bet · G601NU32 · 1982-12-31 00:00:00 — Grängesbergsgruvans framtid är,menar motionären, inget företagsekonomiskt problem, utan det rör sig omsamhällsekonomi och samhällsintresse på lång sikt. Motionären vill attriksdagen skall slå fast principen att inga gruvor får läggas ned förrän de ärutbrutna och ersättningsarbeten har ordnats. Ansvaret för Grängesbergsgruvansframtid måste, hävdar han, flyttas från ledning till . 1motionen föreslås också att skall uttala att Grängesbergsgruvan NU1982/83:32 33 bör tillföras erforderliga investeringsmedel så attgruvbrytning blir möjlig även . Vad gäller större investeringar i Grängesbergsgruvan harutskottet erfarit att omkring kommer att fatta besluti fråga om en ny transportnivå. Enligt utskottets mening kan inte slå fast somprincip att ingen gruva får läggas ned förrän den är utbruten. En bedömning avde ekonomiska förutsättningarna på lång sikt måste i varje särskilt fall varaavgörande för en gruvas framtid. Utskottet finner det felaktigt att ansvaretför Grängesbergsgruvans framtid skulle, som förordas i motionen, flyttas frånSSAB:s ledning till . Det rör sig här om en sådan fråga som normaltbör handläggas av företagets styrelse och verkställande ledning. Utskottetavstyrker sålunda motion 1982/83:1017 (vpk). I i län finnslandets äldsta zinkgruva. ägs denna av den belgiska koncernenVieille Montagne. Av malmen framställs slig, som utskeppas till . I motion 1982/83:1020 (vpk) föreslås att frågan omanläggning av ett zinksmältverk inom län skall utredas. I motionen sägsatt utvecklingen i fråga om behovet av zink i och på världsmarknadentalar för att det bör kunna finnas utrymme för ett zinksmältverk inom Sverige.En omfördelning av kapaciteten inom borde vara möjlig. Motionären menaratt det också måste beaktas att överföring av förädlingskapacitet från äldreverk till ett nytt med modernare teknik kan leda till att de försurande utsläppenöver och kommer att minska. En motion med samma innehåll avslogs (NU1981/82:40). hänvisade då till mineralpolitiska utredningenspåpekande (SPU 1979:40) att det vad gäller smältverk för zinkframställning råderen betydande överkapacitet i . Till detta kan läggas att helaEuropa kännetecknas av en sådan överkapacitet. Utskottet avstyrker ävenårets motion i ämnet. I Bergslagen bedrevs tidigaregruvbrytning bl, a, även i Håkansboda, Brytningen där upphörde . Motion 1982/83:1504 (m) behandlar frågan om en fullständigprospektering av Håkansbodamalmen. Generaldirektör fick i uppdrag avregeringen att lämna förslag till tidigareläggning av åtgärder inom isyfte att mildra sysselsättningskonsekvenserna av nedläggningen av Stråssagruva. Resultatet blev att avsatte 5 milj. kr. NU1982/83:32 34 Gruvan i Håkansboda står nu inför hotet attvattenfyllas. Det är, menar motionären, i nuvarande situation rimligt attundersökningen av Håkansbodamalmen blir slutförd, varvid kostnaderna för dettabör inrymmas inom ordinarie prospekteringsanslag. Utskottet har och (NU 1981/82:40) behandlat frågan om utnyttjandet av Håkansbodafyndigheten.Enligt utvärderingar som , AB Statsgruvor och InternationalMining har genomfört är malmen alltför fattig för att vara brytvärd.För att prospekteringsarbetet skall kunna fortsättas har man emellertid ansöktom medel från programmet för utökad prospektering. Mot här angiven bakgrundavstyrker utskottet motion 1982/83:1504 (m). I motion 1982/83:802 (s) framhållsatt det har förekommit prospekteringsarbete iBergslagen. En del av prospekteringsarbetet har medfört att gruvbolagen harsamlat borrkärnor. Dessa utgör, säger motionärerna, en viktig information somskulle vara till nytta för företag som driver eller ämnar driva gruvverksamhet.Mot denna bakgrund anser motionärerna att det är väsentligt att existerandeborrkärnor används i prospekteringsarbetet. De menar att regeringen bör utfärdatilläggsdirektiv till utredningen (I 1982:02) om vissa frågor inommineralområdet med innebörden att den skall lämna förslag till en