bet · G601AU23 · 1982-12-31 00:00:00 — Generellaåtgärder av detta slag kommer att minska såväl behov av som efterfrågan påregionalpoHtiskt stöd av traditionellt selektivt slag, bl, a,lokaliseringsbidragen. Till följd härav kan även medelsåtgången för åtgärderav detta senare slag beräknas bli lägre än regeringen fömtsatt. Denmedelsberäkning som gjorts i motion 1594 godtas av utskottet som alltsåföreslår att det nu aktuella anslaget för nästa budgetår uppförs med 288 milj,kr. Regeringenhar i budgetproposifionen anmält att den totala beslutsramen för regionalpolitisktstöd för budgetåren 1979/80-1983/84 bör justeras ned från 8086 fill 8033 milj,kr. Eftersom utskottet i motsats tiU regeringen inte beräknat ett belopp om 10milj. till centrala konsult- och utredningsinsatser bör femårsramenfastställas till 8043 milj. kr. AU 1982/83:23 81 delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: 12. att med bifaU tiU motion 1982/83:1594yrkande 3 samt med avslag på propositionens förslag till Regionalpolitisktstöd: Bidragsverksamhet för /84 anvisar ett förslagsanslag av288000000 kr. Anslagtill Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån (mom 14) , , (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 36som börjar "Av de" och slutar "motsvarande del" bort haföljande lydelse: BehåUningenpå detta anslag växer snabbt. Den uppgick vid utgången av /79 det sista i den ramperiod som föregick den nu löpande femårsperioden till 671milj, kr. hade behållningen nästan tredubblats och uppgår nu tilldrygt . Det säger sig självt att det med en sådanutveckling av anslagsbehåUningen saknas anledning att anvisa nya medel påanslaget. I enlighet med vad som anförs i motion 1594 bör aUtså regeringensframställning om ett anslag av 500 milj. kr. delsatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14. att med bifall till motion 1982/83:1594yrkande 4 avslår propositionens förslag om anslag för /84 tillRegionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån. Bidragtill vissa oetransporter i glesbygd (mom. 15) (), () ochAlexander Chrisopoulos (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 38som böljar "Utskottet delar" och slutar "av " bortha följande lydelse: Liksommotionärerna anser utskottet att det är oacceptabeU att dra in ett bidrag sominförts av fördelningspolitiska skäl och har tiU syfte att minskabränslepriserna för människor i bygder där man på grand av klimatet och delånga avstånden har de högsta uppvärmningskostnadema. Regeringsförslaget attslopa bidraget bör alltså avslås. 1årets budgetproposition finns i linje med regeringens förslag inte upptagetnågot anslag för ändamålet. Vid bifall till utskottets förslag i huvudfråganbör alltså anvisa medel för den fortsatta bidragsgivningen. Detta kanlämpUgen ske i den form som förordas i mofion 818, nämligen ett särskiltreservationsanslag på industridepartementets huvudfitel, benämnt Bidrag tillvissa oljetransporter i glesbygd. Anslaget bör anvisas med AU 1982/83:23 82 sammabelopp som motsvarande anslag för innevarande budgetår, dvs. 20 milj. kr. delsatt utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse: 15. beträffande bidrag till vissaoljetransporter i glesbygd att riksda gen dels med bifall tillmotionerna 1982/83:400 yrkande 2 i motsvarande del och 1982/83:1053 avslår dettiU propositionen fogade förslaget tiU lag om upphävande av lagen (1980:564)med bemyndigande om sänkning av ortstillägg för vissa oljeprodukter, m. m., dels med bifaU till motion1982/83:818 yrkande 5 samt med anledning av mofion 1982/83:400 yrkande 2 imotsvarande del till Bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av20000000 kr. Riksdagsuttalandeom utjämning av priserna på oeprodukter (mom. 16) AlexanderChrisopoulos (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 38som börjar "Motionärerna påpekar" och slutar "avstyrkerdetsamma" bort ha följande lydelse: SomframhåUs i motion 400 är det vpk:s mening att man av fördelnings-politiska skälbör få till stånd