bet · G601UbU17 · 1982-12-31 00:00:00 — 13. att beslutar att fillUndervisning för invandrare i svenska språket m. m. för /84anvisa ett förslagsanslag av . För undervisning i svenska språket medsamhällsorientering får innevarande budgetår disponeras högst 625000 studietimmar.Av dessa får användas för undervisning som aren följd avlagstiftning (s.k. lagbunden undervisning) och för övriginvandramndervisning. Därtill får högst disponeras försärskild samhällsundervisning inkl. studiecirklar i sömnad, matlagning m.m. Ibudgetpropositionen föreslås en minskning av antalet undervisningstimmarjämfört med vad som budgeterats för innevarande budgetår. Sålunda förordas50000 studietimmar för den lagbundna undervisningen och 'Övriga yrkanden i motionen behandlas av arbetsmarknadsutskottet. UbU 1982/83:17 11 437000studietimmar för övrig undervisning. För s. k. särskild samhällsundervisningberäknas medel för oförändrat 13000 studiefimmar. Totalt sett innebär förslageten minskning från 638000 fill . Imotion 1982/83:2174 hävdas att de fimantal som beräknats i budgetpropositionenär för höga med hänsyn främst tUl nedgången i arbetskraftsinvandringen. Motionärernaföreslår en begränsning fill sammanlagt , varav 40000 fimmarlagbunden undervisning. Enligt motionen innebär en sådan reducering avtimantalet att anslagsbehovet minskar med 17 milj. kr. uppfattning är den verksamhetsvolym som ligger till gmnd förregeringens anslagsberäkning lämpligt avvägd med hänsyn till den kända ochförväntade utvecklingen av verksamhetens omfattning. Utskottet finner därförinte anledning att tillstyrka förslaget i motion 1982/ 83:2174 om en ännulängre gående reducering av timantalet. Utskottet föreslår att riksdagenavstyrker yrkandena 12 och 13 i motionen och godkänner regeringens förslag tillmedelsanvisning för /84. Deövriga motioner utskottet behandlar under förevarande anslagspunkt tar aUasikte på framtida förändringar av undervisningen för invandrare i svenskaspråket (SFI). I mofion 1982/83:2119 (yrkande 1) föreslås att riksdagenbeslutar om en reformerad SFI-undervisning i huvudsak enligt den s. k.SFI-kommitténs (A 1978:07) förslag. Mofion 1982/83:683 i nu aktuell del tar uppfrågan om förbättrad svenskundervisning för hemarbetande invandrarkvinnor(yrkande 3e). Huvudmannaskapet för undervisningen behandlas i motion1982/83:1610 (yrkande 2f). Motionema 1982/ 83:849 och 1982/83; 663, slutligen,avser såvitt nu är i fråga svenskundervisning för invandrare med högreteoretisk utbildning. ,som haft i uppdrag att göra en översyn av svenskundervisningen m. m. förinvandrare, avlämnade sina överväganden och förslag (SOU1981:86 och 87). Frågan om en reformering av SFI-verksamheten bereds enligtproposition 1982/83:100 (bU. 12) inom . Remissyttrandena överkommitténs förslag anges uppvisa en splittrad bild, främst vad gäller frågan omhuvudman för verksamheten. Regeringen har mot denna bakgmnd tillkallat ensärskild bered-ningsgmpp med uppdrag att skyndsamt bearbeta ochremissinstansemas förslag och synpunkter. Utskottetkan konstatera att samtliga angivna motionsyrkanden behandlar frågor somlegat inom ramen för arbete och som därför kan förväntas bliföremål för prövning vid regeringens beredning av kommitténs förslag. mening är det angeläget att den beredning som pågår inomregeringskansliet utförs skyndsamt och att regeringen möjligtförelägger de förslag beredningsarbetet resulterar i. I avvaktanhärpå bör inte göra några särskilda uttalanden med anledning av nuförevarande motioner. UbU1982/83:17 12 alltså att avslår motionerna 1982/83:663, 1982/83:683, 1982/ 83:849, 1982/83:1610 och 1982/83:2119 i nu behandladedelar. 