bet · G601KU26 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:26 angående stöd till dagspressen m. m. 1982/83:100,bil. 10, p. C 4-7, C 9-10 samt motioner) I proposition 1982/83:100, bil. 10() föreslår regeringen att till för /84 anvisaett förslagsanslag av , att till Stöd till dagspressen för /84anvisa ett förslagsanslag av , att godkänna de i budgetpropositionen föreslagnaändringarna i grunderna för lån till dagspressen, att till Lån till dagspressen för /84anvisa ett reservationsanslag av , att till Stöd till organisationstidskrifter för budgetåret1983/84 anvisa ett förslagsanslag av , att godkänna de i budgetpropositionen föreslagnaändringarna i grunderna för stödet till tidningar på andra språk än svenska, att till Stöd till tidningar på andra språk än svenska /84 anvisa ett förslagsanslag av , att till Stöd till taltidningar för /84anvisa ett reservationsanslag av . Motioner om stödet till dagspressen I motion 1982/83:422 av Sven-ErikNordin m. fl. (c) hemställs såvitt här är i fråga 1) att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en allmän översynav presstödet, 3) att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om utbetalningsregler för presstödet. I motion 1982/83:1121 av KarinAhriand och (båda fp) hemställs såvitt här är i fråga attriksdagen beslutar 1) att till Stöd till dagspressen för /84anvisa ett förslagsanslag av , 2) att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av presstödet. I motion 1982/83:1129 av AgneHansson och (båda c) hemställs att anhåller hosregeringen om att den aviserade 1 1982/83. KU1982/83:26 2 utredningen av presstödets översyn får sådana direktiv att de s. k. ensamtidningarnas situation beaktas. I motion 1982/83:1136 av BrittMogård m. fl. (m) hemställs att till Stöd till dagspressen /84 anvisar ett förslagsanslag om 361,6 milj. kr. I motion 1982/83:1689 av StigJosefson (c) hemställs att hos regeringen begär utredning ommöjligheterna att komplettera det nuvarande samdistributionsstödet fördagstidningar med ett extra stöd för områden med höga distributionskostnader. I motion 1982/83:1693 av EvertSvensson m. fl. (s) hemställs att begär att regeringen gör en översynav reglerna för produktionsbidraget till fådagarstidningar med riksspridning isyfte att minska den nu gällande orimliga tröskeleffekten samt att förändringensker fr. o. m. , som beräknas på upplagan . Motioner om lån till dagspressen 1 motion 1982/83:422 av Sven-ErikNordin m. fl. (c) hemställs såvitt här är i fråga 2) att som sinmening ger till känna de i motionen förordade ändringarna i grunderna för låntill dagspressen. I motion 1982/83:1121 av KarinAhrland och (båda fp) hemställs 3) att avslå de avföredraganden förordade ändringarna i grunderna för lån till dagspressen. Motioner om stödet till organisationstidskrifter I motion 1982/83:425 av ThureJadestig och (båda s) hemställs att till huvudkategorin"tidskrift som väsenthgen framstår som organ för organisation medhuvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt,miljövårdande, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål, eller attföreträda handikappade eller arbetshindrade" även uppföra organisationer"tned huvudsakligt syfte att motverka ickemedicinskt bruk avnarkotika" I motion 1982/83:1681 av LennartBladh m. fl. (s) hemställs att begär att regeringen utreder frågan omhandikapporganisationernas tidskriftsutgivning. I motion 1982/83:1688 av ElverJonsson (fp) och () hemställs 1) att beslutarbegära att regeringen utformar de närmare reglerna för stödet tillorganisationstidskrifter sä att neddragningen blir mindre kännbar än hittillsoch "taket" höjs, 2) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen redovisats om möjligheterna till finansiering. KU1982/83:26 3 Motion om stödet till tidningar på andra språk än svenska I motion 1982/83:1135 av GunnelLiljegren (m) hemställs att beslutar att under anslaget på andra språk än svenska, C 9, anvisa . till stöd tillmediaverksamhet och att "stöd till