en total utjämning av oljepriserna i landet. Detta är båderimligt och rättvist i ett land som vårt där de högre uppvärmningskostnadernai vissa områden beror på en kombination av hårt klimat och långatransportavstånd. En total prisutjämning i hela landet är inte möjlig att uppnåi ett slag. Det är dock angeläget att man arbetar för att en sådan ordning kanuppnås. Därför bör fastställa en utjämning av priserna påoljeprodukter som en målsättning för politiken på detta område och ge dettaregeringen tiU känna. delsatt utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse: 16. beträffande riksdagsuttalande om utjämningav priserna på olje produkter att med bifalltill motion 1982/83:400 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Beloppsgränsernaför stöd till glesbygdsföretag m. m. (mom. 17) () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 39 som böljar "Med hänsyn"och slutar "dessa punkter" bort ha följande lydelse: Glesbygdsstödetfår inte försämras på grand av prisutvecklingen. AU 1982/83:23 83 omär det nödvändigt alt förstärka detta stöd för att hindra den negativautvecklingen i landets glesbygder. Som föreslås i motion 2138bör högstbeloppet för avskrivningslån till företag höjas från 200000 till250000 kr. och motsvarande belopp för uthymingsstugor räknas upp från 30000fill . Maximibeloppet för IKS-stödet tiU enskilda objekt bör likasåhöjas från 30000 fill . delsatt utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse: 17. beträffande heloppsgränserna för stöd tillglesbygdsföretag m.m. att med bifaUtill motion 1982/83:2138 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 11.Anslag till Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser (mom. 20) , , (aUa m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.40 böljar "föreslår" och på s. 41 slutar "begärdabeloppet" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående understrakit behovet av att den framtida regionalpolitikenomformas, så att den blir ett aktivt stöd för ett växande konkurrenskraftigtnäringsliv i regioner med betydande strakturella problem och obalanser.Huvudlinjen i en sådan politik bör vara ökade insatser av generella medel ochen successiv avveckUng av flertalet selektiva stödformer. Tanken är dock inteatt man helt skall avvara dessa stödformer. De kommer även attbehövas för att främja en aktiv glesbygdspolitik och vid realiserandet av enmer åtgärdsinriktad länsplanering än den som bedrivs f, n. Efter hand som manalltmer decentraliserar beslutsfattandet till den regionala nivån kommer man iframtiden vid sidan av generella insatser på skatte-, avgifts- ochtaxeområdena - att behöva endast ett enda sammanhållet anslag, som tämligenfritt skall kunna disponeras av länsstyrelserna till olika insatser iglesbygden och för avhjälpande av andra inomregionala balansproblem. Somföreslås i motion 1594 kan man redan nu ta de första stegen mot en sådanutveckUng. Såsom behandlats i det föregående leder den föreslagna generellanedsättningen av arbetsgivaravgifterna i stödområdena A och B till ett minskatmedelsbehov för bidrag och lån. Därmed skapas ett utrymme för att vidgalänsstyrelsernas möjligheter att göra speciella insatser med anlitande av detförevarande anslaget. Som föreslås i motionen bör anslaget kunna uppföras med312 milj. kr. Detsagda innebär att utskottet avstyrker förslag om ettanslag om . Förslaget bygger på att arbetsmarknads-huvudtitelnsanslag till beredskapsarbeten m.m. reduceras i motsvarande mån. Dennaföratsättning föreligger inte längre. AU 1982/83:23 84 delsatt utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse: 20. att med bifaU till mofion1982/83:1594 yrkande 5 samt med avslag på dels propositionens förslag, delsmotion 1982/ 83:818 yrkande 4 till Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatserför /84 anvisar ett reservationsanslag av . 