1. att riksdagenmed bifall fiU proposition 1982/83:100 och med avslag på mofion 1982/83:2174yrkandena 12 och 13 tUl Undervisning för invandrare i svenska språket m. m.för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenbeträffande utbildning i svenska avslår motion 1982/83:663 i denna del, 3. att riksdagenbeträffande svenskundervisning för hemarbetande invandrarkvinnor avslår motion1982/83:683 yrkande 3 e, 4. att riksdagenbeträffande svenskundervisning för invandrare med högre teoretisk utbildningavslår motion 1982/83:849 yrkande 4, 5. att riksdagenbeträffande huvudmannaskapet för svenskundervisning för invandrare avslårmotion 1982/83:1610 yrkande 2 f, 6. att riksdagenbeträffande reformerad svenskundervisning för invandrare avslår motion1982/83:2119 yrkande 1. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. Regeringenhar under mbriken Vissa gemensamma frågor (s. 557-560) föreslagit attgodkänna vad som i propositionen förordats beträffande anslaget Lån tillbyggnadsarbeten vid folkhögskolor. Vidare har regeringen under punkt F 7 (s. 581-588)föreslagit att 1. godkänna vadsom i propositionen har förordats om ändringar i statsbidragsreglema, 2. bciTiynuigaregeiingeri att i den mån arbeismarknadsskäi så påkallar - fa anordna vissakurser för arbetslös ungdom på folkhögskolor, 3. godkänna vadsom i proposifionen har förordats om vissa särskilda regler om ålderskrav m. m.skall gälla permanent, 4. godkänna vadsom i propositionen har förordats om folkhögskolans undervisningsvolym, 5. till Bidrag tiUdriften av folkhögskolor m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslagav . 1982/83:948 av m.fl. (c) vari, såvitt nuär i fråga, yrkas 26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs rörande inriktningen av folkhögskolan. 1982/83:954 av m.fl.(m, c, fp) vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringentUl känna vad som i motionen UbU 1982/83:17 13 anförtsom särskilt de rörelseägda folkhögskolornas svårigheter, speciellt när detgäller att möjliggöra nödvändiga byggnadsinvesteringar. 1982/83:1353 av m.fl. (fp) variyrkas att beslutar att till Bidrag fill driften av folkhögskolor m.m. anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83; 1365 av m. fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts omförstärkta resurser till alpina linjen vid Stommans folkhögskola. 1982/83:1385av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen uttalar att landets folkhögskoleelever bör beredas för säkringsskydd vid personskada eller sjukdom genom att folkhögskolornas styrelser åläggs teckna försäkringar för eleverna och hemställer hos rege ringen om förslag härom, 2. attriksdagen till Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. för budget /84 anvisar ett med . 1982/83:1905 av m.fl. (s) variyrkas att begär att regeringen ger rörelsefolkhögskoloma möjlligheteratt erhålla statliga byggnadslån med låg ränta. 1982/83:1910 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om självständighet för Folkhögskolan i . Enligt folkhögskoleförordningen (1977:551) skaUfolkhögskola som förklarats berättigad till statsbidrag ha tiU uppgift attfrämja allmän medborgerlig bildning. Verksamheten vid folkhögskolan skaU tillinnehåll och form vara sådan att den ökar de studerandes medvetenhet om sinaegna och omvärldens viUkor, vidgar deras förmåga att känna och uppleva samtutvecklar deras krifiska omdöme, självständighet och samarbetsförmåga. Denskall vidare öka deras möjligheter att vara skapande samt stärka deras viljaoch förmåga att i solidaritet med andra aktivt påverka arbetsliv och samhälle.Under förutsättning att utbUdningen uppfyller dessa villkor kan folkhögskolanäven ge yrkesinriktad utbUdning, om än i begränsad omfattning. gesyrkesinriktad utbildning främst inom folkhögskolomas fritidsledarlinjer. Varjefolkhögskola får inom ramen för de allmänna föreskrifterna själv bestämma omsin verksamhet med hänsyn till skolans ideologiska och kunskapsmässigainriktning. Verksamheten skaU bedrivas i en anda av tolerans och respekt föroliktänkande samt utformas så att allsidighet i undervisningen eftersträvas. Med hänvisning till denhär redovisade inledningen fiU folkhögskoleför- UbU 1982/83:17 14 ordningenanser utskottet att inte behöver göra något sådant uttalande omfolkhögskolans betydelse, inriktning, frihet m. m. som begärs i motion1982/83:948. bör således avslå yrkande 26 i