allmänna nyhetstidningar" minskasmed detta belopp till . Motioner om stödet till taltidningar I motion 1982/83:418 av BengtLindkvist (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt prenumerationsavgiften för kassettversionen av en dagstidning skall utgörasamma som för den tryckta tidningen plus . I motion 1982/83:522 av AnitaBråkenhielm m. fl. (m) hemställs att hos regeringen begär åtgärderför att i samråd med de synskadades riksförbund inom ramen förtaltidningsverksamheten söka utnyttja frivilliga resurser på det sätt som imotionen angivits. Utskottetbiträder förslaget i budgetpropositionen. 2.1 Storleken av stödet Det för /83 anvisadeanslaget till stöd till dagspressen uppgick ursprungligen till 366,8 milj. kr.Hösten 1982 anvisade ytterligare 20,3 milj. kr. Denna höjningomfattade dels en uppskrivning av produktionsbidraget förstorstadstidningar, dels ett tillägg till det lägre produktionsbidrag som enflerdagarstidning får när den passerar i hushållstäckning påutgivningsorten. Det nu föreliggande förslaget innebär en höjning avproduktionsbidragen , vilket totalt beräknas kosta 67,5 milj. kr. I densammanlagda höjningen ingår vidare en uppräkning av stödet med 11 milj. kr. förtidningar som nyetableras och sådana som har nyetablerats underår 1982 utan att ha fått fullt bidrag . Uppräkningen innefattar enökning med 2 milj. kr. på grund av högre pappersförbrukning. Med hänsyn tillatt produktionsbidragen för /83 beräknas uppgå till ett beloppsom med 5 milj. kr. understiger det anvisade beloppet blir den totala höjningenav produktionsbidragen för /84 73,5 milj. kr. Förutomproduktionsbidragen innebär regeringsförslaget också en höjning i förhållandetill /83 av samdistributionsrabatten med . KU1982/83:26 4 nyetablerade tidningar och en allmän upplageökning. Höjningen av stödet till dagspressen kritiseras imotionerna 1982/83:1121 av och (båda fp) samt1982/83:1136 av m. fl. (m). I motion 1121 uttalas attpropositionen inte närmare redovisar skälen för denna uppräkning av även landsortstidningarnasbidrag liksom det inte heller förelåg någon redovisning i fråga omstorstadstidningarna. Motionen tar också upp frågan om annonsintäkterna. Dethävdas, att särskilt landsortspressen haft en mycket gynnsam ökning av sinannonsvolym ; för A-pressen och för Förenadelandsortspressen. I avvaktan på att pressutredningen gör en snabb ochfullständig överblick över pressens dagsläge och behov bör enligt motionen enuppräkning av produktionsbid:ragen ske , dvs. 22,5 milj. kr. Enligt motion 1136 av m. fl. (m) borde detnuvarande djupt bekymmersamma statsfinansiella läget leda till återhållsamhetmed presstödet i dess mångskiftande former. Enligt motionen kan sparas påproduktionsbidragen, dvs. den av regeringen föreslagna 15-procentiga höjningenavvisas och en ytterligare besparing på föreslås. Vidare föreslås enhalvering av utvecklingsbidragen till 5 milj. kr. Reduceringen motiveras medatt utvecklingsbidragen inte, som var avsett, använts för att stödja särskiltintressanta och noga genomarbetade utvecklingsprojekt utan i stället mer ochmer blivit rena förlusttäckningsbidrag. Slutligen anser motionärerna att de 7milj. som föreslås för samverkansbidrag är tilltagna i överkant. Detframhålls att endast en mindre del av beloppet kommit till användning undersenare år. Här föreslås en reducering till 5 milj. kr., dvs. en besparing med 2milj. Utskottet godtar den av regeringen föreslagna höjningen avanslaget till stöd till dagspressen. Utskottet; vill understryka vadsom anförs i budgetpropositionen om statsmakternas begränsade möjligheter att iframtiden lösa tidningsbranschens svårigheter. Som utskottet framhöll förraåret och som också uttalas i budgetpropositionen måste tidningarna självaangripa problemen genom att bättre utnyttja de tekniska framstegen och genomatt samverka med andra tidningar. Beträffande samverkansfrågorna noterarutskottet att regeringen nu tillkallat en utredning med uppdrag bl. a. attundersöka presstödets ändamålsenlighet för att främja samverkan. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen ochavstyrker motion 1121, yrkande 1, och motion 1136. Motion 422 av m.fl. (c) tar bl. a. upp frågan om reglerna för utbetalning av presstödet. Enhgt uppgift i finansplanen till årets budgetproposition(prop. 1, s. 37) pågår en översyn av reglerna för utbetalning avstatliga bidrag i syfte att bidragen i princip skall betalas ut förskottsvisfyra gånger . I vissa fall, t. ex. när det gäller frågan om störrebidrag, tillämpas enligt propositionen striktare regler. KU1982/83:26 5 Mot bakgrund av nu återgivnauttalande om den ordning'som skall gälla vid utbetalning av större bidragförutsätter utskottet att någon ändring av utbetalningsreglerna för presstödetf. n. inte är aktuell. Det anförda bör ges regeringen till känna. Härmed äryrkande 3 i motion 422 tillgodosett. 2.2 Frågan om en översyn av stödet Som i korthet berörts i föregåendeavsnitt har regeringen beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppgiftatt undersöka dels förhållandet mellan annonsbladen och dagspressen, delsförutsättningarna för ökad samverkan inom dagspressen. Det framhålls idirektiven att det främst är dessa frågor som vid upprepade tillfällenuppmärksammats. Frågan om en översyn av stödet till dagspressen omfattasav yrkanden i motionerna 422 av m. fl. (c), 1121 av KarinAhrland och (båda fp), 1129 av och (båda c), 1689 av () och 1693 av m. (s). I motion 422 framhålls, att enlångsiktig bedömning av vad statskassan tål i form av presstöd och engranskning av konkurrenssituationen gör en översyn motiverad. Det förutsätts imotionen att en sådan utredning får en bred parlamentarisk sammansättning ochatt arbetsuppgifterna inte begränsas till dagspressens samarbetsfrågor. De snabbt ökande kostnaderna förpresstödet i relation till den för överskådlig tid ytterst kärvastatsfinansiella situationen motiverar enligt vad som anförs i motion 1121 engrundlig omprövning av presstödets villkor. Utredningen bör enligt motionenvara allsidig och inte begränsas till problemen med annonsblad och tillsamverkansfrågor. Den bör vidare vara parlamentariskt sammansatt. Motion 1129 tar upp de speciellaproblem som gäller för små s. k. ensamtidningar och föreslår införande av ettfast årligt produktionsbidrag för sådana tidningar. Ett presstöd av detta slagbör enligt motionen övervägas av utredningen om en översyn av presstödet. Motion 1689 behandlar ett särskiltproblem med anknytning till samdistributionsrabatten. Det framhålls att ivissa delar av landet är det trots samdistributionsrabatten för kostsamt attdistribuera tidningarna inom sådan tid att abonnenterna hinner få dem medan deännu är från nyhetssynpunkt aktuella. Problemet skulle enligt motionen kunnalösas genom att ett extra distributionsstöd infördes för områden därdistributionen är förenad med särskilt höga kostnader. Motionären anser attfrågan bör utredas. En översyn av reglerna för produktionsbidraget tillfådagarstidningar med riksspridning för att minska nuvarande tröskeleffekteraktuahseras i motion 1693. Det framhålls, att om en tidningsupplaga är 10 000eller däröver fördubblas produktionsbidraget, vilket leder till att förtidningar i närheten Rättelse: S. 11, hemställan 4. a) Står: 36 600 000 kr.Rättat till: . KU1982/83:26 6 av en sådan upplaga kan produktionsbidraget öka ellerminska med . beroende på om tidningen når över tröskeln eller ej. Enligt utskottets mening finns, det inte anledning attutvidga den tillsatta pressutredningens arbetsuppgifter tillytterligare områden. Det är två angelägna frågor som skall utredas. Utskottetanser det väsentligt att lösningen av de problem som hänger samman med dessafrågor inte fördröjs på grund av att utredningen tilläggs ytterligareuppgifter. Utskottet beaktar härvid också att den senaste utredningen ompresstödet avslutades (SOU 1980:32). Utskottet förutsätter attutredaren i förekommande fall samråder med företrädaie för de politiskapartierna. I