ordning förhur befintlig information i borrkärnearkiv skall ställas till förfogande föralla som ämnar bedriva prospekterings- eller gruvverksamhet. I direktiven för den utredning som nämns i motionen ärredan föreskrivet att utredaren skall beakta den fråga som behandlas imotionen. Utskottet avstyrker därför denna. Minerallagstiftning m. m. Avslutningsvis behandlar utskottetett antal motionsyrkanden om ändringar i de rättsregler som gäller i fråga omprospektering och mineralutvinning. En utgångspunkt är därvid attindustriministern i budgetpropositionen (prop. 1982/83:100 bil. 14 s. 87) harmeddelat att han avser att föreslå regeringen att tillkalla en kommitté meduppdrag att göra en samlad översyn av minerallagstiftningen. Direktiv för dentillämnade utredningen har ännu inte offentliggjorts. Som översiktligt har redovisats i det föregående (s. 16)finns i den svenska lagstiftningen om rätten att utvinna mineraltillgångaruttryck för tre olika regleringsprinciper. Den avvägning som lagstiftaren hargjort beti-äffande olika slags innefattar viktiga näringspolitiskaställningstaganden. Med utgångspunkt i jordäganderättssystemet är frågan förstom en mineralfyndighet skall kunna undandras jordägaren och upplåtas åt någon NU1982/83:32 35 annan för exploatering. Om detta anses böra vara fallet ärnästa fråga om inmutningssystemet eller koncessionssystemet skall tillämpas.Det förstnämnda kan anses ge särskild stimulans åt sökandet efter nyamineraltillgångar. Önskvärdheten av skydd för allmänna intressen kan tala förkoncessionssystemet. Minerallagen är grundad på detta system, medan gruvlagenbygger på inmutningssystemet. Eftersom staten enligt gruvlagen utan särskildåtgärd får hälftenandel - kronoandel - i alla utmål som anvisas tillgodoserinmutningssystemet i betydande mån även det allmännas ekonomiska intressen.Koncession enligt minerallagen kan förenas med villkor att staten skall ha rättatt delta i den koncessionerade verksamheten. kommunisterna föreslår i motion1982/83:1035 vittgående förändringar i den rättsliga regleringen påmineralområdet. Ett krav är därvid att inmutningssystemet skall avskaffasoch ersättas med ett enhetligt koncessionssystem. Som utskottet framhöll (NU 1981/82:40 s. 29)kan det alltid finnas skäl att - inte minst från näringspolitisk utgångspunkt -diskutera avvägningen mellan de olika mineralrättsliga systemenstillämpningsområden. För den aviserade utredningen om minerallagstiftningenmåste detta vara en huvudfråga. Utskottet kan emellertid lika litet somtidigare finna skäl för en så genomgripande förändring som ett avskaffande avinmutningssystemet skulle innebära. Det berörda motionsyrkandet avstyrksalltså. I samma motion begärs vidare att minerallagstiftningenskall ändras på sådant sätt att alla nya mineralfyndigheter helt tillfallersamhället. Koncession enligt den av motionärerna föreslagna ordningen skullealltså inte kunna lämnas åt andra än samhällsägda företag. Utskottet vill liksom tidigare framhålla att intresset avsamhälleligt ägande i betydande grad är tillgodosett enligt nuvarande ordning.Motionsyrkandet om en fullständig nationalisering av påträffademineraltillgångar avstyrks. I linje med detta yrkande ligger ett annat i samma motion,enligt vilket skall uttala att staten inte bör upplåta eller överlåtaden kronoandel som har erhållits med stöd av gruvlagen. Liksom tidigare (se s. 20) anser utskottet attomständigheterna i det enskilda fallet bör bli avgörande för om staten skallutnyttja sin kronoandel genom direkt medverkan i gruvdriften eller i ställetupplåta eller överlåta kronoandelen åt någon annan intressent. Utskottetavstyrker alltså det yrkande i motion 1982/83:1035 (vpk) som här är i fråga. I motion 1982/83:815 (vpk), som har föranletts av dettidigare (s. 26) behandlade samarbetsavtalet mellan och Svenska BP MineralAB, begärs åtgärder i syfte att förhindra att utländska intressen kan engagerasig i den svenska gruvnäringen. Motionärerna anför bl. a. att