bet · G601KU7 · 1982-12-31 00:00:00 — om översyn av m. m. I detta betänkande behandlasföljande från förra uppskjutna motioner om kontrollmakt,nämligen 1981/82:255 av (), 1981/82:1071 av och i (båda s), 1981/82:1147 av i (m),1981/82:1154 av och (båda fp) och 1981/82:2022,yrkande 3, av m. fl. (m). I anslutning härtill tar utskottet uppfrågan om en översyn av samt vissa andra frågor rörande riksdagenskontrollmakt. På uppdrag av tillsattetalmanskonferensen en utredning rörande riksdagensombudsmäns uppgifter och arbetsformer m. m. På grundval av denna utredningbeslöt om viss reformering av organisafion ochverksamhet (se KU 1975/ 76:22). Reformen trädde i princip i kraft den 1 januari1976. Huvuddragen i denna reform är följande. Antalet ombudsmänhar ökats från tre till fyra. Av dessa är en administrativ chef och har tilluppgift att ge allmänna riktlinjer för arbetets bedrivande. Varje ombudsmansvarar emellertid självständigt för bestämda ärendegrupper. Beträffande JO:ssanktionsbefogenheter gäller att JO har rätt att anställa åtal beträffandesådana handlingar som kan föranleda straffrättsligt ansvar för tjänstemän iallmän tjänst. JO kan vidare göra s. k. disciplinanmälan i fråga ombefattningshavare som står under JO:s tillsyn. JO:s fillsynsområde omfattar statliga och kommunalamyndigheter samt tjänstemän och andra befattningshavare vid dessa. Tillsynenomfattar dock inte ledamöter, vissa underställda organ,regeringen, JK eller ledamöter i kommunala församlingar. Statliga ellerkommunala bolag står inte heller under JO:s tillsyn. I samband med reformen underströks att klagomålsprövningenär JO:s vikfigaste uppgift och mest ägnad att tillgodose syftet med JO:sverksamhet i stort. Vidare uttalades att JO borde i större utsträckning änfidigare utnyttja möjligheten att överlämna klagomål till annan myndighet förutredning och prövning. Detta motiverades med att de centralaförvaltningsmyndigheterna har tillsyn över hela verksamheten inom sittförvaltningsområde och att det med hänsyn till extraordinärakaraktär var väsentligt att de ordinarie tillsynsorganen i första hand ficktillfälle att pröva framställda klagomål. 1 1982/83. KU1982/83:7 2 För att JO-institutionen inteskulle utvecklas till ett stort ämbetsverk och därmed föriora den personligakaraktär som ämbetet borde ha ansåg det nödvändigt att prioriteraviss verksamhet. En begränsning av inspektionsverksamheten, främst såvittgällde de rutinmässiga inspektionerna borde därför komma till stånd. JO:sinspektionsverksamhet skulle sålunda i första hand inriktas på myndigheter somJO på grund av klagomålsfrekvensen eller andra orsaker, t. ex. uppgifter ipressen, fann anledning att särskilt kontrollera. Redan i samband med JO-reform förutsattekonstitutionsutskottet att en utvärdering av reformen skulle ske sedanfillräckliga erfarenheter vunnits av denna (se KU 1975/76:22). Utskottetframhöll (se KU 1981/82:11) att en översyn av borde kommafill stånd. Utskottet avsåg att efter en noggrann genomgång av vilkafrågor rörande verksamhet och organisation som borde övervägas viden sådan översyn föreslå att en utredning skulle tillkallas förändamålet. Även andra frågor som rör kontrollmakt kunde enligt utskottetkomma att aktualiseras i sammanhanget. Det skall erinras om att frågan om ställninguppmärksammats i vid ett flertal tillfällen dels isamband med granskningen av JO:s ämbetsberättelse, dels med anledning avfidigare mofionsyrkanden om översyn av ämbetet (se bl. a. KU1976/77:2,1977/78:1, 1978/79:1, 1979/80:2 och 20, 1980/81:1 och 8 samt1982/83:3). Motionsyrkandena m. m. I motion 1981/82:255 av JoakimOllen (m) yrkas att hos regeringen begär att frågan omhuvudmannaskapet för den statliga revisionsverksamheten i lämpligt sammanhangblir föremål för utredning. I mofion 1981/82:1071 av i (båda s) yrkas att begär attregeringen vidtager sådana förberedande åtgärder att en invandrarombudsman kantillsättas för att i likhet med justitieombudsmännen när det