kommunala sektorn. Åtgärdernas omfattning och kraven pä omedelbartgenomförande skulle leda till drastiska och oplanerade omläggningar avverksamheten, vilket i sin tur skulle leda till en oacceptabel resursförstöring. Utskottet kan mot bakgrund av vad som anförts intetillstyrka den allmänna inriktning av budgetpolitiken som förslagen i motion2417 (m) innebär. I motion 2432 (fp) föresläs bl. a. minskningar avlivsmedelssubventionerna och av bidragen till kommunerna. Utskottet anser att en neddragning avlivsmedelssubventionerna framstår som fördelningspolitiskt oacceptabelt.Livsmedelssubventionerna utgår endast på baslivsmedel och har således en klartfördelningspolitisk profil. Vad gäller förslagen att minska bidragen tillkommunerna hänvisar utskottet till vad ovan sagts i anledning av motion 2417(m). Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört avstyrker utskottet den inriktningav budgetpolitiken söm föresläs i motion 2432. I motion 2435 (vpk) föreslås ett antal utgiftsökningar somskulle leda till ett kraftigt ökat budgetunderskott. Som utskottet tidigareredovisat går en sådan politik stick i stäv mot den politik utskottet förordar.Utskottet avstyrker därför motion 2435 yrkande 2. dels utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande de allmännariktiinjerna för budgetrégleringen att med avslag pä proposition1982/83:150 bilaga 1 moment 2 samt motionerna 1982/83:2417 yrkande 2, 1982/83:2432 yrkandena 2, 10 och 29, 1982/83:2435 yrkande 2 med godkännande av vadsom förordats i motionerna 1982/83:2431 yrkande 2 och 1982/83:2421 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. FiU1982/83:50 93