det kan blisvårare att upprätta fredskrislager av och molybden - de metaller somsamarbetet mellan och BP närmast gäller - ifall ett multinationellt NU1982/83:32 36 företag får möjlighet att utöva kontroll över dessametaller. Deras yrkande avser alla stadier från prospektering till utvinning avmetaller. Utländska företags möjligheter att förvärva inmutningsrätteller rätt till utmål enligt gruvlagen begränsas genom den kontroll som baseraspå lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m.m. fannsbestämmelser på detta område i en lag . Utskottet hänvisar till denredogörelse för lagbestämmelser och motivuttalanden som har lämnats i detföregående (s. 19). Utskottet anser att den nämnda lagen ger statenerforderliga möjligheter att förhindra icke önskvärda utländska engagemang inomden svenska gruvnäringen. 1 motiven för lagen har särskilt understrukits attdet vid tillståndsprövning beträffande inmutningsrätt och rätt till utmål kanfinnas anledning att fästa stor vikt vid det allmänna intresset av attifrågavarande malmtillgångar behålls i svensk ägo. Att ett utländskt företagkan ha viss möjlighet att bedriva prospektering i utan särskilttillstånd finner utskottet inte anmärkningsvärt, eftersom det för en inmutningsom möjliggör närmare undersökning krävs förvärvstillstånd enligt lagen.Utskottet avstyrker sålunda det nu behandlade yrkandet i motion 1982/83:815(vpk). Uranhaltiga tillhör dem som omfattas avminerallagen och som det alltså krävs koncession för att få bryta. I tremotioner - partimotionerna 1982/83:1100 (c) och 1982/83:1108 (vpk) samt motion1982/83:2023 (c) -begärs förbud mot prospektering efter uran och moturanbrytning. Yrkandet härom är i vart och ett av fallen sammankopplat medandra yrkanden som ger uttryck för en kritisk inställning till kärnkraften.Dessa övriga yrkanden -bl. a. om förbud mot upparbetning av använt kärnbränsleoch mot export av kärnkraftsteknologi - har tagits upp i andra sammanhang (NU1982/83:33, 1982/83:24). Utskottet har avstyrkt motsvarandemotionsyrkanden om förbud mot uranbrytning etc. under hänvisning till de kravpå tillstånd enligt minerallagen och andra lagar som staten redan har ställtupp. De nu aktuella motionerna föranleder inte något ändrat ställningstagandeoch avstyrks sålunda av utskottet. 1 motion 1982/83:648 (c, m, fp) föreslås en ändring iminerallagen avseende fastighetsägares möjligheter att utan koncession utnyttjafyndigheter av naturgas på egen mark. En liknande motion vann ickegehör hos utskottet och . Frågans behandling det året finns utförligtredovisad i det föregående (s. 20). Utskottet finner inte skäl för något ändratställningstagande från sida men vill framhålla att de förhållandensom motionärerna berör kan övervägas vid den förestående översynen avminerallagstiftningen. NU1982/83:32 37 1. beträffandeprospektering m. m. attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt D 4 och medavslag på motion 1982/83:2007 yrkandena 13-15 a) bemyndigarregeringen att under /84 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtagandenom högst 40 . för /85, . för budgetåret1985/86 och . för / 87, b) till Statensgruvegendom: Prospektering m. m. för /84 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffandeförvaltning av statens gruvegendom att riksdagenmed bifall till proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt D 5 och med avslag påmotion 1982/83:2007 yrkande 16 till Statens gruvegendom: m.m. för /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslagav , 3. beträffandeSveriges geologiska undersökning attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkterna D 1-D 3för /84 under tolfte huvudtiteln anvisar a) till Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kariering m. m. ett reservationsanslag av , b) till Sverigesgeologiska undersökning: Utrustning ett reservationsanslag av , c) tillBergsstaten ett förslagsanslag av , 4. beträffande malmbrytning iHälsingland att avslår