gäller allmännarätts- och förvaltningsfrågor följa invandrarpolitikens fillämpningar. I mofion 1981/82:1147 av GunnarBiörck i (m) yrkas att i de direkfiv fill en utredning omöversyn av , varom kan väntas komma att besluta efterförslag av konsfitutionsutskottet, beaktar de synpunkter som denna motionredovisar. I motion 1981/82:1154 av HansLindblad och (båda fp) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående en samlad översyn avriksdagens kontrollmakt. KU1982/83:7 3 I motion 1981/82:2022 av GöstaBohman m. fl. (m) yrkas 3. att uttalar att den beslutade översynen avJO-ämbetet bör ske enligt de riktlinjer som anges i motionen. Motiveringenåterfinns i mofion 1981/82:2018. Motion 1981/82:255 tar upp fråganom förbättrad kontroll över de statliga utgifterna. I motionen framhålls attriksdagens kontrollmöjligheter är relativt svaga i en situation då landetsfinanser motiverar en högeffektiv kontrollapparat. Det kan enligt motionenrimligen inte vara endast regeringens uppgift att ha en överblick över denstatliga verksamheten och att med utgångspunkt häri initiera de förändringar avden statliga verksamheten som måste ske. I motionen erinras om att i flertaletjämförbara länder är det parlamentet som har huvudansvaret för kontrollen avden statliga verksamheten. Om blev huvudman för den statligarevisionsverksamheten skulle få direkta indikationer påmissförhållanden av olika slag i den stafiiga verksamheten. Vidare skullebudgetarbetet i kunna samordnas med granskningen av förvaltningarnasverksamhet. Härigenom skulle få möjlighet att skaffa sig en bättreinsyn i den verksamhet som mera formellt än reellt står under demokratiskkontroll. Slutligen skulle all granskning kunna ske helt oberoende av såväl denenskilda myndigheten som statsförvaltningen i övrigt. Enligt motionen börfrågan om den statliga revisionen lämpligen tas upp i samband med en översyn avJO-ämbetets ställning. Med anledning av en motion med samma syfte somden förevarande anförde konstitufionsutskottet bl. a. följande i sitt avriksdagen godkända betänkande KU 1981/82:11. Som utskottet i annatsammanhang erinrat om (se KU 1981/82:4) pågår f. n. inom den parlamentarisktsammansatta förvaltningsutredningen en allmän översyn av den statligaförvaltningsorganisationen och av de principer som reglerar förhållandet mellande politiska organen och föi'valtningsmyndigheterna. Enligt vad utskotteterfarit kommer denna utredning att presentera ett slutbetänkande under dettabudgetår. Vidare skall nämnas att frågan om revisorers organisationoch verksamhetsformer varit föremål för översyn av eninom filisatt utredning (se FiU 1978/79:26). Ett resultat av dennaöversyn är att riksdagsrevisorernas granskningsverksamhet skall bedrivas i näraanslutning till arbetet i utskott. Det skall erinras om att denstatliga revisionsverksamhetens organisafion behandlades i (se FiU 1979/80:41 s. 8). Utskottet ansåg att något inifiafivtill ytteriigare utredningar beträffande de i motionen upptagna frågorna inteborde tas förrän resultatet av förvaltningsutredningens arbete förelåg. Över motionen har vidare remissyttranden avgetts avriksdagens revisorer, justitieombudsman ochriksrevisionsverket. Med hänsyn till de befogenheter har i fråga omstatsregleringen anser revisorer det naturligt att ocksåansvarar för förvaltningskontrollen. Därigenom erhålls en direkt återkopplingmellan 1* 1982/83. KU1982/83:7 4 fattade beslut och uppnådda resultat. Revisorernafillstyrker att en utredning fillkallas för att undersöka hur riksdagenskontroll av statsverksamheten skall kunna stärkas. Enligt revisorerna är detsålunda riktigt att en översyn av kontrollmakt kommer till stånd ochatt därvid de frågor som behandlas i motionen uppmärksammas. JO sympatiserar med tankeni motionen men delar den uppfattning tidigare gettuttryck för, nämligen att resultatet av förvaltningsutredningens arbete förstbör redovisas innan man tar något initiativ i frågan. Motionen förutsätter juen