motionen. Ett nytt statsbidragssystem 1977 (prop. 1976/77:55; UbU 1976/77:30, rskr 1976/77:318). Den nyakonstmkfionen av statsbidraget innebär en friare resursanvändning vid skolornaoch förenklar det administrativa arbetet vid både skolorna ochskolöverstyrelsen (SÖ). I det nya statsbidragssystemet ersätter ett nyttschablonbidrag de tidigare bidragen tiU lärarlöner, kringpersonal m.m. samtbidragen till byggnadsarbeten och till finansiella kostnader (saneringsbidrag).Utöver schablonbidraget finns övergångsvis ett tilläggsbidrag tillbyggnadsarbeten kvar t,o.m. att fördelas tiU skolor som ansöktom byggnadsbidrag före . Eftersom det särskilda byggnadsbidragettidigare hade fördelats endast till vissa folkhögskolor, främströrelsefolkhögskolor, kunde schabloniseringen innebära en försämring av sådanafolkhögskolors möjHgheter att i fortsättningen finansiera byggnadsprojekt. Föratt motverka detta inrättades en särskild lånefond för byggnadsarbeten vidfolkhögskolor. Räntan skulle vara densamma som för statens övrigauUåningsfonder. Första året disponerade fonden 12 milj. kr. Lån fick utgå medhögst av kostnaderna för de byggnadsarbeten lånet avsåg och inteöverskrida 2 milj. kr, I förra årets budgetproposifion redovisades underreservationsanslaget Lån till byggnadsarbeten vid folkhögskolor en reservationpå närmare 34 milj. kr. Det fanns ansökningar om lån på sammanlagt3,7 milj. kr. Mot denna bakgrund minskades reservationen med 30 milj. kr.(prop. 1981/82:100, UbU 1981/82:12, rskr 1981/ 82:191). Iårets budgetproposition anförs att det särskilda anslaget Lån till byggnadsarbetenvid folkhögskolor synes sakna egentlig betydelse. Därför förordas att anslagetavskaffas. föreslås godkänna denna åtgärd. Itvå mofioner, 1982/83; 954 och 1982/83:1905, behandlas folkhögskolornasmöjlighet att få fördelaktiga lån tUl låg ränta till byggnadsarbeten. I bådamotionerna erinras om att det tidigare byggnadsbidraget motsvarade av detschablonbidrag som infördes . Motionärerna hävdar att denna andelminskat på gmnd av förändringar i beräkningsunderlaget förschablonbidraget. Då byggnads- och renoveringskostna-dema dessutom ökat harsituationen för främst rörelsefolkhögskoloma blivit besvärlig. I motion1982/83:954 yrkas att skall ge detta fill känna för regeringen. Imotion 1982/83:1905 begärs uttryckligen möjligheter för rörelsefolkhögskolomaatt få statliga byggnadslån till låg ränta. Utskottetser inte några möjligheter att i dagens statsfinansiella läge erbjuda särskiltfolkhögskolorna lån tiU låg ränta för att lösa deras byggnads- ochrenoveringsproblem. För de lån med garanterad ränta som finns förbostadsbyggande höjs f. ö. räntan successivt. UbU 1982/83:17 15 riksdagenmed det anförda avslår mofionerna 1982/83:954 och 1982/ 83: 1905. Utskottet haringet att erinra mot att anslaget Lån till byggnadsarbeten vid folkhögskoloravskaffas på de gmnder som anförts i budgetpropositionen. Med hänvisning till det statsfinansiella lägetföreslår regeringen att en ram skall fastställas för undervisningsvolymen vid destatsunderstödda folkhögskoloma. Volymen bör enligt föredragande statsrådet iprincip läggas fast vid den faktiska volymen /82 både totalt ochför varje enskild folkhögskola. Om en folkhögskola inte kan utnyttja sin rambör SÖ få besluta att de överblivna bidragsgmndande elevveckorna får utnyttjassom bidragsunderlag vid någon annan folkhögskola. Den totala ramen får dockinte ökas genom sådana omfördelningar. SÖ föreslås dessutom få disponeraytterligare IO 000 bidragsgmndande elevveckor. Denna extra kvot skall SÖ kunnafördela exempelvis till sådana skolor som av olika skäl, t. ex. om- ellernybyggnation, tillfälligt dragit ned sin verksamhet /82. Denextra resursen skall också kunna användas för skolor som t. ex. blivitsjälvständiga och successivt håller på att bygga upp sin verksamhet med långakurser. Ytterligareett exempel på användning av den extra kvoten nämns. Detta exempel avser defolkhögskolor som fick särskilda statsbidragsvillkor fr. o. m. innevarande budgetårunder