sammanhanget bör också nämnas att den tillsattamassmediekommittén har tillagts övergripande utredningsuppgifter om hurpressen kan komma att påverkas av den tekniska utvecklingen för spridning avradio- och TV-program. Denna kommitté är parlamentariskt sammansatt. Enligt utskottets mening kan det bli aktuellt att ta uppfrågan om en allmän översyn av presstödet. Detta bör dock ske först när de bådanu nämnda utredningarna avslutat sitt arbete. Med det anförda avstyrker utskottet motion 422, yrkande 1,motion 1121, yrkande 2, och motion 1129. Särskilda utredningsyrkanden har framställts i motionerna1689 av () och 1693 av (). Beträffande tröskeleffekterna, som tas upp i EvertSvenssons (m. motion, får utskottet hänvisa till vad en minoritet (s) inomutskottet anförde i en reservation till förra vårens presstödsbetänkande (KU1981/82:25 s. 13). Utskottet vill i anslutning till denna reservation peka påatt présstödsförord-ningen redan innehåller ett flertal bestämmelser som är avseddaatt dämpa inte önskvärda tröskeleffekter. I reservationen framhölls vikten avatt presstödsnämnden i sitt fortlöpande arbete med att följa stödets effekteruppmärksammar behovet av ytterligare regler av dessa slag. I åretsbudgetproposition redovisas presstödsnämndens inställning till olika tröskeleffekter,däribland den som påtalas i motionen. Utskottet kan ansluta sig till de skälsom anförts av presstödsnämnden och av föredragande statsrådet mot att nu ändraformerna för att erhålla stöd men vill understryka vikten av attpresstödsnämnden fortlöpande granskar konsekvenserna av den nuvarandeordningen. Med det anförda avstyrks motion 1693. Den i () motion upptagna frågan om extrastöd för områden med höga distributionskostnader har blivit utförligt belystför utskottet av presstödsnämndens kanslichef. Av dennes redogörelse harframgått att en förkortad distributionstid till vissa områden bl. a. skullemedföra oproportionellt stora kostnader och påverka postverkets möjUgheter attdagligen befordra post till avlägsnare delar av landet. Mot bakgrund av detanförda anser utskottet inte ätt det finns skäl att föranstalta om en sådanutredning som föreslås i motion 1689. KU1982/83:26 7 Till följd av ett uttalande avriksdagen (KU 1981/82:25 s. 14) uppdrog regeringen åtpresstödsnämnden att närmare undersöka och för regeringen redovisakonsekvenserna av att utvidga tillgången till pressens lånefond till andra än tidningsföretag.Presstödsnämnden överlämnade en rapport till regeringen. I dennapåpekade nämnden att om pressens lånefond öppnas även för icke tidningsföretagsom trycker dagstidningar finns i själva verket inte särskilt många potentiellalåntagare, i synnerhet inte om lånemöjligheten inskränks till företag somtrycker flerdagarstidningar som har produktionsbidrag och olika ägare.Samverkan kan enligt nämnden genom en sådan lånemöjlighet underlättas, menvissa svårigheter kan också uppstå i fråga om möjligheterna att begränsalåneeffekterna till låntagarens tidningsverksamhet. Nämnden framhöll också atten med subventionerade lån anskaffad utrustning också kan komma att användasför annan framtida verksamhet. Föredragande statsrådet föreslår att lån ur pressenslånefond även skall få beviljas icke-tidningsföretag som trycker minst tvåflerdagarstidningar och som har produktionsbidrag och olika ägare. Sommotivering för den valda lösningen anför han vikten av samarbete för attnedbringa kostnaderna. För att minska risken av ett icke önskvärt utnyttjandeanser han dock att en sådan möjlighet bör inskränkas till företag varsdagstidningsproduktion är uppenbart omfattande. De föreslagna ändringarna i dagspressens möjligheter attfå lån kritiseras i motionerna 422 av m. fl. (c) och i motion1121 av och (båda fp). I den förstnämnda motionen refereras till den tveksamhetmotionärerna tidigare givit uttryck för när det gäller ytterligare vidgning avden låneberättigade kretsen, men det framhålls att dyrbara tryckeriresurserbör användas intensivt och att samtryck