12.Anslag till Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser (mom. 20) (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.40 börjar "föreslår" och på s. 41 slutar "begärdabeloppet" bort ha följande lydelse: Detförevarande anslaget ger goda möjligheter att skapa fler arbetstillfällen påett sätt som från regionalpolitisk synpunkt är särskilt angeläget. Genom attanslaget kan användas till att vidmakthålla och främja de i glesbygdernaverksamma småföretagen, däribland företag inom hantverk samt jord- ochskogsbrak, skapar man i själva verket en sysselsättning med goda utsikter attbli bestående och gör det till en kostnad som är lägre än för de merkortsiktigt verkande arbetsmarknadspolitiska insatserna. Detsagda innebär att utskottet instämmer i slutsatsen i centerpartimotionen,nämligen att anslaget bör räknas upp med 150 milj. kr. föratt ge det vidgade utrymme som behövs för ökade utvecklingsinsatser iglesbygderna. Därigenom tiUgodoses även yrkandena i ett flertal motioner om enökning av länsanslagen. Detta gäller speciellt Norrlandslänen och Värmlandslän. Till frågan hur detta högre anslagsbelopp skall avräknas mot andrainsatser blir det anledning att återkomma vid behandlingen av regeringens s. k.kompletteringsproposition. Ställningstagandetinnebär att förslaget i motion 1594 om en tiU 312 milj. kr. begränsaduppräkning av anslaget inte bör leda till någon åtgärd. delsatt utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse: 20. att med bifall fill motion1982/83:818 yrkande 4 samt med avslag på dels propositionens förslag, delsmotion 1982/ 83:1594 yrkande 5 till Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatserför /84 anvisar ett reservationsanslag av . AU 1982/83:23 85 Anslagtill Ersättning för nedsättning av socialavgifter (mom. 23) under föratsättning avbifall till reservation 1 , , (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 42som böljar "Utskottet har" och slutar "utan åtgärd" bort haföljande lydelse: Utskottethar i det föregående tillstyrkt förslaget i mofion 1594 att socialavgiftemaskall nedsättas i stödområdena A och B. En konsekvens av dettaställningstagande är att detta anslag behöver räknas upp och, såsom föreslås imotionen, uppföras med 335 milj. kr. ovan refererade ställningstagande till frågan om nedsättning avsocialavgifterna har motion 2086 av () blivit tillgodosedd.Motionen förordar en sänkning av arbetsgivaravgifterna i och Dorotea.Båda kommunerna tillhör stödområde A och omfattas därmed av enavgiftsnedsättning enligt utskottets förslag. Motionen behöver således inteleda till någon åtgärd. delsatt utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse: 23. att med bifall fill motion1982/83:1594 yrkande 6 samt med avslag på propositionens förslag tiU Ersättningför nedsättning av socialavgifter för /84 anvisar ett förslagsanslagav , Inplaceringav kommun i stödområde (mom. 26) AlexanderChrisopoulos (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 44som böljar "Som ovan" och slutar "upptagna motionerna" bortha följande lydelse: Medhänsyn tiU de stora problemen på arbetsmarknaden i kommun anserutskottet att det är motiverat att - som yrkas i motion 658 av (vpk) föreslå en förändring av kommunens inplacering i stödområde.Timrå kommun bör följaktligen vara inplacerad i stödområde C. Detta bör medbifall till motion 658 ges regeringen tiU känna. dels att utskottets hemställan under 26 bort haföljande lydelse: 26. beträffande inplacering i stödområde av kommun att med bifalltill motion 1982/83:658 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. AU 1982/83:23 86 Medeltill regionala utvecklingsinsatser i mom. 31motiveringen under föratsättning avbifall fiU reservafion 12 () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 48som börjar "Utskottet vill" och på s. 49 slutar "denna del"bort ha följande lydelse: Imotion 2088 av () föreslås att regeringen vid fördelningen av dets. k, länsanslaget för regionala utvecklingsinsatser tilldelar länen jämfört med innevarande år oförändrad andel, vilket med hänvisning tillförslaget från om en uppräkning av anslaget med 150 milj. kr.skulle