bet · G601FiU16 · 1982-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till det anförda bör bestämmelsen i 21 §bankoreglementet slopas. I paragrafen bör i stället tas in en hänvisning fillregeln i den nya lagen om om att fullmäkfigeförsamlingarnakan sammanträda gemensamt i frågor som rör riksgäldskontoretsupplåningsverksamhet. Några särskilda bestämmelser om beslutsförhet m. m. vidsädana sammanträden bör, som utredningsgruppen framhållit i avsnitt 3, intemeddelas. Utredningsgruppen har vidare ansett att sammanträdesregler för val avstyrelseledamot m. m. i kan undvaras. Bestämmelsen i 14 § 3mom. bankoreglementet kan således utgå. Förslaget till Lag om ändring i bestämmelserna (RFS1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen 3 § Om det ansvar för revision av ochriksgäldskontorets förvaltningsom åvilar fullmäktige i dessa verk stadgas i bankoreglementet (RFS 1975:6)och i lagen (1982:000) om . För den revision av andra organ än somskall verkställas av detta verks revisionsavdelning svarar avdelningens chef iförsta hand. De anmärkningar och påpekanden varfill revisionen kan föranledaskall av honom delges vederbörande myndighet direkt. Fullmäktige iriksgäldskontoret äger meddela allmänna administrativa riktlinjer även fördenna del av revisionsavdelningens verksamhet men har icke att taga ställningtill anmärkningar och påpekanden vilka ej avser . 4 § Om anledning därtill förekommer bör chef för internrevisionsavdelning fillriksdagens revisorer anmäla förhållande som framkommit vid elleräger samband med revisionen. skall han, samfidigt med att verketsfullmäktige avger föreskriven berättelse till , till riksdagensrevisorer avlämna rapport om den av honom ledda revisionsverksamheten. 5 § Utöver den kontroll som åligger revisorerenligt deras instruktionskall revisorerna för varje avslutat räkenskapsår granska ochriksgäldskontorets fillstånd, styrelse och förvaltning. Därvid skall isynnerhet fillses att verkens organisation av och kontroll över bokföringensamt medels- och värdeförvaltningen är tillfredsställande. Revisorerna skallavge särskild berättelse till senast den 1 FiU 1982/83:16 68 marsöver revisionen av riksbariken och senast deri 15 noveniber över revisionen avriksgäldskontoret. Sådan berättelse skall innehålla uppgift angåendeomfattningen av den av revisorerna verkställda granskningen och uttalandehuruvida revisorerna anser ansvarsfrihet bcira beviljas vederbörandefullmäktige. Den nya lagen om nödvändiggörvissa ändringar i bestämmelserna om revision av riksdagsförvaltningen. I 3 §ersätts hänvis-. ningen fill reglementet för med enhänvisning till den nya lagen om . 4 och 5 §§ innehåller deändringar som betingas av den nya ordningen beträffande riksgäldsfullmäktigesberättelse till. Ändringarna har behandlats i specialmotiveringentill 13 § förslaget till lag om . Isammanhanget bör författningens rubrik ändras till lag om revision avriksdagsförvaltningen. De nya bestämmelserna i 5§ bör såvitt avserriksgäldskontoret fillämpas första gängen på /83. är den myndighetsom avses i 9 kap. 10 § andra stycket regeringsformen. Riksgäldskontorét är myndighet under . förvaltas av sjufullmäktige som väljs av . Fullmäktige svarar för sin verksamhetendast inför . 2§ förvaltas av sju fullmäkfige somväljs av . Fullmäktige svarar för sin verksamhet endast införriksdagen. 2§ bemyndigas att, på de villkorkontoret bestämmer, taga upp och förvalta lån till staten som ett led i denekonomiska politiken. Kontoret har vidare till uppgift att i enlighet medriksdagens beslut ställa krediter till förfogande för statlig och annanverksamhet samt ikläda staten garantier. Kontoret har även att utföra övrigauppdrag och åligganden som får av eller avregeringen med medgivande. bemyndigas med stöd av 9 kap. 10 § andrastycket. regeringsformen att i enlighet med 4 och5 §§ denna lag ta upp ochförvalta lån till staten. har vidare till uppgift att i enlighet med beslut ställa krediter till förfogande för statlig och annan verksamhet samt ikläda staten garantier. Konto ret skall även utföra övriga uppdrag och åligganden som kontoret får av eller av regeringen med medgivande. Riksgälds kontoret fårta upp lån till staten för 1. finansiering av löpande underskotti statsbudgeten och av andra utgifter som grundar sig på beslut, 2. tillhandahållande av sådana kre-.diter och fullgörande av sådana garantier som sägs i 3 §] 3. amortering och inlösen av stats- 6 1982/83. 5§ kontanta tillgångarskall, i den män de inte behöver användas för utbetalningar, insättas pä kontoi eller hos postgirot eller utlånas på den svenska kreditmarknaden iform av dagslån eller krediter . Överskott pä statsverkets checkräkningi skall överföras fill checkräkning i . Uppstår underskott på statsverketscheckräkning åligger det att täcka detta. lån ävensom uppköp av sädana lån i 4. tillgodoseende av behov av valutareserv ochav statspapper för marknadsoperationer. 5§ Obligationer och andra förbindelsersom ger ut för statens räkning skall vara ställda attåterbetalas på viss bestämd förfallodag eller efter uppsägning eller genomårliga avbetalningar enligt uppgjord amorteringsplan. 6§ kontanta medelskall, i den mån de inte behöver användas för utbetalningar, insättas päkontorets checkräkning i . Uppstår överskott på statsverkets checkräkning i /årriksgäldskontorét bestämma att överskottet skall överföras till riksgäldskontoretscheckräkning i . . ' Uppstår underskott på statsverkets checkräkning iriksbanken skall täcka detta. Det åligger attutbetala de anslag, som anvisas på statsbudgeten avseende och dessverk samt kostnader för statsskulden och sädana övriga anslag på statsbudgeten,som enligt särskilda beslut av skall disponeras av riksgäldskontoret.Kontoret får i män av behov lyfta nätnnda anslag genom uttag frän statsverketscheckräkning i . Efter prövning i varje särskilt fall fårriksgäldskontoret avskriva fordringar samt - intill ett högsta belopp i varjesärskilt fall av -bevilja gäldenärer ackord eller eftergift påderas skuld eller biträda över- 9§ Efter prövning i varje särskilt fall fårriksgäldskontoret besluta om avskrivning eller ackord rörande kontoretsfordringar. Ackordsförslag får antas endast om det kan anses vara till förmånför det allmänna. enskommelse mellan gäldenär och hans fordringsägare ombetalning av gäld. I övrigt får beslut av angivna slag inte fattas utanriksdagens särskilda medgivande. Ackordsförslag som inte framställs i konkurs eller enligtackordslagen (1970:847) får antas etidastpå villkor att även övriga borgenärersom ackordet angår godkänner detta. Om det på grund av gäldenärens sjukdom eller av annananledning måste anses uppenbart obilligt att kräva betalning för fordran fårriksgäldskontoret efterge fordringen helt eller delvis intill ett högstabelopp av i varje särskilt fall. Utöver vad som följer av första och andra styckena fårbeslut om ackord eller eftergift inte fattas utan särskilda medgivande. 10 § Om inte särskilda skäl talardäremot får medge inlösen av obligationer och räntekupongersamt utbetalning av vinster på premieobligationslän, oaktat betalningsrättenförfallit på grund av preskription. Uppkommer under riksgäldskontoretsverksamhet anledning att väcka fråga om författningsändring eller annan åtgärdfrån statens sida, får fullmäktige göra framställning i ämnet såväl tillriksdagen som till regering- 7§ Fullmäkfige svarar för att intern revision avriksgäldskontoret utövas. Vidare skall fullmäktige se till att intern revisionav riksdagsförvaltningen / övrigt äger rum i enlighet med de bestämmelser (RFS1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen som har meddelat. S§ före utgången avjanuari skall fullmäktige fill avge berättelse över sin verksamhet underdet senaste kalenderåret. 72 § Fullmäkfige svarar för att intern revision avriksgäldskontoret sker samt för att intern revision kan ske av den inreriksdagsförvaltningen och andra verk än enligt lagen (RFS1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen. före skallfullmäktige till avge berättelse ö\eT förvaltningen av riksgäldskontoretunder det senaste budget-. /7§ Riksgäldsfullmäktige väljs för valperiod.Statsråd får ej vara fullmäktig. väljer en av fullmäktige att varaordförande. Fullmäktige väljer inom sig en vice ordförande. 74 § Riksgäldsfullmäkfige väljs för valperiod. Endast den som är myndig kan vara fidlmäktig. Statsråd får ej varafullmäktig. FiU 1982/83:16 Fullmäktige utser för av högst enriksgäldsdirektör att vara chef för och en viceriksgäldsdirektör att vara dennes ersättare. När både riksgäldsdirektören och vice riksgäldsdirektörenhar förhinder fullgörs riksgäldsdirektörens åligganden av en tillfälligersättare som riksgäldsdirektören utser. väljer en av fullmäktigeatt vara ordförande. Fullmäktige väljer inom sig en vice ordförande. Fullmäktige utser för av högst /re år. en.riksgäldsdirektör att vara chef för och en viceriksgäldsdirektör att var dennes ersättare. När både riksgäldsdirektören och vice riksgäldsdirektörenhar förhinder fullgörs riksgäldsdirektörens åligganden av en tillfälligersättare som fullmäktige utser. 73 § 76 § För beredning och rådgivning skallinom finnas ett arbetsutskott bestående av fullmäktigesordförande, riksgäldsdirektören och en tredje ledamot, som fullmäktige utserinorn sig. Riksgäldsdirektören leder under fullmäktigeriksgäldskontorets verksamhet. Inom finns en upplåningsenhet, enekonomienhet,-en garanti- och rättsenhet, en administrationsenhet samt enrevisionsenhet. Ärendenas fördelning mellan enheterna skall framgå av en avfullmäktige fastställd arbetsordning. Inom skall finnasen revisionsenhet samt de enheter i övrigt som bestämmer. verksamhet leds under fullmäktige avriksgäldsdirektören.. Verksamheten vid revisionsenheten leds dock avfullmäktige såvitt annat inte följer av lagen (RFS 1968:8) om revision avriks-. Ärendenas fördelning mellan enheterna skall framgå av enarbetsordning som fastställs av fullmäktige. Hos finns personal enligt särskildaföreskrifter eller andra beslut som eller fullmäktige meddelar. får därutöver, i enlighet medfullmäktiges bestämmande, anlita utomstående för särskilda uppdrag. 76 § Av fullmäktige avgörs 1. viktigareförfattningsfrägor; 2. viktigarefrågor om organisation och arbetsformer; 3. frågor omupptagande av län mot obligafioner eller andra förbindelser; 4. frågor omutfärdande av statlig garanti eller lämnande av annat statligt stöd som enligtriksdagens beslut skall prövas av rikgsgäldskontoret; 5. frågor omvillkor för rörliga krediter; 6. anslagsfrågor och andra frågor av större ekonomisk betydelse; 7. fråga om inrättande av tjänst samt om tillsättande av tjänst i lägst lönegrad F 75; 8. frågor om skiljande från tjänst eller uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning; 9. övriga frågor som enligt denna lag skall avgöras av fullmäktige; 10. andra frågor som fullmäkfige finner vara av större vikt eller som riksgäldsdirektören hänskjuter fill fullmäkfige. Fullmäktige får i den utsträckning förhållandena påfordrar överlåta till riksgäldsdirektören rätten att besluta i ärenden som anges i första stycket 3, 4 och 5. Rätten för riksgäldsdirektören att besluta i dessa ärenden får, i den utsträckning fullmäktige medger, av riksgäldsdirektören överlåtas till annan tjänsteman. Sådana bemyndiganden för riksgäldsdirektören skall framgå av en av fullmäktige fastställd arbetsordning eller genom ett särskilt fullmäktiges beslut. Fullmäktige kan bestämma att beslut som fattas med stöd av fullmäkfiges bemyndiganden skall anmälas för fullmäktige. 6. frågorom avskrivning, ackord och eftergift rörande fordringar; 7. anslagsfrågoroch andra frågor av större ekonomisk betydelse; 8. fråga ominrättande av tjänst samt om tillsättande av tjänst i vilken lönegrad F 79eller högre kan tillämpas på innehavaren; 9. frågor omskiljande frän tjänst eller uppdrag eller om disciplinansvar, åtalsanmälan,avstängning eller läkarundersökning; 10. övrigafrågor som enligt den na lag skall avgöras av fullmäkfige; 77. andra frågor som fullmäkfige finner vara av störrevikt eller som riksgäldsdirektören hänskjuter till fullmäktige. Fullmäktige får i den utsträckning förhållandena påfordraröverlåta fill riksgäldsdirektören rätten att besluta om upptagande av dagslånoch lån mot skattkammarväxlar, att bestämma de närmare villkoren för andra lånsom skall tas upp samt att besluta i ärenden som anges i första stycket 4, 5och 6. Rätten för riksgäldsdirektören att besluta i de angivna frågorna får, iden utsträckning fullmäkfige medger, av riksgäldsdirektören överlåtas tillannan tjänsteman. Sådana bemyndiganden för riksgäldsdirektören skall framgå aven av fullmäkfige fastställd arbetsordning eller genom ett särskiltfullmäktiges beslut. Fullmäktige kan bestämma att beslut som fattas med stöd av fullmäktiges FiU1982/83:16 74 bemyndiganden skall anmälas för Ärenden som inte skall avgöras av fullmäktigeavgörs av riksgäldsdirektören ensam. I den män sädana ärenden inte är av detslag att de behöver prövas av riksgäldsdirektören får de avgöras av annantjänsteman i den omfattning som framgår av arbetsordningen eller särskildabeslut. 19§ När fullmäktige iriksgäldskontoret eller fullmäktige i, begär det skall gemensamöverläggning ske i frågor som är av betydelse från kredit- ellervalutapolitisk synpunkt. Fullmäktige i skall sammanträda en gångvarannan vecka eller oftare om ärendenas beskaffenhet och oavbrutna gång kräverdet. Vid varje sammanträde skall föras protokoll. påområde som är ockuperat av Fullmäktigeär beslutsföra när minst fem ledamöter är närvarande. fullmäkfigesbeslut gäller den mening som de flesta enar sig om eller, vid lika röstetal,den mening som ordföranden biträder. 7S § 27 § Riksgäldsdirektören skall närvara vid fullmäktigessammanträden och får deltaga i förhandHngarna, även om han inte är fullmäktig.Han skall låta anteckna skiljaktig mening fill protokollet. Ärendena föredras av riksgäldsdirektören eller av annantjänsteman som riksgäldsdirektören utser. Fullmäktige i kan sammanträda medfullmäktige i i frågor av gemensamt intresse. Vid dessa sammanträdenkrävs för beslut att minst fem av fullmäktige i vartdera verket är närvarande.Omröstning skall därvid verkställas efter huvudtalet. Fullmäktige kan föreskriva eller för särskilt fall beslutaatt endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva tjänst inomriksgäldskontoret. 27 § 25 § Av stadgan (RFS 1978:7) om vissa medbestämmandeformer inomriksdagen och dess myndigheter följer att befogenhet attbesluta kan vaira begränsad i vissa hänseenden. Beträffande arvoden till fullmäktig och suppleant finnsföreskrifter i arvodesstadgan (RFS 1979:1) för och dess organ. För resor som fullmäkfig företar för räkning har han rätt till resekostnadsersättning, traktamente och annan ersättning enligt allmänna resereglementet el ler, när det är fråga om utrikes resa, enligt utlandsresereglementet. Fullmäktig skall hänföras till reseklass A. Fullmäktig som är ledamot av har inte rätt till traktamente för deltagande i sammankomst i med fullmäktige eller för annan förrättning eller annat uppdrag där för räkning under tid då pågår. 25 § För resor som fullmäktig företar för räkning har han rätt till resekostnadsersättning, traktamente och annan ersättning enligt allmänt reseavtal () eller, när det är fråga om utrikes resa, enligt utlandsresereglementet (1953:666).Fullmäktig skall hänföras fill reseklass A. Fullmäktig som är ledamot av har inte rätt filltraktamente för deltagande i sammankomst i med fullmäktige ellerför annan förrättning eller annat uppdrag där för räkningunder fid dä pågår. Vid förrättning på annan ort än underpågående skall dagtraktamentet för fullmäktig som är ledamot avriksdagen minskas med det belopp för dag som utgår enligt ersättningsstadgan(1971:1197) för ledamöter. Vad som stadgas i denna paragraf skalläven äga tillämpning på suppleant. Om besvär över beslut inom föreskrivs ibesvärsstadgan (RFS 1970:3) för och dess verk. Fullmäktig som vägrar ansvarsfrihet är därmed skild frän sitt Åtal mot fullmäktig för brott, begånget i utövningen av uppdraget, får beslutas endast av finansutskottet. Vad som sägs i andra stycket om fullmäktig gäller ävenriksgäldsdirektören om han ej är fullmäktig. Denna lag träder i kraft den 1 juli1981. Genom lagen upphävs dels lagen (SFS1974:568, RFS 1975:7) om , dels lagen (RFS 1975:8) medreglemente för , senaste lydelse RFS 1979:11. Åtal mot riksgäldsdirektören för brott, begånget iutövningen av tjänsten, får beslutas endast av finansutskottet. Ärriksgäldsdirektören inte fullmäktig får sådant åtal också beslutas avfullm-äktige. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. Den nya bestämmelsen i 13 § tillämpas dock först från och med den1 . Till desstilläm-pas i stället motsvarande äldre bestämmelse. Genom lagen upphävs lagen (SFS 1974:568) omriksgäldskontoret och lagen (RFS 1975:8) med reglemente för . FiU1982/83:16 ' 77 Lag omändring i lagen (RFS 1975:6) med reglemente för föreskriver att 14 och 21§§ lagen (RFS 1975:6) med reglemente för (Bankoreglementet) skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 mom. För behandling av allmänna ärenden sammanträderfullmäktige en gång eller oftare, om ärendenas beskaffenhet ochoavbrutna gång fordrar det. Därvid skall minst fem fullmäktige vara tillstädes;ärenden som bör handläggas skyndsamt får dock avgöras av fyra fullmäktige,därest tre av dem är ense om beslutet. Framställs under fullmäktiges överläggningar olikayrkanden, skall alla närvarande fullmäktige avge sina röster till protokollet.Vid lika röstetal gäller den mening som ordföranden biträder. Fullmäktig, somvarit hindrad att övervara något fullmäktiges beslut, får ej på denna grundundandraga sig att deltaga i de överläggningar som beslutet kan föranleda.Sluten omröstning får ske endast vid val till befattning, vartill någon blandfullmäktige kan utses, och skall äga rum i sådant fall när yrkande däromframställs. Vid fullmäktiges sammanträden bör vice riksbankschefen ochövriga direktionsledamöter närvara. I ärende, vari direktionsledamot är föredragande,är han skyldig att låta till protokollet anteckna sin mening, när denna ickeöverensstämmer med fullmäktiges beslut. Expeditioner i fullmäktiges namn får utgå endast tillföljd av beslut som fattats vid sammankomst med fullmäktige. 2 mom. Fullmäktig, direktionsledamot eller tjänsteman somhar att meddela beslut pä vägnar får ej deltaga i behandling avfråga rörande avtal mellan honom och . Ej heller får han deltaga ibehandhng av fråga om avtal mellan och tredje man, om han i fråganäger ett väsentligt intresse som kan vara stridande mot . Vadsålunda är stadgat angående avtal skall äga motsvarande tillämpning beträffanderättegäng eller annan talan mot honom eller tredje man. 5 mom. Vid fullmäktiges i och i gemensamma sammanträden skall, för att beslut skall kunna fattas,minst fem av fullmäktige i vartdera verket vara tillstädes. Omröstning skalldärvid verkställas per capita. 1 1982/83. I lagen (1982:000) om finns bestämmelser om skyldighet för fullmäktige i och fullmäktige i att sammanträda gemensamt. Gemensamt med fullmäktige i skallfullmäktige i för uppsikt och kontroll över kanalsvidmakthållande utse dels en person att såsom ledamot pä ochriksgäldskontorets vägnar inträda i direktionen över kanalen, dels ett ombudatt på de båda verkens vägnar deltaga i revisionen av kanalens räkenskaper.Val av ledamot i direktionen skall företagas och val av ombud irevisionen före dess början. Denna lag träder i kraft . FiU1982/83:16 79 Lag omändring i bestämmelserna (RFS 1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen föreskriver att rubrikentill bestämmelserna (RFS 1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen samt 3-5§§ bestämmelserna skall ha nedan angivna lydelse. Lag om revision av riksdagsförvaltningen Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om detansvar för revision av Om det ansvar för revision av riksbankensoch och som åvilar fullmäktige i förvaltning som åvilar fullmäktige i dessa verk stadgas i bankoreglemen- dessa verk stadgas i bankoreglemen tet och i reglementet för riksgälds- tet (RFS 1975:6) och i lagen kontoret. (1982:000) om . För den revision av andra organ än somskall verkställas av detta verks revisionsavdelning svarar avdelningens chef iförsta hand. De anmärkningar och påpekanden vartill revisionen kan föranledaskall av honom delges vederbörande myndighet direkt. Fullmäktige i riksgäldskontoretäger meddela allmänna administrativa rikthnjer även för denna del avrevisionsavdelningens verksamhet men har icke att taga ställning tillanmärkningar och påpekanden vilka ej avser . 4§ Om anledning därtill förekommer Om anledningdärtill förekommer bör chef för intern revisionsavdel- börchef för intern revisionsavdel ning till revisorer ome- ningtill revisorer ome delbart anmäla förhållande som delbartanmäla förhällande som framkommit vid eller äger samband framkommitvid eller äger samband med revisionen. skall han, medrevisionen. skall han, med att verkets fullmäkti- samtidigtmed att verkets fullmäkti ge avger föreskriven berättelse till geavger föreskriven berättelse till revisorer, till dessa av- ,till revisorer lämna rapport om den av honom avlämnarapport om den av honom ledda revisionsverksamheten. 5§ Utöver den kontroll som åliggerriksdagens revisorer enligt deras instruktion skall revisorerna för varjeavslutat räkenskapsår granska och tillstånd,styrelse och förvaltning. Därvid skall i synnerhet tillses att verkensorganisation av och kontroll över bokföringen samt medels- ochvärdeförvaltningen är tillfredsställande. Över revisionen av vartdera verket skall revisorernasenast avge särskild berättelse till . Sådan berättelseskall innehålla uppgift angående omfattningen av den av revisorernaverkställda granskningen och uttalande huruvida revisorerna anseransvarsfrihet böra beviljas vederbörande fullmäktige. Revisorerna skall avge särskild berättelse till riksdagensenast över revisionen av och senast den 15 noveniberöver revisionen av . Sådan berättelse skall innehålla uppgiftangående omfattningen av den av revisorerna verkställda granskningen ochuttalande huruvida revisorerna anser ansvarsfrihet böra beviljas vederbörandefullmäktige. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. De nya bestämmelserna i 4 och 5 §§ tillämpas dock först från ochmed , Till dess tillämpas motsvarande äldre bestämmelser. FiU1982/83:16 81 1982/83: ly om förslag till ny lag om Sedan en av riksgäldsfullmäktigetillsatt kommitté lagt fram ett förslag till lag med instruktion förriksgäldskontoret (Förs. 1980/81:19) beslöt finansutskottet den 1 december 1981efter det att remissyttranden över förslaget avgetts av ,revisorer och riksbanksfullmäktige, att som ett led i den fortsattaberedningen av ärendet tillsätta en särskild utredningsgrupp för vissöverarbetning av förslaget. Utredningsgruppen som bestått av riksbankschefenLars , riksgäldsdirektören och finansutskottets kanslichefBengt K.Å. har redovisat resultatet av sitt arbete i en promemoriadagtecknad . Utredningsgruppen i sin tur har biträtts av enexpertgrupp. har berett konsfitutionsutskottet,riksbanksfullmäkfige, riksgäldsfullmäkfige och revisorer fillfälleatt yttra sig över promemorian. Det förslag till lagstiftning om somutredningsgruppen lagt fram ansluter sig nära fill riksgäldsfullmäktigesförslag. Vissa avvikelser finns dock. a. föreslär utredningsgruppen att dennya lagen i princip endast skall innehålla de grundläggande reglerna omriksgäldskontorets verksamhet. När det gäller riksgäldskontoretsupplåningsverksamhet understryker utredningsgruppen behovet av en närasamordning med valuta- och kreditpolitiken. Efter mönster av vad som f. n.gäller föreslås vidare regler om för vilka ändamål lån får tas upp. Likasåefter förebild av nuvarande regler innehåller förslaget bestämmelser, somförhindrar att i princip eviga län ges ut. Vissa ändringar föreslås när detgäller möjligheter att besluta om ackord och eftergift samtom kontorets organisation m. m. a. bör mandatperioden förriksgäldsdirektören liksom hitfills vara högst . Lagstiftningen föreslästräda i kraft . I den av utredningsgruppenframlagda promemorian behandlas bl.