bet · G601SoU18 · 1982-12-31 00:00:00 — 9. beträffande legitimation m. m.för fotvårdsspecialister att avslår motion 1982/83:1301, 10. beträffande yrkesbenämningenterapeut att avslår mofion 1982/83:1313 11. beträffandeFV-block i klinisk farmakologi aftriksdagen avslår mofion 1982/83:682 yrkande 2, 12. beträffandefördelningen av läkare atfriksdagen avslår motion 1982/83:323, SoU1982/83:18 20 13. beträffandevidareutbildningj glaskroppskirurgi att avslår motion 1982/83:740, 14. beträffande ettåtgärdsprogram för synskadade diabetiker att avslår motion1982/83:1822, 15. beträffandeöversyn av ögonläkarutbildningen aft avslår motion 1982/83:1825, 16. beträffandehälso- och sjukvården i krig atf avslår motion 1982/83:1303, 17. att riksdagentill för /84 anvisar ett förslagsanslag av . Statlig kontrollav läkemedel m, m. Regeringen harunder punkt E 2 (s. 66-69) föreslagit att till Statlig kontroll avläkemedel m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av 39 688 000kr. I motion 1982/83:1828 av PärGranstedt m. fl. (c, m, fp) hemställs att hos regeringen hemställerom åtgärder för att stimulera forskning och upplysning om naturmedicin ienlighet med vad som anförs i motionen. I samband med behandUngen avregeringens framställning om anslag till statlig kontroll av läkemedel m. m.för nästa budgetår behandlar utskottet motion 1982/83:1828 av m.fl. (c, m, fp) om forskning och upplysning om naturmedicin. I motionen framhålls - bl. a. med olika exempel -betydelsen av s. k. naturmedel och angelägenheten av att sådana medelutvärderas och utvecklas. Motionärerna anför bl. a. att det finns klarabehov av att det även för naturmedicinen, alternativmedicinen, riktningarna somverkar för speciell mathållning och livsföring, antroposofisk medicin,THX-rörelsen och andra skapas ett offentligt organ, ett naturmedelsråd, därerfarenheter utbyts och kan ställas till samhällets förfogande. Från ett sådantorgan skulle enligt motionärerna även kunna utgå initiativ till forskning somregistrerar behandlingsresultaten m. m. Motionärerna begär aft skallhemställa om åtgärder för att stimulera forskning och upplysning om naturmedicini enlighet med vad som anförs i motionen. Forskning om naturmedel ingår ihögskoleorganisationen inom ramen för ämnet farmakognosi - läran omnaturprodukter med användning som läkemedel eller vid tillverkning av läkemedel- som är företrätt genom en SoU1982/83:18 21 professur och en institution inom den farmaceutiskafakulteten vid i . Forskningsområdet omfattar substanserfrån både växtriket och djurriket. Initiativtagande uppgifter när det gäller forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU) beträffande bl. a. metoder för behandling av sjukdomarm. m. har medicinska forskningsrådet och . För medicinska forskningsrådet gäller bestämmelserna iförordningen (1977:34) med instruktion för forskningsråden inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Enligt dessa bestämmelser harforskningsråd till uppgift att inom sitt verksamhetsområde främja och stödjavetenskapligt betydelsefull forskning. Forskningsråd skall härvid uppmärksammabehovet av forskning inom områden som är angelägna från samhällets synpunkt.Det åligger forskningsråd särskilt att bl. a. undersöka vilka forskningsbehovsom är angelägna inom olika forsknings- och samhällsområden, redovisa resultatenav dessa undersökningar samt ta initiativ till och främja forskning som behövsför att fillgodose sådana behov. I den av /behandladepropositionen om framtida uppgifter och organisation, m. m.(prop. 1979/80:6, SoU 1979/80:45, rskr 1979/80:386) har när det gäller FoU inomhälso- och sjukvården bl. a. understrukits aft har ett ansvarför att identifiera, formulera och samordna krav på FoU-insatser som har singrund i patienternas behov och att framföra dessa krav till forskningsansvarigamyndigheter. tog initiativ till prövningav icke-konventio-nella behandlingsmetoder. I en skrivelse tillsocialdepartementet hemställde nämligen om ettprincipiellt ställningstagande till möjligheterna att få ekonomiska resurserför prövning av ickekonventionella behandlingsmetoder. Socialstyrelsenframhöll att styrelsen var beredd att initiera och stödja prövningar av metodersom från allmän synpunkt kunde vara av intresse. I proposition 1976/77:134 - som låg till grund för denändring i läkemedelsförordningen (1962:701) som innebar att s. k. naturmedelsom inte är avsedda för injektion är undantagna från läkemedelskontroll-anförde föredragande statsrådet bl. (s. 16) att hon för egen del fann detangeläget aft användningen av naturmedel närmare kartlades, särskilt vad gällerorsakerna till att sådana medel väljs i stället för andra behandlingsmetoder.Föredragande statsrådet nämnde i sammanhanget att regeringen på förslag av delegationen(S 1974:05) för social forskning redan anvisat medel för ett forskningsprojektinom det aktuella området. hade infe något att erinra mot föredragande statsrådets uttalanden (SoU1976/77:36, rskr 1976/77:316). I socialutskottets betänkande SoU 1980/81:1 (s. 5 och 6)har redovisats undersökningar om naturenliga behandlingsmetoder som stötts avdelegationen för social forskning. SoU1982/83:18 22 överlämnades tillsocialstyrelsen en rapport om akupunktur av två experter som på uppdrag avsocialstyrelsen gjort en sammanställning av litteratur om akupunktur och omförsök med akupunktur m. m. Mot bakgrund av atf ansett sig böra ställasamman kunskapsunderlag beträffande s. k. alternativa behandlingsmetoder, som iolika kombinationer i varierande omfattning bedrivs vid de s. k. hälsohem-men,för att härigenom få en grund för mera långsiktiga engagemangnär det gäller att stödja utvecklingen regionalt och lokalt påbörjade enarbetsgrupp 1979 en utredning om hälsohemmensverksamhet m. m. Utredningsarbetet omfattar bl. a. behandlingar med vegetariskkost och fasta, med olika manipulationsmetoder, massage och liknande samt medolika örtmediciner och liknande. Genom den av (prop.1981/82:97, SoU 1981/82:51, rskr 1981/82:381) under förra antagnahälso- och sjukvårdslagen (1982:763), vilken trätt i kraft ,har sjukvårdshuvudmännen utöver de traditionellt sjukvårdande uppgifterna fåtttill uppgift att företa sjukdomsförebyggande insatser. Det har därvidförutsatts att i de individinriktade förebyggande insatserna bl. a. skall ingåinformation och hälsoupplysning. Denna kan bl. a. innefatta information för attförbättra den enskilda människans möjligheter att själv på rätt sätt ta hand omvissa sjukdomar och skador (s. k. egenvård). Vidare har det förutsatts attsjukvårdshuvudmännen bl. a. skall bedriva aktiviteter av typen friskvård, somär inriktade på att vidmakthålla en god hälsa hos människorna genom en hälsosamlivsföring. Även om hälsoupplysning och annan individinriktadsjukdomsförebyggande verksamhet i första hand skall åvila sjukvårdshuvudmännenoch vara en uppgift för primärvården skall dock ha vissaövergripande uppgifter beträffande hälsoupplysningsarbetet. Socialstyrelsenskall sålunda på grundval av styrelsens verksamhet samt nationella ochinternationella rön om hälsorisker och hälsofrämjande åtgärder prioritera viktigaområden för hälsoupplysningsarbetet och förse sjukvårdshuvudmännen med visstunderlag för deras hälsoupplysning. Med hänsyn till den lämnaderedovisningen av samhällsorgan, som har till uppgift att ta initiativ till FoUom olika behandlingsmetoder och att genom upplysning m. m. främja användningenav sådana metoder, finns det enligt utskottets mening inte anledning attriksdagen tar sådant initiativ som begärs i motion 1982/83:1828 (c, m, fp).Utskottet avstyrker således motionen. SoU1982/83:18 23 Medelsberäkningen under anslagetföranleder inte någon erinran från utskottefs sida. 1. beträffande FoUom s. k. naturmedel m. m. att avslår motion 1982/83:1828, 2. att riksdagentill Statlig kontroll av läkemedel m. m. för /84 anvisar ettförslagsanslag av . Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd.Utskottet tillstyrker regering ens förslag under punkt E 3 (s. 69 och 70) och hemställer att till Hälso- ochsjukvärdens ansvarsnämnd för /84 anvisar ett förslagsanslag av3 . Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationalise ringsinstitut. Regeringen har under punkt E 4 (s. 70 och 71) föreslagit atf till Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut för /84 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1982/83:1823 avNilsCarlshamre m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 2), aftriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omanslaget E 4, Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri). Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (Spri), som inrättades , hartill uppgift att främja, samordna och medverka i huvudmännens planerings- ochrationaliseringsverksamhet inom hälso- och sjukvården samt socialvården. I denomfattning och på de villkor, som bestämmer, får Spri åta sigsärskilda uppdrag (konsultuppdrag) inom Spris verksamhetsområde. Huvudmän förSpri är staten och . Genom ett upprättat avtal, som avser åren19841989, har staten och senast åtagit sig att svara fördriften av Spri genom tillskott av medel till en särskild fond. I en tillavtalet knuten överenskommelse mellan parterna har angivits den ekonomiskatotalramen för Spris verksamhet och de belopp som varderaparten skall tillskjuta . SoU1982/83:18 24 I olika publikationsserier m. m.sprider Spri information om sin verksamhet. I samband med behandlingen avregeringens framställning om bidrag till Spri under nästa budgetår behandlarutskottet motion 1982/83:1823 av m. fl. (m) såvitt avseryrkande 2. Motionärerna erinrar om att de redan tidigare - i en underförra väckt motion - framfört uppfattningen att Spri i störreutsträckning bör inrikta sin verksamhet på rationaliserings- ocheffekfiviseringsmöjligheter inom vårdorganisationen och inte som tidigarehuvudsakligen på utbyggnads- och expansionsprojekt. Mofionärerna anför att detbör utredas om inte en större del av Spris verksamhet kan ske i form avuppdragsverksamhet, där beställaren - t. ex. landsfing eller andra vårdhuvudmän- betalar en del av kostnaden för projekt som kan bidra till den egna verksamhetenseffekfivisering och rationella planering. Enligt motionärerna bör regeringendärför inför nästa finansieringsöverenskommelse överväga neddragning avbidraget till Spri. Motionärerna begär att som sin mening skall geregeringen detta till känna. Spri arbetade fram huvudsakligen med frågorrörande utbyggnad och expansion inom vården, då sjukvårdshuvudmännens efterfråganpå Spris tjänster huvudsakligen avsåg sådana frågor. Fr. o. m. har detemellerfid successivt skett en genomgripande förändring av inriktningen avSpris verksamhet. Verksamheten har i allt större utsträckning kommit attinriktas mot frågor om rationalisering samt om omfördelning av resurser till deav sjukvårdshuvudmännen prioriterade verksamhetsgrenarna, framför alltprimärvården. I betänkandet SoU 1982/83:10, vari utskottet behandladeden ovannämnda, under förra väckta motionen, har utskoftet lämnat ennärmare redovisning arbetsprogram för Spri, vari huvuduppgiftenför Spri anges vara att utifrån den nya hälso- och sjukvårdslagens intentionerhjälpa sjukvårdshuvudmännen att förbättra vården inom ramen för, som det sägs,befintliga eller för vissa delar av vården krympande resurser. En i huvudsaklikartad programförklaring finns i Spris arbetsprogram för . Spri har två dotterbolag -och -vilka mot betalning eftersedvanliga taxor utför uppdrag åt sjukvårdshuvudmän m. fl. skall bedriva konsultverksamhet iplanerings- och organisationsfrågor och därmed jämförlig verksamhet. Bolaget ärorganiserat på en organisationsgrupp, en planeringsgrupp och enutbildningsgrupp. Bolagets uppdragsgivare utgörs av sjukvårdshuvudmän,primärkommuner. , , , enskilda företagmed verksamhet inom eller berörande hälso- och sjukvård m. fl. har i sin tur ett dotterbolagSpri-Tvätt-Konsult som är verksamt på tvättområdet. SoU1982/83:18 25 skallbedriva provnings-, besiktnings- och konsultverksamhet påsjukvårdsmaterialområdet. Avnämare av bolagets tjänster är bl. a.sjukvårdshuvudmän, materialleverantörer, Spri och . Tillkomsten av motiverades bl. a. med attsjukvårdshuvudmännen skulle få tillgång till ett konsultföretag som hämtarsina kunskaper från utvecklingsarbete inom Spri men utformar insatser för denhos varje huvudman unika situationen. Uppgiftsfördelningen mellan Spri och sominnebär att dotterbolagen mot ersättning arbetar med frågor som är speciellaför en huvudman tillgodoser enligt utskottets mening syftet med motion 1982/83:1823 (m) om uppdragsverksamhet hos Spri. Frågan om bidrag till Spri för tidefter nästa budgetår får prövas i vanlig ordning vid nästa . Utskottetfinner därför inte någon anledning att nu göra något uttalande om bidraget tillSpri. Utskottet avstyrker därför yrkande 2 i motionen. Medelsberäkningen under anslagetföranleder inte någon erinran från utskottets sida. attriksdagen avslår motion 1982/83:1823 yrkande 2, 2, att till Bidrag tillSjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut för /84 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till driften av en WHO-enhet förrapportering av läkemedels- biverkningar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna E 5 och E 6 (s. 71-74) och hemstäl ler attriksdagen för /84 anvisar 1. till Bidrag till driften av enWHO-enhet för rapportering av läkemedelsbiverkningar ett förslagsanslag av , 2. till Statens rättskemiskalaboratorium ett förslagsanslag av . Regeringen har underpunkt E 7 (s. 74 och 75) föreslagit att till Statens rättsläkarstationer för /84 anvisa ett förslagsanslag av . SoU1982/83:18 26 I motion 1982/83:1295 av m. fl. (m)hemställs 1. att hos regeringen begär skyndsam översyn avpersonalsitua- fionen vid statens rättsläkarstation i , 2. att riksdagensom sin mening uttalar att statens rättsläkarstation i måsterustas upp till en rimlig arbetsmiljöstandard, 3. att riksdagensom sin mening uttalar att samtliga statens rättsläkarstationer bör inkopplastill landstingens patientdatasystem. Statens rättsläkarstationer hartill huvudsaklig uppgift att utföra rättsmedicinska undersökningar av olikaslag såsom obduktioner, undersökningar av misshandlade eller för brottmisstänkta personer samt laboratorieundersökningar. Rättsläkarstationer finnsi , , , , och . I samband med behandlingen avregeringens framställning om anslag fill statens rättsläkarstationer för nästabudgetår behandlar utskottet motion 1982/83:1295 av m. fl. (m).I motionen tas upp vissa problem vid rättsläkarstationen i m.m. Med bortseende från befattningensom föreståndare - som är förenad med tjänst som professor i rättsmedicin vidKarolinska institutet - är inrättade fem tjänster för läkare vidrätisläkarstationen i . Härjämte får stationen anlita tvåkonsultläkare med en tjänstgöringstid för var och ensamt en konsultläkafe med en tjänstgöringstid per vecka.Innehavaren av en av läkartjänsterna - en tjänst som biträdande överläkare - ärtjänstledig . Någon vikarie för denne finns dock inte. I motionen hävdas att arbetsbördan för läkarna vidStockholmsstätionen är alltför hög, och motionärerna begär därför en skyndsamöversyn av personalsituationen vid stationen (yrkande 1). , som är chefsmyndighet förrättsläkarstationerna, har i sina anslagsframställningar förrättsläkarstationema inte begärt utökning av antaletläkartjänster vid Stockholmsstationen. De i motionen påtalade problemen tordedärför huvudsakligen vara att hänföra till det förhållandet att man intelyckats erhålla vikarie för den tjänstledige biträdande överläkaren. Dettaberor enligt vad utskottet inhämtat på svårigheter för rättsläkarväsendet attöver huvud taget rekrytera läkare på vakanta tjänster och på vikariat. i meddelade anvisningar om vissa åtgärder som borde dtasvid Stockholmsstationen för att man skulle komitia till rätta med vissaarbetsmiljöproblem som fanns där. SoU1982/83:18 27 Med hänvisning till detta m. m. begär motionärerna attriksdagen som sin mening skall uttala att Stockholmsstationen måsterustas upp till en rimlig arbetsmiljöstandard (yrkande 2). Med anledning av yrkesinspektionens anvisningar har enutbyggnad för förvaring av avlidna gjorts vid Stockholmsstationen, vilkenberäknas stå färdig . Under förutsättning att medelanvisas kommer en fortsatt ombyggnad och förbättring av stationens lokaler attpåbörjas . Härefter skullede av yrkesinspektionen anvisade åtgärderna vara vidtagna. I motionen framhålls bl. a. att detviktiga arbetet att fastställa diagnos på sjukdom eller dylikt hos en avlidenskulle underlättas om rättsläkarstation genom anknytning tillsjukvårdshuvudmans patientdatasystem kan få uppgifter om den avlidnessjukdomshistoria. Det påpekas att tidsvinsten härigenom medför att säkerhetenoch noggrannheten vid fastställandet av diagnos kan vidmakthållas trots en högarbetsvolym. Motionärerna begär därför att som sin mening skalluttala att samtliga rättsläkarstationer bör inkopplas till landstingenspatientdatasystem (yrkande 3). Vid rättsläkarstationen i , som har en dator,pågår f. n. en försöksverksamhet som syftar till att man skall ta fram ettdatabaserat system för erfarenhetsåterföring från rättsmedicinsk verksamhet.Systemet skall innehålla information från obduktionsutredningar. Tanken är bl.a. att i systemet skall kunna ingå uppgifter från sjukvården och polisen. Utskottet förutsätter attsocialstyrelsen är uppmärksam på arbetssituationen för läkarna vidStockholmsstationen och vidtar de åtgärder som kan vara erforderliga. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om det övergripande ansvar för läkarfördelningeni landet som har. Med hänsyn härtill och till den lämnaderedovisningen för åtgärder som vidtagits och kommer att vidtas vidStockholmsstationen för förbättring av arbetsmiljön och för pågåendeförsöksverksamhet med ett datorbaserat informationssystem bör motion1982/83:1295 (m) inte föranleda något initiativ av . När det gäller den framtida organisationen av deträttsmedicinska undersökningsväsendet vill utskottet nämna att ettutredningsarbete härom nu förestår. I proposition 1979/80:6 om uppgifter ochorganisafion, m. m. förutskickades att en särskild utredningsman skulletillkallas med uppgift att skyndsamt kartlägga behovet och omfattningen avrättsmedicinsk service samt närmare utreda i vilka organisatoriska former dennaservice skulle tillhandahållas och därvid särskilt undersöka och belysa förutsättningarnaför att överföra det rättsmedicinska undersökningsväsendet till sjukvårdshuvudmännen. SoU1982/83:18 28 Med anledning av propositionen ochen motion anförde socialutskottet i betänkandet SoU 1979/80:45 bl. a. att detfanns skäl för att övervägandena om det rättsmedicinska undersökningsväsendetsorganisation inte borde ske isolerade från frågan om den framtida organisationav verksamheten vid statens rättskemiska laboratorium och att det även fannsanledning till att frågor berörande verksamheten m. m. vid statenskriminaltekniska laboratorium togs upp i anslutning till sådana överväganden.Utskottet förordade därför att det i propositionen förutskickadeutredningsarbetet om det rättsmedicinska undersökningsväsendets organisationinte begränsades till att avse frågor om rättsläkarstationerna utan även fickomfatta frågor om organisationen m. m. av statens rättskemiska laboratorium ochstatens kriminaltekniska laboratorium. Utredningsarbetet borde enligt utskottetvara förutsättningslöst. På förslag av utskottet beslutade (rskr1979/80:386) att som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Mot bakgrund av uttalande m. m. beräknasregeringen besluta om en översyn av det rättsmedicinska, det rättskemiska och det kriminaltekniska undersökningsväsendets organisation. Översynen beräk nas avse överväganden dels om den rättsmedicinska organisationen bör föras över till landstingskommunalt huvudmannaskap, dels om den rättskemiska verksamheten vid statens rättskemiska laboratorium och statens kriminal tekniska laboratorium bör samordnas och i vilken form detta bör ske, dels - för det fall aft landstingskommunalt huvudmannaskap för det rättsmedicin ska undersökningsväsendet inte anses lämpligt - om verksamheten vid statens räftsläkarsfationer, statens rättskemiska laboratorium och statens kriminaltekniska laboratorium bör samordnas organisatoriskt, dels ock lämplig ledningsorganisation och administration vid olika alternativa lös ningar. Man skall vara oförhindrad att överväga även andra organisatoriska förändringar än vad som har angivits. Översynsarbetet skall bedrivas skyndsamt. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion1982/83:1295 (m). Medelsberäkningen under anslagetföranleder infe någon erinran från utskottets sida. 1. beträffande förbättring avarbetsförhållandena vid Stockholms- stationen m. m. attriksdagen avslår mofion 1982/83:1295, 2. att till Statensrättsläkarstationer för /84 anvisar ett förslagsanslag av . SoU1982/83:18 29 Rättspsykiatriska stationer och kliniker.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt E 8 (s. 75-77) ochhemställer att tillRättspsykiatriska stationer och kliniker för /84 anvisar ettförslagsanslag av . Närvarande: (), (), JohnJohnsson (s), (), (), (),(), (), (), MariaLagergren (s), (), (vpk), (), BengtLindqvist (s) och (). Beträffande yrkesbenämning efter viss vårdutbildning(mom. 8 i hemställan) , ,och (alla m) anser dels aft det avsnitt i utskottetsbetänkande på s. 10 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: Som nämnts ovan har ovisshet om vilken yrkesbenämning ochbehörighet studier på hälso- och sjukvårdslinjen leder till skapat stor orobland eleverna på linjen. Utskoftet har också inhämtat att denna ovisshet letttill atf elever lämnat studierna på linjen. Utskottet vill med hänsyn till detanförda understryka vikten av ett snabbt beslut i frågan och anser i likhet medmotionärerna atf fullbordad, godkänd utbildning på hälso- och sjukvårdslinjenskall leda till legitimation som sjuksköterska. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna1982/83:237 (m) och 1982/83:1307 (m) bör som sin mening ge regeringentill känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande yrkesbenämning efterviss vårdutbildning attriksdagen med bifall fill motion 1982/83:237 och motion 1982/83:1307 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. SoU1982/83:18 30 Beträffandefördelningen av läkare (mom. 12 i hemställan) (vpk) anser dels atf det avsnitt i utskottetsbetänkande på s. 15 som börjar med "Statsrådet " och slutarmed "således motionen" bort ha följande lydelse: Trots strävandena att åstadkomma en solidariskläkarförsörjning råder fortfarande en oacceptabel snedfördelning avläkarresurserna, vilket åskådliggörs i motion 1982/83:323 (vpk) genom exempelpå brist på läkare i glesbygd, mellansfadsregion och storstadsregion. Det är nuhelt nödvändigt med en bättre styrning både utbildningsmässigt ochfördelningsmässigt av läkarresurserna. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionen börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels atf utskottets hemställanunder mom. 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande fördelningen avläkare attriksdagen med bifall till motion 1982/83:323 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Statlig kontroll av läkemedel m. m. Beträffande FoU om s. k. naturmedel rn. (mom. 1 ihemställan) (), (), () och () anser dels aft det avsnitt i utskottetsbetänkande på s. 20 som börjar med "I motionen" och slutar med"i motionen" bort ha följande lydelse: I motionen------ (= utskottet s. 20)--- behandlingsresultaten m. m. Enligtmotionärerna finns resurserna för eft sådant organ sannolikt inom deorganisationer som arbetar med ovannämnda terapier, och på den statliga sidanfinns outnyttjade resurser, t. ex. några tjänster (utöver de behövliga) förkontroll och registrering av naturmedel.