bör understödjas. Enligt motioneninnebär emellertid propositionens förslag en orättvis begränsning genom attlegotryck av fådagarstidningar inte blir låneberättigade. Det föreslås därföratt lån skall få beviljas till icke-tidningsägda företag som trycker minst tvådagstidningar, som har produktionsbidrag och olika ägare. I motion 1121 avstyrks de ändrade reglerna helt. a.uttrycks farhågor för att konsekvenserna inte blir ökad samverkan utan likatroligt motsatsen. Vidare pekas på den snedvridning av konkurrensförhållandenasom kan bli följden av förslaget, t. ex. genom att tryckeriföretag som blirlåneberättigade kan genom medelstillskottet förbättra sin tryckeriutrustningoch därmed stärka sin ställning på civiltrycksmarknaden. En majoritet inom uttalade sigförra året (KU 1981/82:25 s. 8) för en sådan ändring av lånereglerna som nuföreslås. Vid riksdagsbehandlingen erhöll emellertid en reservation av fp och cflest röster. KU1982/83:26 8 beslut innebar ett tillkännagivande tillregeringen att problemet borde bli föremål för närmare undersökning inompresstödsnämnden. Propositionens förslag innebär ett fullföljande av deönskemål som utskottsmajoriteten gav uttryck för . Ävenriksdagsmajoritetens begäran har tillgodosetts genom att problemet undersöktsav presstödsnämnden. Utskottet anser Uksom föredragande statsrådet att enutvidgning av lånemöjligheterna på sätt som föreslås i motion 422 skulle kunnafå från konkurrenssynpunkt icke önskvärda effekter. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrker motionerna 422, yrkande 2 och 1121,yrkande 3. Anslaget Stöd tillorganisationstidskrifter föreslås i enlighet med press-stödsnämndens yrkandeskrivas upp i förhållande till föregående år, beroende på upplage- ochperiodicitetsökningar samt på nytillkommande tidskrifter. I besparingssyfte beslöts en sänkning av taketför stödet till den enskilda tidskriften från 1 milj. kr. för närmastföregående budgetår till . för innevarande budgetår. Med organisationstidskrift liörstås dels en tidskrift somutges av en organisation för sina medlemmar (medlemstidskrift), dels entidskrift som är organ för organisation med huvudsakligt syfte att verka förett religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt ellerförsvarsfrämjande ändamål eller att företräda handikappade ellerarbetshindrade, dels slutligen en tidskrift som har idémässig anknytning tillpolitisk organisation. Stödet består av en fast och en rörlig del. Om omfattande stöd till en eller fleraorganisationstidskrifter skulle leda till en allvarlig snedvridning avkonkurrensförhållandet mellan olika likartade tidskrifter kan presstödsnämndenefter ansökan bevilja stöd till annars icke stödberättigad tidskrift. Sådant stödkan inte utgå med högre belopp än vad som för samma kalenderår har beviljats enorganisationstidskrift med likartat innehåll och inriktning. I motion 425 av och Lars-lngvar (båda s) påtalas det som en väsentlig brist att stödet f. n. inte kan utgå tillorganisation som bekämpar all icke-medicinsk användning av narkotika. Utskottet är inte berett att utan närmare utredningförorda en sådan ändring av stödreglerna som föreslås i motionen. Frågan börförst prövas av presstödsnämnden. Detta bör ges regeringen till känna. Motionenfår anses besvarad härmed. Motion 1681 av m. fl. (s) behandlar detsärskilda intresse som föreligger att trygga utgivningen avhandikapptidskrifter. Som exempel på dessa tidskrifters betydelse nämns dendirekta information i fråga om problem, hjälpmedel och förmåner som här ges. KU1982/83:26 9 Utskottet instämmer i atthandikapptidskrifterna fyller ett särskilt angeläget ändamål. Utgivningen avdessa måste självfallet vara tryggad. Utskottet utgår från att presstödsnämndeninom ramen för sina uppgifter bevakar frågan och anser det därför inte påkallatatt föranstalta om en särskild utredning. Med det anförda avstyrks motionen. I motion 1688 av () och () föreslås att det nuvarande taket på . höjs så att neddragningenblir mindre