bet · G601AU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Deltidsarbetet har ökat i omfattning under en följd av år.Det kan enligt vad som anförs i motion 2089 bero på strukturförändringar inäringslivet men också att enskilda personer söker en sådan anställningsform.Frågan om deltidsarbetets utveckling och arbetsdelning- den senare företeelsenhar stör betydelse för det begärda utredningsarbetet i mofionerna 2060 och 2089- AU1982/83:21 30 skall tas upp av delegationen för arbetstidsfrågor (DELFA)enligt de tilläggsdirektiv som utfärdats. I direktiven framhålls bl. a.att DELFA bör ur ett brett perspektiv ta fram underlag för att stimulera tilldebatt och ökade kunskaper om arbetstidens roll i vad gäller sysselsättning,samhälls- och arbetsmiljö, jämställdhet, fördelningsfrågor m. m. Någonytterligare utredning av dessa frågor behövs enligt utskottets mening inte f.n. Motionerna 2060 och 2089 bör därför avslås. var- somtidigare nämnts - 49 000 ungdomar arbetslösa, vilket motsvarar 7,av denna åldersgrupp. Detta innebär en ökning med 4 000 jämfört med sammamånad trots att antalet ungdomar i beredskapsarbete ökat med mer än18 000 . Totalt var ca 97 000 personer antingen arbetslösaeller i beredskapsarbete . Situationen på arbetsmarknadenför ungdomarna är följaktligen mycket allvarlig. Betydande insatser har satts in och planeras inom bådearbetsmarknadspolitiken och skolan i syfte att komma till rätta med problemen.Inom arbetsmarknadspolitiken presenterade regeringen ettåtgärdsprogram för att begränsa arbetslösheten. Bland de föreslagna och avriksdagen godtagna åtgärderna kan nämnas resursförstärkning till arbetsförmedling,arbetsmarknadsutbildning samt beredskapsarbeten (AU 1982/83:13). Som redovisasi andra avsnitt i detta betänkande föreslås fortsatta mycket omfattandeinsatser inom dessa verksamhetsområden också under nästa budgetår. Självfalletkommer denna arbetsmarknadspolitiska satsning att bli av stor betydelse förungdomarnas möjligheter till arbete eller utbildning. I sammanhanget bör även erinras om de pågåendeförhandlingarna mellan parterna på arbetsmarknaden dels om ungdomsplatser för18-åringar, dels om det s. k. ersättarsystemet, vilket innebär att arbetslösungdom kan få tillfällig sysselsättning som ersättare för ordinarie personalsom vidareutbildas. För de ungdomar som är har skolan detövergripande ansvaret. Utöver insatser inom den reguljära skolan innefattashärvid även fr. o. m. verksamheten med de s. k. ungdomsplatserna. AU1982/83:21 31 innevarande budgetår har anslagit 60milj. för verksamheten med sådana platser. Mot bakgrund av det fortsattasvåra läget på arbetsmarknaden för ungdomar beslöt regeringen i oktober månadförra året att med stöd av finansfullmakten anvisa ytterligare 90 milj. kr.till verksamheten. Efter framställning från i februari månadhar regeringen genom beslut om omfördelning av medel för omställningsbidragdärutöver tillfört SÖ 20 milj. kr. Regeringoch riksdag har f. ö. uttalat som sin ambition attalla 17-åringar som inte kan beredas utbildning eller arbete skall kunnaerbjudas en ungdomsplats. Regeringen förutsatte även i det sammanhanget att SOnoga skulle följa sysselsättningsutvecklingen för ungdomar och igod tid anmäla för regeringen om ytterligare medel krävs under innevarandebudgetår för att täcka behovet av ungdomsplatser (AU 1982/83:13). I budgetpropositionen föreslås (bil. 10) ett samlat ochenhetligt åtgärdssystem för ungdomar som efter avslutad grundskolainte genomgår reguljär utbildning eller har fast arbete. a. skall deberörda ungdomarna erbjudas en individuellt upplagd plan för tiden till dess deuppnår . Förslaget innebär enligt propositionen en kvalitativförbättring av åtgärderna för dessa ungdomar. Vidare föreslås ett samlat och iförhållande till vad som gäller högre bidrag till kommunerna för denuppföljande verksamheten. Regeringens förslag innebär vidare att verksamhetenmed yrkesintroduktion skall upphöra. För att erbjuda de ungdomar som inte kommit in i gymnasieskolanhösten 1982 en ytterligare möjlighet anordnas en extra intagning våren 1983också på linjer som normalt enbart har höstterminsintagning. Därigenom ökasgymnasieskolans totala kapacitet. Som redovisats ovan sätter statsmakterna in resurser motungdomsarbetslösheten både inom arbersmarknadspolitiken och inom skolan. Isyfte att få ett mer samlat grepp på insatserna behandlas f. n. dessa frågor ien gemensam arbetsgrupp mellan arbetsmarknads- och utbildningsdepartementen. I ett antal motioner behandlas frågan om hur problemen medungdomsarbetslösheten skall angripas. Moderata samlingspartiet framhåller i motion 343 att entrendmässig och mycket oroande ökning av ungdomsarbetslösheten döljer sig bakomarbetslöshetssiffrorna. Enligt motionen visar resultatet av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna att det inte går att vare sig itillräcklig utsträckning eller varaktigt bekämpa ungdomsarbetslösheten ochdärmed den totala arbetslösheten med sådana metoder. allvarligaekonomiska läge sätter också gränser för de resurser som kan satsas påsysselsättningspolitiken. Grundorsakerna till den ökande ungdomsarbetslöshetenbör därför omgående angripas. Motionärerna pekar på en rad orsaker till arbetslöshetenbland ungdomar: - Frånvaro av naturliga ingångsjobb för ungdomar. AU1982/83:21 32 - För högaingångslöner för ungdomar. - Åmanlagar, MBLoch andra avtal som reglerar ungdomars möjligheter på arbetsmarknaden. - Dåligtanpassade system för yrkesutbildning. - Tillämpning avlagar och avtal som försvårar för ungdomarna att komma in på arbetsplatserna. - Bristande anpassning avarbetsmarknadspolitiken till rådande förhållan den i ekonomin och på arbetsmarknaden. Regeringen måste enligtmotionärerna följa upp parternas ansträngningar att via avtal finna lösningarpå problem som beror på arbetsrätts- och trygghetslagstiftningen. Vidare börutarbetas ett förenklat och sammanhållet system för nya ingångsjobb för ungdomi kombination med effektiva och verklighetsanpassade former föryrkesutbildning. Slutligen föreslås ett system som skall skapa möjlighetertill nya arbetstillfällen för ungdom. Systemet skall innehålla yrkesutbildningsom fyller såväl de enskilda ungdomarnas som arbetsgivarnas krav på ändamålsenligaoch framtidsinriktade kunskaper. Motionärerna föreslår härvid att regeringenskall överväga den närmare utformningen av ett lärlingssystem och i höståterkomma till med ett förslag som kan förverkligas fr. o. m. den 1januari 1984. I motionen redovisas vissa principer för hur ett lärlingssystemskulle kunna byggas upp. Motionärerna pekar bl. a. på det system förlärlingsutbildning som f. n. tillämpas i . Frågan omlärlingsutbildning behandlas av utbildningsutskottet i betänkandet UbU1982/83:20. pekar i motion 818 på vikten av attextraordinära åtgärder vidtas för att unga människors första kontakter medarbetsmarknaden skall präglas av meningsfullt arbete i stället för bidrag iolika former. Motionärerna erinrar om beslut som innebaratt alla ungdomar upp till skulle erbjudas arbete eller utbildning istället för arbetslöshetsersättning eller annat ekonomiskt stöd från detallmänna. Ett fullföljande av det beslutet förutsätter enligt motionärerna ennära samverkan mellan politiska beslut och åtgärder av parterna påarbetsmarknaden. a. måste ungdomslönerna anpassas på sådant sätt att detframstår som rimligt att anställa oerfaren och ofta bristfälligt utbildadarbetskraft. Regeringen bör vidare när det gäller de äldre ungdomarnaöverlägga med de båda kommunförbunden om ett ökat kommunalt ansvar och ökademöjligheter för kommunerna att disponera medel som utgår som direktersättning till ungdomen. Motionärerna framhåller även att övergången från skolatill arbetsliv måste underlättas. Här kan lärlingsutbildningen spela en viktigroll. Möjligheten till provanställning måste vidmakthållas och näringslivetbättre än på basis av denna möjlighet öka anställningen av ungarbetskraft. Över huvud taget är det enligt motionärerna nödvändigt att nogaöverväga hur yrkesutbildning, lärlingsutbildning och arbetsmarknadsutbildningkan AU1982/83:21 33 förbättras för att underlätta ungdomens inträde påarbetsmarknaden. Inte minst viktigt är härvid att beakta det faktum att de ungakvinnornas arbetsmarknadssituation är särskilt besvärlig. Avslutningsvis anser motionärerna att socialdemokratin ochden nuvarande regeringen har en alltför stelbent och konventionell attitydtill ungdomens arbetslöshetsproblem. QFolkparti et tar i motion 1114 inledningsvis upp ungdomsplatsernas betydelse.Genom bl. a. tillkomsten av sådana platser är ungdomar upp till i stortsett garanterade någon form av arbete eller utbildning. Motionärerna finnervidare att förslaget om ett särskilt statsbidrag till kommunerna för attinrätta s. k. kommunala ungdomsslussar är aktuellt. Statsbidragetvar avsett att till en del användas för att ge de ungdomar som infinner sigtill meningsfulla aktiviteter i avvaktan på arbete eller utbildning en"närvaropremie". Den socialdemokratiska regeringen har enligtmotionärerna i viss mån förfuskat detta förslag genom att ge kommunerna statsbidragetutan att ge andra anvisningar än att medlen skall användas för att mildraeffekten av arbetslöshet bland ungdomar. I motionen framhålls att tanken att ge ungdomarnameningsfull sysselsättning även de får vänta på utbildning ellerungdomsplats alltjämt är riktig. Det bör gå att ordna åtminstone för del avdagen och med det incitament som en liten närvaropremie innebär. Mot denangivna bakgrunden föreslås att 100 milj. kr. inom ramen för anslaget tillsysselsättningsskapande åtgärder avsätts för kommunala ungdomsslussar, varaven del bör användas till "närvaropremier". erinrar i motionen om det uppdrag riksdagengav regeringen och som innebar att ett åtgärdsprogram skulletas fram för att möjliggöra att alla ungdomar kanerbjudas utbildning eller arbete. Enligt motionärerna skall statsbidragen användas för attlocka fram arbetsuppgifter på arbetsmarknaden som annars inte utförs på grundav för höga lönekostnader för arbetsgivaren. Det är därvid vikfigare att geungdomarna en chans att skaffa sig arbetslivserfarenheter än att i varje lägehålla fast vid alltför höga ingångslöner. För många ungdomar i dessa åldrargäller det också att genom arbetslivserfarenhet meritera sig för fortsattastudier. Slufiigen föreslår motionärerna en utvidgadlärlingsutbildning. a. anser man att de statliga bidragen är för låga föratt täcka arbetsgivarens merkostnad för att utbilda lärlingar. föri sammanhanget fram förslaget om en ny konstruktion för lönebidrag tilllärlingsutbildning, som överensstämmer med principerna för lönebidraget förhandikappade. Regeringen bör även stimulera parterna att träffa nya och bättreanpassade lärlingsavtal. Vpk framhåller i motion 2084 att ungdomsarbetslösheten ärett snabbt växande problem. Olika åtgärder har satts in av olika regeringar.Ingen 3 1982/83. AU1982/83:21 34 regering har emellertid lyckats att på ett effektivt ochvaraktigt sätt nedbringa och stoppa ungdomsarbetslösheten, trots att alla äröverens om att den måste hejdas. Vpk stryker i motionen under sin vid tidigare tillfällenframförda uppfattning att ungdomsarbetslösheten sammanhänger med de strukturella förändringar som inte bara det svenska, utan samtliga utvecklade kapitalis tiska länders näringsliv har undergått och som bl. a. tagit sig uttryck i en fortgående minskning av industrisysselsättningen här i landet. Enligt motionärerna bör en allmän ungdomsgaranti införas.Den skall omfatta hela arbetsmarknaden och utformas som en lag, som gerarbetsförmedlingen rätt att anvisa en arbetslös ungdom per 50 anställda isåväl privat som offentlig verksamhet, räknat på företagets, förvaltningenseller branschens storlek inom en kommun; därmed kan även de mindrearbetsplatserna komma i fråga. Den skall också innebära en skyldighet förföretagen och förvaltningarna att bereda ungdomarna en meningsfullsysselsättning. En förutsättning för anvisning är dock godkännande från denlokala fackliga organisationen. Garantin skall utlösas när alla andra försökatt bereda ungdomarna arbete är uttömda och den bör gälla . Den skall inte i någon mening ersätta insatser för yrkesutbildning, somäven fortsättningsvis måste bedrivas i minst samma omfattning som . För att hävda principen att det är hela samhälletsangelägenhet att skaffa ungdomarna arbete, skall löner och sociala avgifterbetalas genom en särskild progressiv arbetsgivaravgift beräknad på företagensförädlingsvärde. De medel som denna avgift ger skall enligt vpk:s förslagtäcka av kostnaderna för löner och sociala avgifter för de ungdomar somanställs i privat verksamhet, i privata företag med mindre än 15 anställdaoch av kostnaderna för dem som anställs i offentlig verksamhet. Lönernaför ungdomarna skall vara avtalsenliga och arbetsuppgifternas karaktär så likde ordinarie arbetsuppgifterna på resp. arbetsplatser som möjligt. Den allmännaungdomsgarantin skall innefatta alla ungdomar och, utesluter således intehandikappade och invandrarungdom, som har kommit att stå i en speciellstrykklass på arbetsmarknaden. Utöver i ovan redovisade partimotioner har åtgärder motungdomsarbetslösheten även tagits upp i motion 2150 av m. fl.(s). Motionärerna framhåller bl. a. att ungdomsarbetslösheten är ett av vårtids största samhällsproblem. En mycket oroande utveckling anges därvid varaatt allt fler blir arbetslösa under allt . Motionärerna föreslår bl. a. att mer generösa reglerinförs för beredskapsarbeten, som innebär att dessa kan förlängas. Vidareföreslås att statsbidrag på skall kunna utgå till föreningar ochfolkrörelser som anställer ungdom. a. anförs att det f. n. råder ledarbristoch ett stort utbud av meningsfulla arbetsuppgifter inom föreningar ochfolkrörelser. Att anställa fler ungdomar inom sådana verksamheter skulle varaett bra alternativ till AU1982/83:21 35 sysslolöshet och en aktiv stimulans till engagemang. Ett annat område där det enligt motionärerna finnsarbetsuppgifter som lämpar sig för ungdomar är miljövården. Finansiering av ensådan verksamhet bör ske genom gemensamma insatser från stat och kommun. Ävenett särskilt avgiftssystem för miljövårdande insatser bör kunna diskuteras. Motionärerna pekar vidare på behovet av ökade insatser ochökat stöd för s. k. arbetskollektiv. Det framstår som särskilt angeläget attstimulera denna typ av verksamhet i glesbygderna där möjligheter tilltradifionella arbeten inom industrin är små. Försöksverksamhet på detta områdebör initieras och stimuleras. Slutligen framhåller motionärerna vikten av att nya ochmeningsfulla arbetsuppgifter tas fram för ungdomarna, när den traditionellaarbetsmarknaden viker. Det krävs ett stort mått av politisk vilja och ettbrett samarbete inom olika funktioner i samhället för att ungdomen skall kunnages möjligheter till arbete. De kostnader åtgärderna för med sig är eninvestering för framfiden. Alternativet är att samhället får bära de kostnadersom arbetslöshet och sociala problem innebär, slutar motionärerna. Som framgår ovan finns en stark medvetenhet omungdomsarbetslöshetens negativa konsekvenser, både för de drabbade ungdomarnaoch för samhället i stort. Utskottet delar också den framförda uppfattningenatt kraftfulla och målmedvetna insatser måste vidtas för att komma tillrätta med ungdomsarbetslösheten. Insatserna mot ungdomsarbetslösheten görs dels inomskolan, dels inom arbetsmarknadspolitiken. Regeringen har - som tidigare nämnts- framhållit att dess ambition är att alla 17-åringar som inte kan beredasutbildning eller arbete skall kunna erbjudas en" ungdomsplats. Som enkonsekvens härav beslutade också - i enlighet medregeringens förslag - att höja den nedre åldersgränsen för att erhålla kontantarbetsmarknadsstöd (KAS) från 16 fill . (AU 1982/83:12, rskr 1982/83:103). Förslag inom skolans område behandlas avutbildningsutskottet. Dit hör bl. a. frågan om lärlingsutbildning.Arbetsmarknadsutskottet vill i sammanhanget därför endast uttrycka denmeningen att lärlingsutbildning liksom bör komma till användning somkomplement till övriga insatser. Lärlingsutbildningen torde emellertid intekunna få en sådan omfattning att den får den avgörande betydelse för att lösaungdomens sysselsättningsproblem som främst moderata samlingspartiet synesutgå från. Som redovisats i inledningen till detta avsnitt pågår inomregeringens kansli överväganden om insatser mot ungdomsarbetslösheten i engemensam arbetsgrupp mellan arbetsmarknads- och utbildningsdepartementen. I detarbetet ingår bl. a. att studera lärlingsutbildningen. Det finns f. ö. anledning för arbetsmarknadsutskottet attufifrån arbetsmarknadspolitiska utgångspunkter se positivt på det avregeringen i budgetpropositionen framlagda förslaget till ett samlat och enhetligt AU1982/83:21 36 åtgärdssystem för ungdomar som efter avslutadgrundskola inte genomgår reguljär utbildning eller har fast arbete. a. förslaget att yrkesintroduktionen och den hittillsvarande formen förungdomsplatser ersätts av en ny form av ungdomsplatser till vilken enutbildningsresurs skall knytas. avvisar i dettasammanhang i motion 1114 framförda förslag att 100 milj. kr. skallföras över till ungdomsslussar. För de äldre ungdomarna har självfalletarbetsmarknadspolitiken ett stort ansvar. Utskottet tillstyrker i andra avsnitti detta betänkande regeringens förslag beträffande medel till bl.a.platsförmedlingen, arbetsmarknadsutbildningen och beredskapsarbeten.Förslagen innebär att den arbetsmarknadspolitiska beredskapsnivån höjsväsentligt. Som framhålls i budgetpropositionen kommer denna satsning inteminst de arbetslösa ungdomarna till del. Enligt utskottets uppfattning är det av större betydelseför de arbetslösa ungdomarna att statsmakterna i samarbete med andra berördaparter på ett målmedvetet sätt prövar olika vägar för att begränsaarbetslösheten bland ungdomen, än att man genom olika slag av garantier ingerungdomarna orealisfiska förväntningar om en snabb lösning av problemen. Som tidigare nämnts pågår f. n. överläggningar mellanparterna på arbetsmarknaden angående villkoren för ungdomsplatser, även för denågot äldre ungdomarna. Självfallet vore det av stort värde för de arbetslösaungdomarna om de förhandlingarna ger ett positivt resultat. Överläggningarpågår f. ö. även mellan parterna om möjligheterna för arbetslös ungdom att fåtillfällig sysselsättning som ersättare för ordinarie personal som vidareutbildas. I motioner från de borgerliga partierna förs fram krav pålägre ingångslöner för ungdom. Utskottet vill med anledning härav erinra om attdet ankommer på arbetsmarknadens parter att i förhandlingar bestämma storlekenpå ingångslönerna. De flesta avtalsområden på arbetsmarknaden har f. ö. regler om lägre ingångslöner. I sammanhanget kan nämnas att överenskommelseom möjlighet till något lägre ingångslöner för ungdom ingår i det i dagarnaingångna avtalet mellan och . I likhet med motionärerna i motion 2150 anser utskottetavslutningsvis att ansträngningar måste göras för att skapa nya uppgifter åtungdomarna. På åtskilliga håll i landet pågår försök med olika former avarbetskollektiv. Det är självfallet viktigt att sådan verksamhet kan utvecklas.Detsamma gäller ungdomarnas medverkan i föreningar och folkrörelser. Härtillkan i vissa fall utgå kommunala beredskapsmedel. Utskottet utgår från attde uppslag som förs fram i motion 2150 prövas i det tidigare nämndautredningsarbetet inom regeringens kansli. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de isammanhanget behandlade motionerna 343, 818, 1114, 2084 och 2150 i aktuelladelar. AU1982/83:21 37 förvaltningskostnader m. m. består avarbetsmarknadsstyrelsen (AMS), länsarbetsnämnderna och den offentligaarbetsförmedlingen. AMS är central förvaltningsmyndighet för allmännaarbetsmarknadsfrågor samt chefsmyndighet för länsarbetsnämnderna ocharbetsförmedlingen. består av 15 ledamöter med suppleanter.Ledamöter av styrelsen är generaldirektören - tillika ordförande - ochöverdirektören -tillika vice ordförande - samt elva andra ledamöter sornregeringen utser särskilt. Av de senare utses tre efter förslag av SAF, tre efterförslag av LO, två efter förslag av TCO och en efter förslag av /SR. AMS samarbete med organ inom angränsandeverksamhetsområden och övriga intressenter sker inom en rad delegationer ochsamrådsgrupper. I varje län finns en länsarbetsnämnd som är länsmyndighetför allmänna arbetsmarknadsfrågor och som tillika leder arbetsförmedlingen ilänet. Chefstjänsteman är länsarbetsdirektören. En länsarbetsnämnd består avtio ledamöter. En av dessa är länsarbetsdirektören. Ordförande, i regellandshövdingen, och vice ordföranden utses av regeringen. Övriga ledamöterutses av AMS, varav två på förslag av SAF, två på förslag av LO, en på förslagav TCO och en på förslag av /SR. Arbetsförmedlingen är organiserad på distrikts- ochlokalkontor. Antalet distriktskontor uppgår f. n. till 80. Dessa kontor lämnarfullständig arbetsförmedlingsservice och till dem hör i regel ett eller fleralokalkontor. lokalkontor är 198. För ledningen avarbetsförmedlingen inom ett distrikt finns en distriktsarbetsnämnd. Dentillsätts av länsarbetsnämnden och består förutom av företrädare för parterna,av två till tre representanter för i distriktet ingående kommuner. budget är indelad i tio program. Debestår fr. o.m. av arbetsmarknadsinformation, yrkesmässigoch geografisk rörlighet, sysselsättningsskapande åtgärder, regionalpolitiskastödåtgärder, särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning,yrkesinriktad rehabilitering, åtgärder för flyktingar, kontant stöd vid arbetslöshet,försvars- och beredskapsplanering samt förvaltning och utrustning. Programmetförsvars- och beredskapsplanering ersätter det tidigare programmettotalförsvarsverksamhet. Förändringen är en följd av att verksamheten medvapenfria tjänstepliktiga brutits ut ur AMS och förts över till en särskildnämnd. Denna verksamhet betalas nu över anslagen B 13. