bet · G601NU33 · 1982-12-31 00:00:00 — De vill vidare att denlägre räntekostnad som blir följden av förseningen skall beaktas vidersättningen för högre driftkostnader. Räntan bör enligt motionärerna betraktassom en rörlig kostnad tills betalning har erlagts till entreprenör. I motion1982/83:1016 (c) sägs vidare att det sannolikt inte skulle ha blivit fråga omnågon ersättning "om det inte hade varit så stora problem med 3och 4". kommunisterna yrkar i motion 1982/83:1108avslag på förslaget i budgetpropositionen om ersättning för försenadidrifttagning av kärnreaktorer. Detta yrkande är sålunda i motsats till de nyssnämnda yrkandena från inte begränsat till . Motionärernaanser att kärnkraftsbolagen i ett tidigare skede redan har subventionerats avsamhället och uttalar att den skada som kärnkraftsutbyggnaden har åstadkommitinte kan ersättas av någon. Först behandlas här frågan om någon ersättning skall utgåunder /84 enligt den tidigare överenskommelsen, dvs. förförsenad idrifttagning av kärnreaktorerna resp. och4. Yrkandet i kommunisternas motion 1982/83:1108 är som nämntsav den innebörden att regeringens förslag i budgetpropositionen om ersättningför försening skall avslås i sin helhet. Som utskottet har konstaterat (NU1981/82:30 s. 22, NU 1980/81:23 s. 8) kan inte undandra sig attanvisa medel för ersättning enligt rådrumslagen (1979:335). Mot här angivenbakgrund avstyrker utskottet motion 1982/83:1108 (vpk) såvitt gäller ersättningavseende kärnreaktorerna resp. . Utskottettillstyrker regeringens förslag om ersättning avseende de nämndakärnreaktorerna för /84. För detta ändamål bör alltså beräknas175 milj. kr. I fråga om den nu aktuella överenskommelsen rörandeForsmark 3 vill utskottet anföra följande. Denna överenskommelse är uppbyggd enligt samma principersom den tidigare av godkända överenskommelsen om ersättning förförsenad idrifttagning av kärnreaktorer. Utskottet konstaterar att centerpartietnu vänder sig mot beräkningsprinciper som partiet självt i regeringsställninghar föreslagit att godkänna. Utskottet har för sin del ingen erinranmot den redovisade överenskommelsen med med anledningav förseningen av . I detta sammanhang vill utskottet understryka attersättningsbeloppets storlek påverkas av en rad faktorer såsom tillgången påvattenkraft och annan kärnkraft, oljeprisernas utveckhng och elefterfrågansutveckling. Alla tillgängliga kraftslag ingår i NU1982/83:33 40 män av behov, dvs. är enligt överenskommelsen skyldig att utöva sitt inflytande såatt dyrare former för elproduktion inte onödigtvis kommer att användas. Det finns också anledning att, mot bakgrund avresonemangen om räntekostnader i de båda centerpartistiska motionerna, påpekaatt den nu aktuella överenskommelsen gäller ersättning för merkostnad ikraftproduktionen. Det är alltså inte fråga om några fasta kostnader, såsomräntor. Utskottet har erfarit att den minskning av räntekostnaderna somföranleds av förseningen kommer att beaktas vid förhandlingarna om ersättningför ökade anläggningskostnader. Dessa förhandlingar kan inte slutföras förränsamtliga kostnader har kunnat klarläggas i samband med anläggningensfärdigställande . Med vad utskottet här har anfört tillstyrkerutskottet proposition 1982/83:101 i vad avser ersättning för försenadidrifttagning av block 3 i Forsmarks kärnkraftverk liksom budgetpropositionen imotsvarande del. Motionsyrkandena i detta ämne avstyrks alltså. I kommunisternas partimotion 1982/83:1108sägs att den beslutade avvecklingen av kärnkraften i hög grad skulleunderlättas om de sist planerade och byggda reaktorerna, ochOskarshamn 3, aldrig blir färdigställda och laddade. Detta skulle spara pengaroch minska avfallsmängden, säger motionärerna. De begär att skalluttala sig för en sådan handlingslinje. Yrkandet i fråga är identiskt med ett yrkande från sammaparti . Utskottet avstyrkte då motionärernas förslag. Även åretsmotion avstyrks i denna del. I motion 1982/83:1108 (vpk) påyrkasockså ett uttalande från om 'att all utveckling av och