innebära att länsanslaget till under nästa budgetår kanuppgå till 70 milj. kr. Som framgått tidigare i betänkandet har utskottettillstyrkt den av föreslagna uppräkningen av anslaget med 150milj, kr. Utskottet har mot bakgrand av problemens omfattning i län- anledning räkna med att andelen för detta län i vart fall inte blir mindre änunder innevarande budgetår. Därmed ökar föratsättningarna väsenfiigt för bj.a.intensifierade glesbygdsinsatser i länet. Motion 2088 bör med hänvisninghärtill inte föranleda någon åtgärd. Åtgärdsprogramför och (mom. 35 och 36) AlexanderChrisopoulos (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 49som börjar "Motionerna avstyrks" och slutar "hänvisning härtill"bort ha följande lydelse: Utöverde åtgärder som utskottet i det föregående redovisat motiverar den allvarligasituationen i att ett särskilt åtgärdsprogram för länettas fram av statsmakterna. Utskottet anser därvid att de förslag sompresenteras i motion 658 av (vpk) bör ingå i ett sådantprogram. Motionärens förslag ärföljande: Resolutstatligt stöd för att fullfölja den planerade industriutbyggna den i , Byggandet av ett industrispårmellan och , har ett avlandets sämsta vägnät. Ett upprastnings-program för de sämsta vägarna i länetigångsätts. Ett omfattandeskogsvårdsprogram startas. I länet finns stora behov av röjning och gallring arbeten som kan ske i form av beredskapsarbeten. Extra statlig insats för att gelänsstyrelsen tillräckliga resurser för att utveckla projekt som redanpåbörjats. AU 1982/83:23 87 På behövs givetvis ändra åtgärder, menovannämnda program skuUe såsom motionären framhåller - kunna initiera enminskad arbetslöshet. Motbakgrand av den mycket besvärliga situationen på arbetsmarknaden i Söderhamnskommun bör regeringen även utarbeta ett åtgärdsprogram för denna kommun.Kommunen kan inte längre som också framhålls i motion 2070 av sig på att storfinansen skall garantera den industriella utveckUngeni kommunen. Utskottet tillstyrker deförslag tUl åtgärder som förs fram i motion 2070. Sandarnebör utvecklas till ett träkemiskt centram för fillverkning av olika kemiska produkter. Produktionen av oblekt massa iSandame bör behållas och förädlingssidan byggas ut. Söderhamnsregionen börifrågakomma vid utlokalisering eller nylo-kalisering av statlig industri- ellerförvaltningsverksamhet. Ericssonkoncernen bör åläggasatt svara för ersättningsjobb till . Skogsavfall bör tillvaratas förenergiändamål. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna 658 i aktuell del och 2070 bör regeringen underrättasom. Övriga i sammanhanget behandlade motioner bör avslås. delsatt utskottets hemställan under 35 och 36 bort ha följande lydelse: 35. beträffandeåtgärdsprogram m. m.för att med bifalltill motion 1982/83:658 yrkande 1 samt med avslag på motion 1982/83:817 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 36, beträffandeätgärdsprogram för att med bifallfill motion 1982/83:2070 som sin mening ger regeringen tiU känna vad utskottetanfört. 17.Åtgärdsprogram för (mom. 3941) AlexanderChrisopoulos (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.51 börjar "Problemen i" och på s. 52 slutar "behandlademotionerna" bort ha följande lydelse: Detfinns en uppenbar risk för att Bergslagen kommer att bli 1980-taletskrisområde. Det finns därför starka skäl för statsmakterna att sätta inkraftfulla insatser för att vända utvecklingen. Vpk har i andra sammanhang förtfram övergripande förslag som gäUer industripoUfiken i allmänhet, införande avsamhällsfonder och fackliga investeringsfonder. Ett genomförande av dessaförslag skulle självfallet få en avgörande betydelse för utvecklingen. I dettasammanhang vill utskottet förorda att följande förslag AU 1982/83:23 88 sompresenteras i motion 2075 av i m. fl. (vpk)genomförs: Åtgärderför att behåUa och utveckla gravnäringen, bl. a. genom ökad prospektering eftermetaller och mineraler. Införandeav ny teknik i ståUndustrin som ger kostnadsfördelar utan extrem storskalighetoch baserad