omfattande och vittsyftande utredning som bör vara väl förberedd. konstaterar isitt remissyttrande att så sent som behandlat den statligarevisionsorganisationen och fattat beslut om vissa ändringar inom denna. Deerfarenheter som hitfills vunnits efter dessa ändringar är goda. Med hänsyn bl.a. härtill anser , att det inte finns skäl att nu göra enutredning om huvudmannaskapet för den statliga revisionsverksamheten. Beträffande motion 1981/82:1071 omen ombudsman för invandrarfrågor har remissyttranden avgetts avjustitieombudsman och statens invandrarverk. JO är inte övertygad om det riktiga i att vidsidan av JO tillsätta en speciell invandrarombudsman. Om riksdagenönskar en skärpt bevakning från JO:s sida, eller en bättre rapporteringbeträffande invandrares situation i vårt land, kan instruktion häromsjälvfallet lämnas genast eller önskemålet annars beaktas vid den aviseradeöversynen beträffande ombudsmän. Enligt JO är det, sommotionärerna framhåller, obestridligt att invandrarnas situation ofta är svåroch osäker, speciellt i , beroende på denkulturella och politiska verklighet som de lämnat. Att invandrarna får hjälpatt finna sig till rätta här i landet är ett starkt intresse. Vad som behövshärvidlag torde främst vara informafion till och mellan berörda grupper samtrådgivning och personligt stöd i individuella fall. För detta finns redanåtskilligt. Man kan enligt JO peka på invandrarverkets samordnings-och informationsverksamhet, undervisningen i svenska, invandrarbyråernasarbete, och rättshjälpen. För invandrarnas rättssäkerhet är detsärskilt betydelsefullt att deras ärenden om asylrätt, arbetstillstånd ochövriga viktiga ting som regleras av utlänningslagstiftningen blir behandladeutan sakligt sett onödig tidsutdräkt. Härför fordras uppenbarligen kraftigtökade resurser. () instämmer i vad som sägs imotionen om invandrarnas utsatta situation och att särskild hänsyn måste tastill detta. I motionen nämnda arbetsuppgifter för en invandrarombudsman åvilaremellertid olika myndigheter. Tillsynen över rättsfillämpningen ioffentlig verksamhet är en uppgift för justitieombudsmännen. KU1982/83:7 5 nen skall vidare verka för att brister i lagstiftningenavhjälps och för enhetlighet i rättsfillämpningen. Justitiekanslern har i vissmån liknande arbetsuppgifter. Jusfitieofnbudsmännens verksamhet har undersenare år blivit mer utåtriktad och troligen alltmer känd bland invandrarna.För att sprida informafion om sin verksamhet har jusfitieombudsmännen ordnat s.k. öppna hus dit representanter för invandrarorganisafionerna inbjudits. Det ärviktigt att liknande aktiviteter fortsätter för att fördjupa informafionen menockså för att nå nyfillkomna grupper av invandrare och flyktingar. - anseratt den nuvarande ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter i fråga omtillsyn över rättsfillämpningen och ansvar för invandrar- ochminoritetsfrågorna är ändamålsenlig. Det skulle inte vara meningsfullt att haen invandrarombudsman med ansvar för alla dessa olikartade verksamhetsområden.Mot den bakgrunden avstyrker förslaget om en invandrarombudsman. Vid en översyn av är det enligt motion1981/82:1147 naturligt att överväga om inte den granskning, som JO nu företarför räkning men helt utan kontakt med , skulle kunna i vissomfattning ske i närmare kontakt med . Om eller någotriksdagsutskott finner anledning att utreda förhållandena inom någon viss delav förvaltningen, borde ett uppdrag härom kunna lämnas till JO. Självauppdraget bör enligt mofionen lämnas av , som ju svararför denna del av granskande verksamhet. JO kan också i sininstruktion åläggas att, om han vid genomgång av någon förvaltningsgren finneromständigheterna vara sådana att bör orienteras därom, göra enanmälan till oberoende av om det gäller ett frånkonsfitutionsutskottet erhållet uppdrag eller egna iakttagelser. fårdärigenom möjlighet att pä grund av sådana rapporter själv fullgöra den uppgiftatt granska förvaltningen, varom