allt arbetemed kärnvärmereaktorn skall stoppas. Samma krav ställer motionärernabeträffande hetvattenledningar frän kärnkraftverken. Det av utvecklade kärnvärmeverket Secure hartagits upp till debatt i . avstyrkteutskottet (NU 1981/82:30 s. 21) ett yrkande i en motion från vänsterpartietkommunisterna om att skulle uttala att all utveckling och allt arbetemed Secure borde stoppas. Utskottet anförde, bl. a. med hänvisning till ettinterpellationssvar , att det inte föreligger någraförutsättningar för introduktion av Secure-anläggningar i . Tillverkningav sådana anläggningar är emellertid fullt förenlig med gällande rätt.Utskottet menade därför att inte hade anledning att göra någotingripande för att sådan tillverkning för export skulle förhindras.Centerpartiets företrädare i utskottet reserverade sig till förmån för ettuttalande om att tillverkning av Secure för export är olämplig. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets förslag. I en interpellationsdebatt ifebruari (se s. 20) gav statsrådet NU1982/83:33 41 på fråga av (vpk) omkärnvärmereaktorn svaret att någon kärnvärmereaktor inte ingår i denutbyggnad av fjärrvärmesystemen som förestår med anledning av detinvesteringsprogram som regeringen och har fattat beslut om. I denfortsatta debatten anförde statsrådet bl. a. följande: Någon Secure-reaktor ingår icke idet svenska kärnkraftsprogrammet och kan icke förekomma i någon form iframtiden, såsom har fattat besluten efter folkomröstningen. Linje2:s alternativ i folkomröstningen, som denna regering arbetar för attfullfölja, innefattar icke någon Secure-reaktor. Utskottet hänvisar till sitt ställningstagandeförra året och till vad här i övrigt har anförts. Det är alltså utskottetsuppfattning att inte bör göra något sådant uttalande omkärnvärmereaktorn som föreslås i motion 1982/83:1108 (vpk). Dennaavstyrks följaktligen i ifrågavarande del. Det yrkande i motion 1982/83:1108 (vpk) som just harberörts innehåller också ett krav på att all utveckling och allt arbete medhetvattenledningar från kärnkraftverken skall stoppas. Hetvattenavtappning frånkärnkraftverk hör också till de ämnen som regelbundet har återkommit imotionsyrkanden (se s. 23). Ett yrkande om att generellt skall ta avståndfrån hetvattenavtappning avstyrktes av utskottet (NU 1981/82:30 s.23). Utskottet hänvisade till vad som anförts 1981 och tillregeringens svar på en framställning från om ettklargörande från regeringen i detta ämne. Enligt vad utskottet har erfarit är något projekt medvärmeöverföring från kärnkraftverken f. n. inte aktuellt. I sammanhanget villutskottet erinra om att en proposition om storstadsområdenas värmeförsörjningsnart kommer att föreläggas . Utskottet avstyrker den här behandladedelen av motion 1982/83:1108 (vpk). I motion 1982/83:409 (fp) begärs,med motivering i motion 1982/83:403 (fp), en skyndsam undersökning av omspillvärme från kan utnyttjas för uppvärmning avträdgårdsanläggningar och närliggande bostadsområden. Motionärerna erinrar omatt trädgårdsnäringen i har relativt stor omfattning och att den f. n.har väsentliga lönsamhetsproblem, bl. a. beroende på de höga oljepriserna. Dettorde, säger motionärerna, vara både tekniskt och ekonomiskt möjligt attutnyttja den spillvärme från kärnkraftverket i som går ut iÖresund för uppvärmning av skilda trädgårdsanläggningar. Statsmakterna bordeockså överväga ytterligare bidrag för att stimulera övergången till andraenergislag, t. ex. kolanvändning. NU1982/83:33 42 Förslag att spillvärme frånBarsebäcksverket skall tillvaratas för växthusuppvärmning har förts fram iliknande yrkanden (NU 1980/81:60, NU 1981/82:30 s.23). Utskottet har då redogjori för ett projekt som utarbetats av ,ägare till . Projektet har gått ut på att värmen i spillvattnetmed hjälp av värmepumpar skall utnyttjas för uppvärmning av växthusanläggningarom . Den lokala trädgårdsnäringen har i offertererbjudits värmeleveranser. Med hänvisning till detta har utskottet avstyrktmotionerna. Några leveranser av värme till