fömtsättning att de delades, nämligen och dessexterna verksamhet vid och Biskops-Amö ochdess externa verksamhet vid . Sjöfolkhögskolan, Detankom på huvudmännen för och folkhögskolaBiskops-Arnö att avgöra om resp. skola skulle delas på dessa särskildastatsbidragsvillkor. Huvudmannen för har beslutat omsjälvständighet för Viebäcksskolan som har samma huvudman. Däremot bedrivsverksamheten vid . Sjöfolkhögskolan som har annanhuvudman än moderskolan även /83 som extern verksamhet inomramen för den totala verksamheten vid . Ibudgetpropositionen föreslår regeringen att folkhögskola.Sjöfolkhögskolan, skall bli självständig fr.o.m. /84 och att defyra aktuella folkhögskolorna skall få samma statsbidragsviilkor som övrigastatsbidragsberättigade folkhögskolor i landet. Den förordade begränsningen avaUa folkhögskolors verksamhet /84 till den faktiska /82 skall också gälla dessa fyra skolor. Enligt föredragandestatsrådet omfattade verksamheten vid budgetåret1981/82 totalt , varav 5 336 avsåg Viebäcksskolan. Vid var den totala volymen 5053, varav 2140 avsågSkeppsholmens folkhögskola. UbU 1982/83:17 16 Utskottet vill med anledning av förslagen omundervisningsvolym anföra följande. Medhänvisning till att besparingar måste göras även på vuxenutbildningens områdeframhölls i proposition 1980/81:100 att huvudmännen för folkhögskolomanoga borde pröva omfattningen av verksamheten och undvika en expansion.Riksdagen hade inget att invända mot detta uttalande (UbU 1980/81:35 p, 1, rskr1980/81:389). Utskottet har inte något aft erinra mot att en ram fastställs förverksamheten vid folkhögskolorna /84 eller mot att denna rambegränsar verksamheten till den faktiska volymen /82kompletterad med den föreslagna extra kvoten till SÖ:sdisposifion. Utskottet anser också att bör godkänna att Skeppsholmensfolkhögskola. Sjöfolkhögskolan, fr. o. m, /84 får statsbidragsom självständig folkhögskola enligt 83 § folkhögskoleförordningen och attdessa statsbidragsregler skall gälla även för de redan självständiga Mariannelundsfolkhögskola, Viebäcksskolan och Biskops-Amö. Utskottethar erfarit att den i proposition 1982/83:100 föreslagna delningen av Nordensfolkhögskola och begränsningen av denna skolas undervisningsvolymtill den undervisning som /82 varit förlagd på kankomma att medföra avsevärda problem för skolans fortsatta verksamhet. Skolanhar fidigt planerat och utgått från att den inom sin totala volym skulle kunnaersätta den av skolan stödda externa verksamheten på - som harannan huvudman -med egen verksamhet av annat slag föriagd till Biskops-Amö.Utskottet utgår från att SÖ beaktar folkhögskolas behov vidfördelningen av den extra kvoten . Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att godkänner vadsom. förordats i budgetpropositionen om folkhögskolornas /84. I anslagsframställningen för /84anmäler SÖ att framställningar om inrättande av självständiga folkhögskolorkommit in från fem olika organisationer, däribland från . SÖ har dock avstått från att föra fram förslag om någon av dessafem och för /84 prioriterat fullt statsbidrag som självständigafolkhögskolor till , Viebäcksskolan, Nordensfolkhögskola och . Imotion 1982/83:1910 yrkas att skall ge regeringen till känna attStensunds folkhögskolas Nyköpingsavdelning bör få statsbidrag som självständigfolkhögskola. Motionärerna redovisar Nyköpingsavdelningens omfattning ochmångåriga verksamhet samt att TBV , Nyköpingsortens ABF samtLO-sektionen i bildat en stiftelse för att övertaverksamheten i och driva den som Nykö- UbU 1982/83:17 17 Denna folkhögskola skulle bli den första där TBV är delaktig i huvudmannaskapet. Utskottetanser att frågan om självständighet för , som motsvararungefar hälften av Stensunds folkhögskolas totala volym om ca 8000 elevveckorper år, får prövas i vanlig ordning i det kommande budgetarbetet inför budgetåret1984/85. Utskottet föreslår att avslår motion 1982/83: 1910. /81 anordnas kortaanpassningskurser vid folkhögskolor för synskadade och i anslutning härtillheminstmktörsutbild-ning. För de extra kostnader som är förknippade med dessakurser anvisades 4,3 milj. kr. /81 och . Vid medelsberäkningen föreslås i budgetpropositionen - i enlighetmed SÖ;s anslagsframställning ett oförändrat belopp. Imofion 1982/83; 1353 yrkas att anslaget till driften av folkhögskolor skallhöjas med . för att bidraget till anpassningskurser för synskadade ochheminstmktörskurser skall kunna höjas. Höjningen motiveras med att bidragetmåste få behålla sitt realvärde och med att flera skolor nu bedriver sådanverksamhet. Utskottetföreslår att med avslag på motion 1982/83:1353 bör anvisa de av SÖ ianslagsframställningen begärda och av regeringen föreslagna medlen föranpassningskurser för synskadade m. m. Riksdagenbör enligt mofion 1982/83:1365 ge regeringen till känna att . börtillföras Stommans folkhögskola för kostnader i samband med skolans extemaverksamhet med en alpin linje förlagd till . Denna treåriga linje ärupplagd så att dess teorefiska innehåll ungefär motsvarar gymnasieskolanstvååriga sociala linje till vilket kommer träning i utförsåkning. Den alpinasporten kräver individualiserad träning, vilket enligt motionärerna motiverarett extra bidrag. Teoretiskastudier kombinerade med träning i olika idrottsgrenar förekommer vid flerafolkhögskolor. Det ingår i folkhögskolans frihet att välja uppläggning avkursema och att inom givna ramar disponera statsbidraget för den utbildning ochpå det sätt som folkhögskolan väljer. Det är enligt utskottets mening interimligt att bland alla de idrottslinjer som finns vid folkhögskoloma beviljaviss linje extra stöd. Utskottet föreslår att avslår mofion 1982/83:1365. Enligtmotion 1982/83:1385 skall anvisa 2 milj. kr. under anslaget filldriften av folkhögskolor utöver vad som föreslås i budgetpropositionen attanvändas till försäkring av folkhögskoleeleverna mot personskada och sjukdom(yrkande 2). Folkhögskolomas styrelser bör åläggas att teckna sådanaförsäkringar och regeringen bör förelägga förslag härom (yrkande 1). (U 1975:16) föreslog i sitt betänkande (Ds U 1981:11) Studiestöd en form avsjukförsäkring för studerande som är 16- UbU 1982/83:17 18 19år och har studiehjälp, för vissa studerande med studiehjälp som fyllt 18 åroch har sin ekonomi skild från föräldrarna samt för studerande somhar studiemedel. Utredningen föreslog också införande av enpersonskadeförsäkring av studerande i skolor som berättigar fill studiehjälpoch studiemedel. Elever vid folkhögskolor omfattas således av förslagen.Utredningens förslag bereds f. n. inom och en propositionplaneras föreläggas . Motdenna bakgmnd föreslår utskottet att avslår motion 1982/ 83:1385. Utskottethar inte något att erinra mot medelsberäkningarna i övrigt under anslaget ochföreslår att anvisar de av regeringen begärda medlen. Utskottetföreslår också att godkänner vad som i övrigt har förordats underdetta anslag. 1. att beträffandeuttalande om folkhögskolornas betydelse, inriktning, frihet m. m. avslårmotion 1982/83:948 yrkande 26, 2. att godkänner vad somi proposition 1982/83: 100 förordats beträffande anslaget Län tillbyggnadsarbeten vid folkhögskolor, 3. att beträffandeuttalande om lån till låg ränta för byggnadsarbeten vid folkhögskolor m.m.avslår motiorierna 1982/ 83; 954 och 1982/83:1905, 4. att beträffandestatsbidrag som självständig folkhögskola till folkhögskola.Sjöfolkhögskolan, godkänner vad som förordats i proposition 1982/83:100, 5. att beträffandestatsbidrag till , Viebäcksskolan och Nordensfolkhögskola godkänner vad som förordats i proposition1982/83:100, 6. att beträffandefolkhögskolans undervisningsvolym godkänner vad som förordats i proposition1982/83: 100, 7. att beträffandeuttalande om statsbidrag som självständig folkhögskola för Stensundsfolkhögskolas Nyköpingsavdelning avslår motion 1982/83:1910, 8. att beträffandeändringar i statsbidragsreglerna i övrigt godkänner vad som förordats iproposition 1982/83; 100, 9. att bemyndigarregeringen att i den mån arbetsmarknadsskäl så påkaUar - få anordna vissakurser för arbetslös ungdom på folkhögskolor, 10. att godkänner vad som i proposition1982/83:100 förordats om att vissa särskilda regler om ålderskrav m. m. skallgälla permanent. UbU 1982/83:17 19 11. att med bifall fill proposition1982/83:100 och med avslag på motionerna 1982/83:1353, 1982/83: 1365 och 1982/83:1385 till Bidrag till driften av folkhögskolor m.m. för /84anvisar ett förslagsanslag av . 