talas i 1 kap. 4 § regeringsformen. I motion 1981/82:1154 konstaterasatt någon samlad översyn av kontrollfunkfioner aldrig har utförts.De olika instituten har i stor utsträckning utvecklats oberoende av varandra.Därför har det heller aldrig skett någon avvägning där skilda kontrollbehovställts mot varandra. Enligt mofionen bör i samband med översyn av JO-ämbeteten undersökning göras på vilket sätt på ett mer inträngande sättskall kunna fullgöra sin upgift att granska regeringen och förvaltningen. Översynen av bör enligt motion 1981/82:2022 bl.a. inriktas på frågan om sanktionsmöjligheterna. Det bör vidare övervägas ominte en koncentrafion av ombudsmännens verksamhet kan ske, bl. a. genom attstörre del av arbetsinsatserna ägnas åt principiellt intressanta ärenden.JO-ämbetet måste också vara ett instrument för kontrollmakt och fårinte uppfattas enbart som en klagoinstans för allmänheten. 1 detta sammanhangär det viktigt att ta hänsyn till JO:s möjligheter att ta egna KU1982/83:7 6 initiativ och inte bara behandla gjorda anmälningar. Detbör övervägas om inte JO direkt bör kunna fästa uppmärksamhet påsådana förhållanden inom statsförvaltningen som förtjänar uppmärksamhet och börleda till ingripanden från . Det är vidare av vikt att inspektionsverksamhetenges rimligt utrymme. Beträffande de i motionerna 1981/82:1147, 1154 och 2022upptagna frågorna om behovet av en översyn av har justiteombudsmän-nenföreträtt inför utskottet och lämnat synpunkter på inriktningen av en sådanöversyn. Slufiigen skall nämnas att tjänsteansvarskommittén ochförvaltningsutredningen beräknar slutföra arbetet tidigast . beslöt omviss reformering av organisation och verksamhet (KU 1975/76:22).Reformen, som främst föranleddes av justitieombudsmännens ökade arbetsbörda,innebar bl. a. att antalet ombudsmän ökades från tre till fyra. Vissa ändringargjordes därvid i riksdagsordningen, som en ny instmkfion förjusfifieombudsmän-nen antogs. Den nya ordningen har i allt väsenfiigt gälltsedan den 1 januari 1976. Redan i samband med reform förutsattekonstitutionsutskottet att en utvärdering av reformen skulle ske sedantillräckliga erfarenheter vunnits av den. har i riksdagenframställts krav på en översyn av . Senast behandlades frågan förraåret. Utskottet (KU 1981/ 82:11) framhöll då att en översyn kunde bli aktuelloch att utskottet avsåg att efter en noggrann genomgång av vilkafrågor rörande verksamhet och organisation som borde övervägas viden sådan översyn föreslå att en utredning tillkallades för ändamålet.Även andra frågor som rörde kontrollmakt kunde enligt utskottetkomma att aktualiseras i sammanhanget. Under den allmänna motionsfiden har väckts ett antalmofioner om ' kontrollmakt som uppskjutits fill innevaranderiksmöte. Flera av dessa motioner tar sikte på en översyn av JO-ämbetet.Kontrollmakten i ett vidare perspektiv berörs också i vissa av motionerna.Justitieombudsmännen har som sagts till utskottet framfört synpunkterbeträffande behovet och inriktningen av en ny JO-utredning. Utskottet kommer i det följande i anslutning tillbehandlingen av motionerna att ta upp frågan om en översyn av i första handJO-ämbetet. I sammanhanget vill utskottet erinra om att frågan om JO-ämbetetsställning uppmärksammats i delsi samband med granskningen av JO:s årliga ämbetsberättelse, dels med anledningav tidigare motioner om behovet av en förnyad översyn av institutionen. KU1982/83:7 7 I motion 1981/82:255 av JoakimOllen (m) föreslås att frågan om huvudmannaskapet för den statligarevisionsverksamheten blir föremål för utredning. Enligt motionen kan dettalämpligen ske i samband med en översyn av . I motion 1981/82:1154 avHans Lindblad och (båda fp) konstateras att någon samladöversyn av kontrollfunktion aldrig har utförts. I samband med enöversyn av bör enligt mofionen en undersökning göras på vilket sättriksdagen på ett mer inträngande sätt skall kunna fullgöra sin uppgift attgranska regeringen och förvaltningen. revisorer