växthus i närheten avBarsebäcksverket har ännu inte kommit till stånd. De lokala odlarna har bedömtprojektets kostnadsläge som alltför högt. Utskottet avstyrker motion 1982/83:409 (fp) på samma grundsom . vill utskottet betona att det är högst önskvärt att detenergiinnehåll som tillförs kylvattnet i möjligaste mån kommer till nyttig användning.Utskottet utgår från att de olika intressenterna även fortsättningsvis ägnaruppmärksamhet åt hur detta kan ske. Avslutningsvis i detta avsnitt tarutskottet upp säkerhetsfrågor på kärnkraftens område. ,, finansieras genom avgifter. För inspektionensförvaltningskostnader och för kärnsäkerhetsforskning i dess regi begärregeringen därför endast två anslag av formell natur, vartdera på 1 000 kr.Utskottet tillstyrker propositionen på denna punkt. I motion 1982/83:1473 (c) anförs att kärnkraftverken ärsårbara från säkerhetssynpunkt och att skyddet mot olika slag avterroristaktioner måste förstärkas. Det finns inga andra anläggningar som kanlikställas med kärnkraftverken när det gäller effekter av åverkan, sägermotionärerna. En terroristaktion riktad mot ett kärnkraftverk kan få förödandekonsekvenser med bl. a. radioaktiva utsläpp som följd. Det är enligtmotionärerna orimligt att samhället via skattemedel skall bekosta de extremasäkerhetsåtgärder som måste vidtas för att skydda dessa anläggningar.Kostnaderna för dessa åtgärder borde, anförs det i motionen, betalas av ägarnatill kärnkraftverken. Samhället borde ansvara för de säkerhetsmässigaarrangemangen och sedan debitera kärnkraftverkens ägare kostnaden härför. Vissa uppgifter i anslutning till motionen har lämnats idet föregående (s. 24). Det är givetvis nödvändigt att man på olika sätt sökerförebygga olyckstillbud och riktade aktioner mot kärnkraftverk och andra frånsäkerhetssynpunkt viktiga komplex. Utskottet anser emellertid inte att detfinns anledning till att kärnkraftsföretagen skulle särbehandlas på sådant sättsom motionärerna föreslår. Deras krav på ett uttalande från om attkärnkraftverkens ägare bör betala skyddet av kraftverken mot terrorister anserutskottet inte vara befogat. Motionen avstyrks alltså. NU1982/83:33 43 Hantering av radioaktivt avfall Ett av de centrala problemen päkärnkraftsområdet gäller hanteringen av det radioaktiva avfallet frånkärnkraftverken. Ett betydande forsknings- och utvecklingsarbete pågår iSverige och på olika håll i världen avseende hantering och förvaring av använtkärnbränsle och radioaktivt avfall. De frågor som är förknippade med dennaverksamhet har tidigare behandlats av . En översyn avlagstiftningen på kärnenergiområdet genomförs f. n. Atomlagstiftningskommitténhar i betänkandet (SOU 1983:9) Lagstiftningen på kärnenergiområdet lagtfram ett förslag till ny lag om kärnteknisk verksamhet. Utskottet har i detföregående (se s. 17) lämnat en utförlig redogörelse för bl. a. den tidigareriksdagsbehandhngen av frågor inom detta område. använt kärnbränsle har till uppgiftatt följa utvecklingen på kärnenergiområdet, särskilt vad gäller använtkärnbränsle och radioaktivt avfall från detta samt aweckhng och rivning avreaktoranläggningar. Vidare skall nämnden avge förslag till de avgifter somreaktorinnehavarna skall erlägga till staten och svara för en betryggandeförvaltning av inbetalade avgifter. Den har också uppgifter inom forsknings-ochutvecklingsområdet. Nämndens utgifter bekostas med avgiftsmedel som tas ut avreaktorinnehavarna med stöd av lagen (1981:669) om finansiering av framtidautgifter för använt kärnbränsle m. m. I statsbudgeten erfordras för nämndensdel endast ett formellt belopp av . I budgetpropositionen (bilaga 14 s. 160) föreslås att enordinarie tjänst med beteckningen p - dvs. med tidbegränsat förordnande - skallinrättas för nämndens chef. Utskottet tillstyrker regeringens förslag härom. Den nyssnämnda avgiften har varit 1,7 öreper kWh från kärnkraftverken levererad elkraft. Enligt beslut av regeringen idecember 1982 skall avgiften vara oförändrad . I partimotion 1982/83:1100 begärs