a) motion1982/83:255, b) motion1982/83:1585 yrkande 3 i ifrågavarande del, 5. beträffande ökadeprospekteringsinsatser i och a) motion1982/83:653, b) motion1982/83:1028, c) motion1982/83:1481 yrkandena 3 och 4, 6. beträffandemineralpoliliskl åtgärdsprogram attriksdagen avslår motion 1982/83:1031 och motion 1982/ 83:1035 yrkandena 1, 2och 6, NU1982/83:32 38 7. beträffande samarbete mellanLKAB och attriksdagen avslår motion 1982/83:815 yrkandena 1 och 3, 8. beträffandeanvändning av bioteknik inom gruvnäringen att avslår motion1982/83:342, 9. beträffandesmåskalig gruvbrytning attriksdagen avslår motion 1982/83:2044, attriksdagen med bifall till motion 1982/83:256 och med avslag på motion1982/83:1013 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 11, beträffande vissa legeringsmetaller att avslår a) motion1982/83:336 (nickel), b) motion1982/83:341 (), c) motion1982/83:809 (scheelitmalm), d) motion1982/83:2028 (vanadin och titan), 12, beträffande kromproduktion iTornedalen att avslår motion 1982/83:2031, 13, beträffande Grängesbergsgruvan attriksdagen avslår motion 1982/83:1017, 14, beträffande zinksmältverk i Örebrolän att avslår motion 1982/83:1020, 15, beträffande prospektering iHåkansboda att avslår motion 1982/83:1504, 16, beträffande borrkärnearkiv attriksdagen avslår motion 1982/83:802, 17, beträffandeavskaffande av inmutningssystemet attriksdagen avslår motion 1982/83:1035 yrkande 3, 18, beträffande samhälleligt ägande avnya mineralfyndigheter att avslår motion 1982/83:1035 yrkande 5, 19, beträffande utnyttjande avkronoandel attriksdagen avslår motion 1982/83:1035 yrkande 4, 20, beträffande åtgärder för auförhindra utländska engagemang inom gruvttäringen attriksdagen avslår motion 1982/83:815 yrkande 2, 21, beträffandeförbud mot uranbrytning 171. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:1100 yrkande 10, motion 1982/83:1108 yrkande 6och motion 1982/83:2023 yrkande 1, 22, beträffande rätt till vissagasfyndigheter att avslår motion 1982/83:648, NU1982/83:32 39 Närvarande: (), () (mom,17-22), () (mom, 1-16), () (mom,17-22), (), (), (), () (mom, 1-16), (), () (mom, 1-16), PerWesterberg (m), (vpk), (), (),() (mom, 17-22), () (mom, 17-22), Bo Finnkvist (s)(mom, 1-16), () och (). Prospektering m. m. (mom, 1) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 23 som börjar med "Utskottet delar" och slutar"motion 1982/83:2007 (m) avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det äruppenbar risk för att den kraftiga ökning av det statliga prospekteringsstödetsom skulle bli följden av regeringens förslag kan inverka negativt påföretagens egna prospekteringsansträngningar eller komma att medföra betydanderesurs-knapphet vid ett rationellt utnyttjande av anslagna medel. Utskottetinstämmer därför i de yrkanden i motion 1982/83:2007 (m) som går ut på attprospekteringsanslaget skall minskas och att regeringens bemyndigande att göraåtaganden för NSG:s räkning skall inskränkas till att gälla 10 milj, kr, /85, dels att utskottet under 1 bort hemställa 1, beträffande prospektering m. m. attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt D4 och medbifall till motion 1982/83:2007 yrkandena 13-15 a) bemyndigarregeringen att under /84 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtagandenför /85 om högst ,, b) till Statensgruvegendom: Prospektering m. m. för /84 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . NU1982/83:32 40 Förvaltning av statens gruvegendom (mom, 2) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 23 som börjar med "Den särskilda" och slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse: Liksom motionärerna anser utskottet att den föreslagnaanslagsposten om 4 milj, kr. till utgifter för s. k. latenta kronoandelar börslopas. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande förvaltning av statens gruvegendom attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt D 5 och medbifall till motion 1982/83:2007 yrkande 16 till Statens gruvegendotn:Egendomsförvallning m. m. för /84 under tolfte huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag av . Mineralpolitiskt åtgärdsprogram(mom. 6) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 25 med "Utskottet utgår" och slutar på s.26 med "denna motion" bort ha följande lydelse: En sådan planering av gruvverksamheten i som krävsi motion 1982/83:1035 (vpk) är enligt utskottets mening en nödvändigförutsättning bl. a. för att de satsningar på mineralområdet som genomförsskall ge resultat. Samhällelig kontroll över prospekteringen, nationaliseringav mineralförekomsterna och samhälleliga initiativ till vidareförädling ochtill vidgat handelsutbyte är betydelsefulla inslag i planeringen. En viktigorganisatorisk detalj är att SGU bör återfå sin tidigare samlade organisation.Planeringen måste i sin helhet styras av samhällsekonomiska överväganden ochpräglas av ett internationellt perspektiv. Utskottet föreslår att görett uttalande till regeringen av här angiven innebörd. Ett regionalt åtgärdsprogram för gruvnäringen i Bergslagenmåste ingå som en viktig del i det program för hela gruvindustrin som utskottetnu har uttalat sig för. Sålunda tillstyrker utskottet även motion 1982/83:1031(vpk). dels att utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande mineralpolitiskt åtgärdsprogram altriksdagen med bifall till motion 1982/83:1031 och motion 1982/83:1035 yrkandena1, 2 och 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. NU1982/83:32 41 Samarbete mellan ochSvenska (mom. 7) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 27 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"berörd del" bort ha följande lydelse: Utskottet delar inte regeringens övertygelse ätt ochsvensk gruvindustri kan dra fördelav ett samarbete med utländska företag. NSG är i sitt remissvar kritisk mot samarbetsavtalet ochframhåller att har lagt ned betydande resurser påprospektering inom det aktuella området och får förutsättas därigenom ha storerfarenhet av och kunskap om prospekteringens alla led i dettasvårprospekterade område. NSG motiverar sin negativa inställning till avtaletmed att detta inte tillräckligt tillgodoser intressen. Förutsatt attstaten ej avsäger sig sin rätt till kronoandel kan det, framhåller NSG,inträffa att BP blir hälftendelägare i utmål. Det brytningsvitsord som följerav kronoandelsinnehavet medför visserligen att en fyndighet inte mot statensönskan kan blockeras för utnyttjande. Det brytningsvitsord som följer avinnehav av hela inmutarandelen medför å andra sidan att en fyndighet kan brytasut som inte överensstämmer med inhemska intressen. Utskottet delar den uppfattning som NSG redovisar iremissvaret.Det är enligt utskottets mening anmärkningsvärt att regeringen intehar tagit hänsyn till de tungt vägande invändningar som både dennaexpertinstans och har riktat mot avtaletmellan och BP. Såsom framhålls i motion 1982/83:815 (vpk) är det av stornationell betydelse att vidare samarbete mellan svenska och utländskagruvföretag förhindras. Det finns annars uppenbar risk för att vårt land tapparkontrollen över väsentliga naturtillgångar och att landets nationella oberoendeförsvagas. Utskottet tillstyrker således de här berörda förslagen i motion1982/83:815 (vpk). Samarbetet mellan och BP bör med det snaraste bringasatt upphöra. I stället bör - enligt förslag som regeringen bör föreläggariksdagen - få erforderliga medel för att i egen regi driva önskvärdmineralprospektering i mellersta och . dels att utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffande samarbete mellanLKAB och ' attriksdagen med bifall till motion 1982/83:815 yrkandena 1 och 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. NU1982/83:32 42 (mom. 10) (), (vpk) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 29 med "Utskottet delar" och slutar på s.30 med "motion 1982/83:1013 (c) avstyrks" bort ha följande lydelse: Resultaten av det forsknings- och utvecklingsprogram