kännbar för folkrörelserna i deras opinionsbildande arbete. Denringa merkostnad som detta skulle medföra skulle enligt motionen kunna tas frånanslaget Stöd till dagspressen. Av uppgifter som lämnats till utskottet framgår att enhöjning av taket till . skulle innebära en merkostnad på ca 6 milj.kr. och att en höjning av taket till . skulle kosta ytterligare 4milj. Organisationspressen har en stor betydelse när det gälleratt upprätthålla mångfald och vitalitet i den offentliga debatten. I dagensstatsfinansiella läge är det emellertid knappast möjligt att medge ökadestatliga stöd till dessa tidningar. Detta är beklagligt mot bakgrund av desvårigheter som vissa tidskrifter har. Utskottet vill emellertid erinra om attverkningarna av stödet kontinuerhgt studeras av presstödsnämnden. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen ochavstyrker motion 1688. Stödet till tidningar på andra språk än svenska I propositionen föreslås vissaändringar av grunderna för stödet till tidningar på andra språk än svenska. Utskottethar inget att erinra mot propositionens förslag i dessa delar. begärde i sin anslagsframställningen höjning av ifrågavarande anslag med . för etablerings- ochverksamhetsstöd till medieverksamhet, framför allt närradioverksamhet. Föredragande statsrådet förklarar sig f. n. inte varaberedd att förorda den av invandrarverket föreslagna höjningen. Han erinrar isammanhanget om den översyn av bl. a. tidningsverksamheten för invandrare somdet ligger i invandrarpolitiska kommitténs uppdrag att företa och förklarar attkommittén därvid bör vara oförhindrad att behandla också förevarande fråga. Enligt vad som upplysts från invandrarverket har stöd tilli första hand närradioverksamhet i viss utsträckning utbetalats frånverkets anslag för avgränsade projekt. Under budgetåren 1979/80-1981/82 harsåledes . utbetalats för ändamålet och /. I motion 1135 av (m) framhållsangelägenheten av att minoritetsgrupper med en hög andel analfabeter kan gesinformation om det svenska samhället m. m. Det är därför enligt motionenmotiverat att anslå det förhållandevis blygsamma belopp som invandrarverketbegärt. För att inte ytterligare anstränga statsbudgeten bör beloppet avdrasfrån anslaget KU1982/83:26 10 Stöd till allmänna nyhetstidningar. Den enligt utskottets mening angelägna uppgiften att nåäven icke läskunniga invandrargrupper med information har i vissutsträckning kunnat lösas genom medel från andra anslag. Utskottet ansluter sigtill propositionens förslag och förordar således att frågan tas upp av deninvandrarpolitiska kommittén. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen idenna del och avstyrker motion 1135. Ett särskilt stöd till taltidningarinfördes . För /83 anvisades ett reservationsanslag på10 milj. kr. 1981/82:129, KU 1981/82:31). Frågor om stöd prövas av taltidningskommittén, som bl. a.har i uppdrag att bedriva det ytterligare utrednings- och utvecklingsarbete somerfordras. Enligt vad som uttalades vid stödets införande är det närmast frågaom en försöksverksamhet som efter en utvärdering kan leda till ett fastareregelsystein. Två motioner tar upp frågan om taltidningsstödet, nämligen418 av () och 522 av m. fl. (m). BengtLindkvists motion behandlar frågan om prenumerationsavgiften för taltidningaroch ger uttryck för uppfattningen att i prenumerationsavgiften bör innefattaskassetter jämte den tryckta tidningen. Därjämte anser han att en extra avgiftför kassettversionen på . Enligt motion 522 kan man utgå frän att ny teknik på siktskall göra det möjligt att vidga taltidningsutgivningen till ett allt störreantal dags- och veckotidningar. I avvaktan härpå måste dock enligt motionenmänskliga resurser, även frivilliga sådana, tas i anspråk för att tillgodose desynskadades behov. Motionärerna pekar i sammanhanget på organisationerna Lionsoch , som i andra länder "med en mera öppen attityd till frivilliga insatserpå det medmänskliga området gör betydande insatser för äldre ochhandikappade".