attriksdagen skall göra ett uttalande med innebörden att avgiften skall räknas uppmed ett belopp minst motsvarande den aktuella kostnadsutvecklingen.Motionärerna gör bedömningen att de framtida kostnaderna för hantering av detutbrända kärnbränslet och rivning av kärnkraftverk har underskattats. Avgiften för skall täcka de framtida kostnader föromhändertagande av använt kärnbränsle och för avveckling och rivning avkärnkraftverken som svarar mot produktionen av elkraft . Vilkenavgift som kan bedömas vara erforderlig är beroende bl. a. av kärnkraftsproduktionenoch av långsiktiga analyser av kostnadsutvecklingen. En viss betydelse harockså den förräntning av inlevererade medel som nämnden kan uppnå. Som framgårav budgetpropositionen (bil. 14 s. 160) har regeringen givit nämnden i uppdragatt utreda vissa frågor rörande avkastningskrav på de fonderade avgiftsmedlen.Uppdraget går ut på att det skall utredas hur avgiftsmedlen med hänsyn tillförräntningsmöjligheter och kostnadsutveckling kommer att kunna täcka framtidakostnader. NU1982/83:33 44 regeringen vid varje prövning av avgiftens storlekfastställer denna så att medel flyter in till fonden i tillräcklig utsträckningför att de uppställda målen skall kunna uppnås. Regeringens beslut 1983 ger inte anledning till någon erinran. Med hänvisning till vad utskottethär har anfört avstyrks motion 1982/83:1100 (c) i ifrågavarande del. Frågor om hur hanteringen och den slutliga förvaringen avdet radioaktiva avfallet från kärnkraftverken skall anordnas tas upp i fleramotioner. har i sin partimotion 1982/83:1100 ettyrkande enligt vilket i ett uttalande till regeringen skall anslutasig till vad som anförs i motionen om inriktningen av arbetet för att nå enbetryggande slutförvaring av det utbrända kärnbränslet. I motionen påpekas attvillkorslagen - dvs. lagen (1977:140) om särskilt tillstånd att tillförakärnreaktor kärnbränsle, m.m.- ger utrymme både för upparbetning av använtkärnbränsle och för en slutlig förvaring utan upparbetning. Det framgår vidareav motionen att inte anser att de s. k. KBS-metoderna uppfyllerde krav som villkorslagen uppställer för att den slutliga förvaringen av detutbrända kärnbränslet skall kunna anses vara helt säker. Det fortsatta arbetet bör enligt motionärerna ges följandeinriktning. Förstärkta resurser bör anvisas för forskningsinsatser med sikte påatt det skall bli möjligt att presentera en tillförlitlig metod förslutförvaring av det utbrända kärnbränslet utan föregående upparbetning. Dettaarbete bör ske i samhällets regi med ett avgörande inflytande från nämnden förhantering av använt kärnbränsle. Kärnkraftsföretagen bör finansiera forskningengenom den fond som har reserverats för betalning av kostnaderna för hanteringav det radioaktiva avfallet och kommande rivning av kärnkraftverk. Upparbetningav utbränt kärnbränsle bör inte förekomma. I kommunisternas partimotion 1982/83:1108påyrkas ett beslut av om att avfallet från de svenska kärnreaktorernainte skall upparbetas och att all transport av reaktoravfall till Frankrikeomedelbart skall stoppas. Motionärerna anför att åtgärder måste vidtas förförvaring av det icke upparbetade avfallet i på det sätt som ger minstrisker för människor och miljö. Också i motion 1982/83:2023 (c) finns ett yrkande rörandeupparbetning. Det går ut på att av regeringen skall begära förslagtill en lag om förbud mot upparbetning av svenskt använt kärnbränsle såväl inomSverige som utomlands. I motionen åberopas bl. a. uppgifter i en fransk rapportom kärnbränslecykelns slutsteg, den s. k. Castaingrapporten. Motioner om hanteringen av det radioaktiva avfallet frånkärnkraftverken har behandlats av utskottet. Av den tidigareredogörelsen (s. 19) framgår hur utskottet och ställde sig förra årettill yrkanden liknande de nu aktuella (NU 1981/82:30 s. 25 f.). Också de fråge-och interpellationsdebatter om kärnbränsleavfallet som har förevarit iriksdagen finns refererade i det föregående (s. 20 f.). Sammanfattningsviskan konstateras att utskottet avstyrkte motionsyrkan- NU1982/83:33 45 Ett uttalande i centerpartietsfjolårsmotion - vilket återfinns även i den nu aktuella motionen från sammaparti - om att de s. k. KBS-metoderna för slutförvaring av kärnbränsleavfallinte uppfyller villkorslagens krav på helt säker slutförvaring betecknadeutskottet som anmärkningsvärt. I fråga om metoder för slutförvaring av använt kärnbränsleoch radioaktivt avfall underströk utskottet betydelsen av det pågående arbetetpå att förbättra metoderna. En tänkbar utvecklingslinje, påpekade utskottet,kan vara att slutförvaring utan upparbetning kommer att bli betraktad som denprimära slutförvaringsmetoden. Utskottet ansåg inte att det fanns skäl för ettförbud mot upparbetning. företrädare i utskottet reserverade sigtill förmån för sina yrkanden. Beträffande det fortsatta arbetet på metoder förslutförvaring av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från sådant villutskottet nu anföra följande. De metoder som kärnkraftsproducenterna harredovisat - KBS 1 och 2 - har presenterats som möjliga sätt att lösa problemetmed slutförvaringen. Härvid har utgångspunkten varit de krav som ställdes avvillkorslagen inför laddningen av de reaktorer som var under uppförande. Vidareutvecklingen av dessa alternativa förvaringsmetoderpågår kontinuerligt. är arbetet koncentrerat på att man skallfinna metoder för en säker direkt slutförvaring. En ansökan enligt villkorslagen om att de tredje blocken iForsmark och skall fä tillföras kärnbränsle beräknas bli lämnad tillregeringen före utgången av . Inför den ansökan skall enuppdaterad version av KBS 2 presenteras. En utgångspunkt för denna version äratt kärnbränsleavfallet skall direktförvaras i utan föregående upparbetning. Atomlagstiftningskommitténs nyssnämnda förslag rörandelagstiftningen på atomenergiområdet har också intresse i detta sammanhang.Kommittén har vid sin prövning av tillståndsförfarandet enligt atomenergilagen(1956:306) bl. a. övervägt vilka möjligheter som bör finnas att ställa uppvillkor samt vad som bör krävas för ändring eller återkallande av ett lämnattillstånd eller uppställande av nya eller ändrade villkor under tillståndetsgiltighetstid. I korthet innebär kommitténs förslag följande ändring avnu gällande lagstiftning. För att få laddningstillstånd för nya reaktorer måstereaktorinnehavaren visa att det finns en metod för hantering och slutligförvaring av använt bränsle och radioaktivt avfall som kan godtas med hänsyntill säkerhet och strålskydd. Han måste också förete ett allsidigt program förden forsknings-och utvecklingsverksamhet som behövs för att det användabränslet och det radioaktiva avfallet skall kunna hanteras och slutförvaras påett säkert sätt. NU1982/83:33 46 Forskningsprogrammet bedöms varjeår, och driftstillståndet kan återkallas om reaktorinnehavaren inte uppfyllersina skyldigheter i fråga om forsknings- och utvecklingsverksamhet. I förslaget till ny lag anges ej särskilt upparbetning avdet använda kärnbränslet som en godtagbar metod. Inte heller finnsvillkorslagens begrepp "helt säker" med i den nya lagen. Kommittén är inte enig. I reservationer har två ledamöter(c, vpk) var för sig krävt bl. a. att i lagen skall förbjudas upparbetning avanvänt kärnbränsle samt utförsel av kärnämne och kärnteknisk utrustning. Enligt vad utskottet erfarit har regeringen för avsikt attunder presentera ett lagförslag grundat på kommitténs betänkande. Utskottet vill understryka att det pågående arbetet på attförbättra metoderna för hantering och förvaring av använt kärnbränsle är avmycket stor betydelse. Forskningen inom detta område, som främst är inriktad pådirektförvaring av använt kärnbränsle, kommer att pågå ytterligare innanval av metoder och material för och lokalisering av slutförvaret måste göras.Utskottet anser inte att nu bör fatta något beslut i det ämnet.Resultat av den långsiktiga forskningen i och utomlands inom dettaområde bör vara vägledande för det slutgiltiga ställningstagandet. Med anledning av vad som i motion 1982/83:1100 (c) sägs omforskningsinsatser erinrar utskottet om att ansvaret i för forsknings-och utvecklingsarbetet rörande slutförvaringen av kärnbränsleavfall är fördelatmellan ägarna till kärnkraftverken och den statliga kärnbränsle. Det övergripande ansvaret för verksamheten inom områdetåvilar nämnden, medan huvuddelen av det egentliga forskningsarbetet bedrivs avdet av kärnkraftsbolagen gemensamt ägda företaget (). Nämnden skall enligt sin instruktion följa arbetet inom SKBF vadgäller teknik för hantering och förvaring av det använda kärnbränslet men ocksåsvara för viss kompletterande forskning och utveckling i syfte att breddastatens beslutsunderlag. Forskningsverksamheten finansieras genom den avgiftsom tas ut av reaktorinnehavare för framtida utgifter för använt kärnbränsle.Som nämnts har atomlagstiftningskommittén lämnat vissa förslag inomforsknings- och utvecklingsområdet. När det gäller den s. k. Castaingrapporten, som tas upp imotion 1982/83:2023 (c), vill utskottet erinra om att statsrådet sitt tidigare (s. 21) nämnda interpellationssvar bl. a. uttaladeatt flera av de sammanfattande rekommendationerna i rapporten ligger i linjemed den inställning. Det gäller bl. a. forskningen omavfallets egenskaper och utvecklingen av olika hanteringsmetoder. Något beslut av om att all transport av reaktoravfalltill skall stoppas - såsom påyrkas i motion 1982/83:1108(vpk) - vill utskottet inte förorda. Utskottet hänvisar här vad gällermotiveringen till ett frågesvar av statsrådet (RD 1982/83:73 NU1982/83:33 47 s. 8) om beslut rörande utförsel av använt kärnbränsle (ses. Med vad här har anförts avstyrker utskottet de nubehandlade yrkandena i motionerna 1982/83:1100 (c), 1982/83:1108 (vpk) och1982/83:2023 (c). Det avtal om upparbetning som har ingåtts mellan och det franska företaget har upprepadegånger behandlats inom . återkommer kommunisterna isin partimotion 1982/83:1108 med ett yrkande som har innebörden att riksdagenskall besluta att avtalet med skall sägas upp och i samband därmedoffentliggöras. Utskottet avstyrkte ett liknande yrkande (NU1981/82:30 s. 28) och hänvisade till en interpellationsdebatt (RD1980/81:32 s. 25) och till sitt eget betänkande året innan om riktlinjer förenergipolitiken (NU 1980/81:60 s. 108 f.). Utskottet har samma uppfattning nuoch avstyrker motionsyrkandet. Vid drift av kärnkraftverk uppkommer låg- och medelaktivtavfall, s. k. reaktoravfall. Svensk Kärnbränsleförsörjning har utarbetat ettförslag till slutförvaring av detta avfall. Förvaret föreslås bli lokaliserattill en plats under havsbottnen norr om hamnen till Forsmarkskraftstation. Slutförvaringen av låg- och medelaktivt reaktoravfallunder havsbottnen i Forsmark skall förhindras, yrkas i motion 1982/83:257(vpk). Det lager för reaktoravfall som planeras där innebär havsdumpning medfördröjd verkan, säger motionären. Lagrets utformning medför nämligen enligtdennes bedömning att radioaktivitet mycket snart kommer att läcka ut iÖstersjön. En mindre dålig metod måste vara att behålla avfallet på land därdet kan kontrolleras och övervakas, anför han. Utskottet vill inledningsvis nämna att ifrågavarande lagerär planerat att förläggas i bergrum ca 50 m under havsbottnen och byggas genomen tunnel från land. Som utskottet redogjorde för (NU 1981/82:30 s.28) har ansökan om tillstånd att bygga slutförvaret inlämnats enligtatomenergilagen (1956:306), miljöskyddslagen (1969:387) och byggnadslagen(1947:345). F. n. bereds ansökan om koncession enligt atomenergilagen hosstatens kärnkraftinspektion och dess remissinstanser. Såväl koncessionsnämndenför miljöskydd som kommun har tidigare tillstyrkt lokaliseringen.Ärendet kommer slutgiltigt att avgöras av regeringen. Utskottet ser ingenanledning att ifrågasätta att handläggningen av ärendet sker med beaktande avalla i sammanhanget betydelsefulla omständigheter och att regeringen får ettfullgott beslutsunderlag. Givetvis måste säkerhetsfrågorna väga tungt vidbedömningen av ärendet. NU1982/83:33 48