fillstyrker att en utredningtillkallas för att undersöka hur kontroll av statsverksamheten skallkunna stärkas. JO är positiv fill tanken i motion 1981/82:255 men anseratt bör en översyn av prioriteras. Riksrevisionsverketkonstaterar att så sent som behandlat den statligarevisionsverksamheten och fattat beslut om vissa ändringar inom denna. finns det inte skäl att nu föranstalta om en utredningbeträffande revisionens huvudmannaskap. I mofion 1981/82:1071 av och iHelsingborg (båda s) föreslås att en särskild ombudsman för invandrarfrågorfilisätts. Beträffande denna fråga har som tidigare framgått remissyttrandenavgetts av jusfifieombudsmannen och statens invandrarverk. Bådaremissinstanserna avstyrker mofionen, bl. a. med hänvisning fill att jusfitieombudsmännenhar fill uppgift utöva fillsyn över rättsfillämpningen i offentlig verksamhetoch alltså har att behandla frågor som rör invandrarnas förhållande tillmyndigheterna. En översyn av bör enligt både motion1981/82:1147 av i (m) och motion 1981/82:2022 av GöstaBohman m. fl. (m) komma till stånd. (Motiveringen återfinns i mofion1981/82:2018.) I den förstnämnda motionen efterlyses närmare kontakter mellanriksdagen och justitieombudsmännen i fråga om JO:s granskningsverksamhet. I densenare mofionen pekas på behovet av att ombudsmännens verksamhet organiseras såatt JO i större utsträckning får tillfälle att ägna sig åt principiellt viktigafrågor och därvid direkt kunna fästa uppmärksamhet på sådanaförhållanden inom statsförvaltningen som är av intresse och bör leda till ettingripande från sida. Konsfitutionsutskottetfår för sin del anföra följande. Vad först gäller önskemålet om en samlad översyn avriksdagens kontrollmakt, däri inbegripet frågan om huvudmannaskapet för denstatliga revisionen, anser utskottet att det i och för sig kan anföras skäl somtalar för att kontrollmaktsfrågan tas upp i ett vidare perspektiv. bör emellertid denna fråga inte aktualiseras i förevarandesammanhang. Som anförts under remissbehandlingen bör resultatet avförvaltningsutredningens arbete avvaktas. KU 1982/83:7 8 Som inledningsvis framhållits har underförra uttalat sig för en översyn av verksamhet ochorganisation. Enligt utskottet är det påkallat att nu företa en sådan. I likhetmed vad som skedde vid den förra JO-reformen bör det uppdras åt enparlamentariskt sammansatt utredning att genomföra översynen. Utredningen, somlämpligen tillsätts av talmanskonferensen, bör inte vara bunden av någradetaljerade direkfiv i sitt uppdrag utan kunna förutsättningslöst pröva bådeprincipiella frågor om ombudsmännens verksamhet och frågor som har att göra medämbetets organisation. Utskottet anser sig dock böra peka på någrafrågeställningar som förefaller ha särskild aktualitet vid en översyn avJO-ämbetet. Enligtregeringsformen granskar rikets styrelse och förvaltning. JO:suppgift definieras i regeringsformen på det sättet att JO i enlighet med sin avriksdagen beslutade instmktion har att utöva tillsyn över tillämpningen ioffentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Av instruktionen framgåratt JO särskilt skall vaka över att saklighet och opartiskhet iakttas samt attgrundläggande fri- och rättigheter inte träds för när. Vidare skall JO verkaför att brister i lagstiftningen avhjälps. Fråganär hur JO på bästa sätt skall kunna fullgöra dessa uppgifter. En tendens i JO:sverksamhet som kunnat iakttas är att mycken tid och stortintresse ägnas åt att hjälpa enskilda människor till rätta i olika sammanhang iförhållande fill myndigheterna. Exempelvis har JO vid ett antal tillfällenanordnat s. k. öppna hus för att ge allmänheten möjlighet till direkt personligkontakt med JO. Det bör enligt utskottet vara naturligt för den nyaJO-utredningen att uppmärksamma denna verksamhet. Enviktig fråga är avvägningen mellan den s. k. klagomålsprövningen å ena sidanoch inspektionsverksamheten å den andra. Det är möjligt att en vissförskjutning av JO:s verksamhet till förmån för det senare arbetsfältet börkomma till stånd. Enligt utskottet har utvecklingen visat betydelsen av JO:sinsatser i vad gäller granskningen av principiellt viktiga lagstiftningsområden.De nuvarande jusfitieombudsmännen är också överens om att sådana uppgifter börkomma mera i förgrunden. Mot bakgmnd härav bör utredningen särskilt övervägahithörande problem. Det kan därvid bli nödvändigt att också undersökamöjligheten att delegera beslutanderätten i vissa ärenden till erfarnatjänstemän vid JO-expeditionen. Utskottet har med det anförda inte velat sägaatt klagomålsprövningen är mindre betydelsefull. Som utskottet betonade vid densenaste reformeringen av hör tvärtom klagomålsprövningen till JO:sviktigaste uppgifter. Viden översyn av är det enligt utskottet naturligt att även beakta JO:sroll i förhållande till . Utskottet har i samband med den förraJO-reformen understrukit att tillgången fill en utanför den offentligaförvaltningen stående, helt självständigt verkande ombudsmannainstitution somhar sin grund i folkrepresentationens förtroende i hög grad är ägnad att stärkamedborgarnas tilltro fill rättsordningen. KU1982/83:7 9 även mot som aldrig påverkar JO:s handläggningav enskilda ärenden. Denna ordning skall givetvis inte rubbas. mening bör dock utredningen vara oförhindrad att ta upp fråganhuruvida JO:s granskning av rättstillämpningen på olika områden i ökadutsträckning kan ske efter kontakt med . Detsamma gäller riksdagensuppföljning av iakttagelser som JO gjort. Utskottet vill erinra om attverksamheten hos revisorer har getts en sådaninriktning. Viktiga frågor för utredningen att ta upp är självfalletJO:s sanktionsmöjligheter. Det gäller här sådana frågor som ansvarsprövning påJO:s initiativ vid allmän domstol eller talan från JO:s sida i disciplinär väg.Utskottet vill erinra om att den s. k. tjänsteansvarskommittén f. n. övervägerhithörande frågor. Även förhållandet till justitiekanslern kan vara av intresseatt studera. En viktig fråga är JO:s rätt och möjlighet att agera till förmånför enskild som lidit skada till följd av felaktig myndighetsutövning. Dagens samhälle karaktäriseras av en snabb utveckling påmånga områden. Den fortgående datoriseringen får t. ex. betydelsefullaverkningar för myndigheternas rättstillämpning. ombudsmän har här enviktig roll när det gäller att följa den framtida rättsutvecklingen. I samband med JO-reform underströks attJO-ämbetet inte skulle utvecklas till ett stort ämbetsverk. Detta uttalandeäger i hög grad sin giltighet även . Det är därför av stor betydelse attden nya ägnar största uppmärksamhet åt erfarenheterna avJO-ämbetets organisation. Vissa ytterligare frågor som tagits upp i motionerna börsjälvfallet också övervägas av utredningen. Utskottet tänker t. ex. på fråganom invandrarnas särskilda behov av insatser från JO:s sida med hänsyn fillderas speciella situation. Möjligheterna till samarbete i granskningsfrågormellan JO och revisorer bör. Med hänvisning till det anförda förordar utskottet att enöversyn av kommer till stånd. Enligt utskottet är det av vikt attutredningsarbetet bedrivs skyndsamt. Utskottet föreslår att samtliga motioner förklarasbesvarade med vad utskottet anfört. 1. att riksdagenuppdrar åt talmanskonferensen att tillsätta en utredning med uppgift attverkställa en översyn av i enlighet med vad utskottet anfört, 2. att riksdagenförklarar motionerna 1981/82:255, 1981/82:1071, 1981/82:1147, 1981/82:1154 och1981/82:2022 yrkande 3 besvarade med vad utskottet anfört. KU1982/83:7 10 Närvarande: (), * (s), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), (), i (m), (), ElisabethFleetwood (m), (), (vpk), * (m),* (s) och (). * Ej närvarande vid justeringen. av Hans Nyhage, i , ElisabethFleetwood och (alla m), som i anslutning till utskottets yttrandeangående frågan om en samlad översyn av kontrollmakt, anför: kontrollmakt gäller dels gentemot regeringen,dels gentemot domstolar och förvaltningsmyndigheter.