7.Bidrag till viss central kursverksamhet. Regeringen har under punkt F 8 (s.588-590) föreslagit att 1. godkänna att . av demedel som fillfaller statsverket genom vuxenutbUdningsavgiften för budgetåret1983/84 används fill att finansiera anslaget, 2. godkänna vad som ipropositionen har förordats om ändringar i statsbidragsreglerna, 3. tiU Bidrag tiU viss centralkursverksamhet för /84 anvisa ett anslag av . 1982/83:593 av m. fl. (s) vari yrkasatt beslutar anhålla att regeringen framlägger förslag om statsbidragtill de konsumentkooperativa organisationernas kursverksamhet. 1982/83:1350av m. fl. (m, c, fp) vari yrkas 1. att beslutar attbidragsberättigad kurs även kan omfatta , 2. att beslutar attbidraget per organisation för /84 bör fastställas till dengenomsnittliga procentuella andel av det totala bidrag som beviljats tUl resp.organisation . 1982/83:2174av Per m.fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 14. att beslutar attuttala att anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet successivt skallavvecklas, 15. att beslutar attgodkänna att . av de medel som tUlfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /84 används för att finansieraanslaget Bidrag till viss central kursverksamhet, 16. att beslutar att tillBidrag till viss central kursverksamhet för /84 anvisa ettanslag av . Fr. o. m. /71 utgår statsbidrag tilllöntagarorganisationerna för deras centrala kursverksamhet. Vidare utgårnumera motsvarande bidrag tiU central kursverksamhet inom , samt hantverks- ochindustriorganisation - Familjeföretagen. För /83 utgårstatsbidrag för högst lika många kurser som har redovisats för budgetåret1980/81. Anslaget finansieras i sin helhet genom medel som inflyter frånvuxenutbildningsavgiften. UbU 1982/83:17 20 Regeringens förslag till medelsanvisning för nästabudgetåret innebär en treprocentig uppräkning av anslaget. I motion1982/83:2174 hävdas att organisationerna själva bör svara för kostnaderna försin kursverksamhet. Förevarande anslag bör därför successivt avvecklas. Som ettförsta steg i avvecklingen föreslår motionärerna att det av regeringen förnästa budgetår beräknade anslagsbeloppet om . reduceras med 25%eller med . Sistnämnda belopp bör enligt motionärerna tillförasanslaget Bidrag till studieförbunden m. m. uppfattning är det statliga stödet tiU central kursverksamhetbetydelsefullt för de bidragsberättigade organisationerna. Utskottet finnerinte anledning förorda en avveckling och reducering av statsbidraget ienlighet med yrkandena 14, 15 och 16 i motion 1982/83:2174. Utskottet avstyrkeralltså dessa motionsyrkanden och föreslår att för nästa budgetåranvisar det av regeringen begärda anslagsbeloppet. Statsbidragför central kursverksamhet utgår enligt tämligen detaljerade bestämmelser somfinns angivna i förordningen (1970:272) om statsbidrag filllöntagarorganisationernas centrala verksamhet. I budgetpropositionen föreslåsatt statsbidraget fr. o. m. 1983/84 skall utgå i form av ett fast bidrag perorganisation. Sålunda erhållet belopp bör enligt förslaget varje organisationsjälv få disponera för central kursverksamhet enligt nämnda förordning på detsätt som organisationen finner lämpligast, och den nu gällandedetaljregleringen bör avskaffas. Enligt propositionen bör bidraget per organisationför /84 fastställas av regeringen till den genomsnittligaprocentuella andel av det totala bidraget som utgått till resp. organisation underde senaste tre budgetåren. Imofion 1982/83:1350 (yrkande 2) kritiseras den föreslagna fördelningsmetodikeneftersom den anses medföra nackdelar för de bidragsberättigadenäringslivsorganisationerna.