somsedan år 1978 bedrivs i visar entydigt att det av såväl miljömässigasom ekonomiska skäl saknas förutsättningar för exploatering av skifferfyndighetendär. Detta leder, såsom framhålls i motion 1982/83:1013 (c), till slutsatsenatt det nuvarande arbetet vid måste upphöra. Det är då angelägetatt omfattningen och finansieringen av erforderliga återställnings-arbeten vidRanstad liksom också den framtida användningen av utreds. Denutredning om framtid som genomförs inom ramen årsenergikommitté (11981:08) bör ge ett sådant underlag att beslut om verketsframtida användning kan fattas . bör även frågan omåterställningsarbetena få sin lösning. bör göra ett uttalande av nuangiven innebörd. Utskottet tillstyrker sålunda motion 1982/83:1013 (c). Avdetta följer att motion 1982/83:256 (m) avstyrks. dels att utskottet under 10 borthemställa 10, beträffande attriksdagen medbifall till motion 1982/83:1013 och med avslag på motion1982/83:256 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Vissa legeringsmetaller (mom. 11) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 32 som börjar med "Sammanfattningsvis kan" och slutarmed "rörande legeringsmetaller" bort ha följande lydelse: Utskottetvill anföra följande beträffande legeringsmetaller. är till beroende av import för att tillgodosebehovet av den viktiga specialmetallen . Beträffande nickel ärimportberoendet totalt. Marknaden för båda dessa metaller domineras av ettfåtal producenter - tre företag svarar för hälften av världens produktion avwolfram och ett enda företag har nära hälften av all nickelframställhing. Enrad skäl talar för att bör göra ansträngningar att bryta detta ensidigaberoende. Beträffande är det därför väsentligt att regeringen snarastgör en helhetsbedömning av aktuella wolframfynd. Utskottet vill också i dettasammanhang framhålla vikten av att regeringen ställer ett tillräckligt belopptill förfogande för prospektering efter scheelitmalm i Bergslagen. NU1982/83:32 43 ekonomiska som de beredskapsmässiga skälen för utnyttjandeav fyndigheter i norra påverkas av om man ser de olika fyndigheterna iett samlat perspektiv. Då det gäller nickel förefaller det tydligt att det harfunnits en benägenhet att underskatta de befintliga tillgångarna och derasframtida betydelse. Med hänsyn till bl. a. den stora betydelse nickel har förkvalificerad ståltillverkning bör ett handlingsprogram utarbetas för hur desvenska nickeltillgångarna skall kunna utnyttjas. Vad gäller vanadin och titan är importberoendetotalt. Världsmarknaden domineras beträffande båda dessa .metaller i myckethög grad (eller mer) av ett enda företag. Det får betraktas som klarlagt,att vanadinförekomsterna i och är brytvärda. Det är därför avvikt att beslut om brytning kan fattas möjligt. 1 anslutning härtillframstår det som angeläget att utreda i vad mån den nya, energisnåla teknik förbehandling av titanjärnmalm som har utvecklats i kan motivera utvinningav titan parallellt med vanadin: Utskottet ställer sig sålunda.positivt till förslagen imotionerna 1982/83:336 (vpk), 1982/83:341 (vpk), 1982/83:809 (s) och1982/83:2028 (vpk) och föreslår att gör ett uttalande till regeringenav den innebörd som utskottet här har angivit. dels att utskottet under 11 bort hemställa 11. beträffande vissalegeringsmetaller att med anledning av a) motion1982/83:336 (nickel). b) motion1982/83:341 (), c) motion1982/83:809 (scheelitmalm), d) motion1982/83:2028 (vanadin och titan) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Grängesbergsgruvan (mom. 13)(vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 33 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"motion 1982/83:1017 (vpk)" bort ha följande lydelse: I strukturplaner har de mellansvenska gruvornavarit styvmoderligt behandlade. Kravet på vinst har legat som eft ok överGrängesbergsgruvan, Man hade en nådatid fram , vilketklarades med ett nödrop. Detta skedde till priset av att man tillvaratog endastde mest brytvärda malmerna.