på den inhemska malmen i stället för på det importerade skrotet, Satsningarpå produktionsutveckling och processutveckling genom samarbete i helaförädlingskedjan från råvara till färdig produkt. Ökadsatsning på nya marknader genom långsiktiga handelsavtal med planekonomiernaoch tredje världen, Tillvaratagandeav de energiresurser som finns i regionen, bl, a. genom ett regionaltenergibolag. Återvinningav insatsvaror och energi, Ökatsamarbete mellan leverantörer i regionen för att minska importandelen i fardigproduktionen. Utveckladsvensk marknad genom offensiva satsningar inom energiteknik, transportväsende,byggande, industrieU utveckling etc, Minskadrovdrift inom skogen. Utbyggnadav den offenfiiga sektorn, som i Bergslagen har lägre sysselsättningsgrad änvad landet har i genomsnitt. Äveni motionerna 1050 av (vpk) och 262 av (vpk)läggs fram förslag av betydelse för Bergslagen. Dessa motioner behandlarKopparbergs resp. i sin helhet. Utskottet går därför närmare inpå de motionerna senare i betänkandet, dels att den del av utskottets yttrande som på s,54 börjar "Utskottet är" och på s, 55 slutar "behandlademotionerna" bort ha följande lydelse: Utskottetär medvetet om de stora problemen på arbetsmarknaden i , Somtidigare nämnts är svårigheterna särskUt stora i dessa läns bergslagskommuner.Utskottet har tidigare i betänkandet presenterat förslag till åtgärdsprogramför bergslagskommunema. I detta sammanhang vill utskottet häratöver ta uppförslag som siktar in sig på även andra delar av än Bergslagen. Itvå vpk-motioner - 1050 av och 262 av -behandlas situafionen i resp. . Imotion 262 framhålls bl. a. att i en medveten samhällelig styrning av denindustriella utvecklingen i måste basindustrier byggas upp medsiktet inställt behov och tiden därefter. Det konkretainnehållet i en sådan arbetsskapande industrialiseringsplan bör bl. a.innefatta: En grandlig översyn av hårt nedslitna transportsystem en översyn för planerad övergång till ökad återvinning av insatsvaror ochenergi inom bl. a. större processindustrier ett samhällsprojekt AU 1982/83:23 89 förtillverkning av jordbrakstraktorer i och jordbraksredskap i mineral- och malmprospektering i - ökad satsning på altemafivaenergislag som också ger jobb inom värmländsk industri -satsningar påsamhällsnyttiga arbeten inom den gemensamma sektorn som också ger arbete inomindustrin. Slutligenföreslås även dels att statligt stöd skall utgå tiU lokala fackligastudiecirklar om industriell utveckling inom nedläggningshotad värmländskindustri, dels tillsättande av en arbetsgrapp med företrädare förfackföreningen, politiska partier och forskare med uppgift att upprätta enutvecklingsplan enligt föreslagna riktlinjer för . Lars-OveHagberg (vpk) föreslår i motion 1050 som tar upp problemen i län- att samhället genom en hårdare styrning skall ta över styrningen avsamhällsutvecklingen. a. krävs en lag om en grundläggande garanti förarbete åt alla. Ett införande av vpk:s fondförslag skuUe vidare skapa nyaarbetstillfällen genom investeringar i ny samhällsägd industri och genom stödtill kooperativa och löntagarägda företag. utvecklingsplan för som motionären presenterar återfinnsbl. a. förslag om förädlingav länets malm- och ståltillgångar, bättreutnyttjande av skogsråvaran och en långtgående förädling inom länetsskogsindustri, nytekopoUtik tiU stöd för bl. a. länets skinnindustri, utbyggnadav den sociala servicen. Utskottetanser i likhet med båda motionärerna att det behövs kraftfulla åtgärder frånstatsmaktemas sida om den negativa utvecklingen i skaU kunnavändas. I de båda motionerna presenteras konkreta åtgärdsprogram som om degenomförs skulle få mycket positiva effekter på utvecklingen i ochKopparbergs län. Utskottet anser mot denna bakgrand att motionerna 262 och 1050bör bifallas av . Regeringen bör följaktligen utarbeta utvecklingsprogramför och utifrån de förslag som mofionärerna presenterat.Utskottet utgår från att de program som sålunda utarbetas inom regeringenskansli för de här berörda länen skall utgöra underlag för motsvarande programför även övriga län i MeUansverige. Vad utskottet anfört om utvecklingsplanerför och bör regeringen underrättas om. Övriga i sammanhangetupptagna motioner bör avslås av . dels att utskottets hemställan under 39-41 bort haföljande lydelse: 39. beträffande åtgärdsprogram m.m. för Bergslagen attriksdagen med bifall till mofionerna 1982/83:262 i motsvarande del, 1982/ AU 1982/83:23 90 83:1050i motsvarande del och 1982/83:2075 samt med avslag på motionerna 1982/83:662,1982/83:819, 1982/83:822, 1982/ 83:1058 i motsvarande del, 1982/83:1512,1982/83:1543, 1982/ 83:1582 yrkandena 2 och 5 i motsvarande del, 1982/83:1621 imotsvarande del, 1982/83:2048 i motsvarande del, 1982/83:2081 i motsvarande del,1982/83:2193 yrkande 1 i motsvarande del och 1982/83:2194 yrkandena I och 3 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 40, beträffande utvecklingsplan förKopparbergs län att med bifall till mofion 1982/83:1050 i motsvarande del som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 41, beträffande åtgärdsprogram m. m.förVärmlands län att riksda gen med bifall till mofion 1982/83:262 i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1982/83:1621 i motsvarande del och 1982/83:2048 i motsvarande del som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. 18.Åtgärdsprogram för (mom. 44) AlexanderChrisopoulos (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.55 böljar "Utskottet vill" och på s. 56 slutar "mofion1117" bort ha följande lydelse: SomframhåUs i motion 1117 av m.fl. (vpk) är enregion som på många sätt är i obalans. Skillnaderna är i flera avseenden mycketstora mellan olika delar av länet. 1 inget annat län i landet finns f. ö. såstora skillnader i kommunalskatt mellan kommunerna som i . Påarbetsmarknaden är situationen oroande. a. har länet drabbats mycket hårtav minskningen av antalet anställda inom industri- och byggnadsverksamheten.För att bryta den negativa utvecklingen på arbetsmarknaden i länet krävs sommotionärerna framhåUer en utbyggnad både av industrin och av den offentligasektorn. Denoffentliga sektorn kan tjäna som motor för ekonomisk och social utveckling.Medel måste bl. a. anvisas för underhåll och reparationer av skolor, vägar,barnstugor m. m, Gmndproblemetär att industrin är alltför liten i länet. Det gäUer därför att hejda denfortgående minskningen av industriarbetsplatser och vända den till en ökning.Detta betyder självfallet inte att en utbyggnad av industrin iStockholmsregionen skall ske på bekostnad av övriga landet. Utskottetanser i Ukhet med vpk att en utgångspunkt för en industrisatsning skaU varasamhällsnyttiga varor som produceras med nya och energisnåla tekniker och medökad förädling av inhemska råvaror. Dessa industrier behöver inte varaprivatägda och då drivas utifrån snäva vinst- AU1982/83:23 91 intressen utan kan med fördel vara löntagar- och/ellerkooperativt ägda eller ägas av kommuner eller landstingen. Det krävs alltsåforsknings- och utvecklingsindustrier, och inom finns fleragynnsamma föratsättningar för detta. Här finns redan bl, a, forskningsintensivaföretag inom elektro-, instrument-, transport-, kemi- ochläkemedelsindustrierna samt flera högskolor och andra forskningsinstitufioner. Det behövs vidare ett samlat grepp över regionensenergifrågor och en energistrategi som bygger på mångsidighet beträffandeenergiråvaror, användande av inhemska energikällor i så stor utsträckning sommöjligt, minskning av oljeberoendet och avveckling av kärnkraften. Olje- och kärnkraftsberoendet måste brytas senast under1980-talet, En kraftfull satsning på att utveckla nya energikällor och nyenergiteknik krävs för att att göra det möjligt att övergå tillinhemska, förnybara energikällor. Det innebär forskning, utveckling ochtillverkning av solfångare, värmepumpar, Qärrvärmesystem, nya effekfiva pannor,avancerad isoleringsteknik m. m. Stora satsningar behöver vidare göras påkommunikafionsområdet. Det gäller bl.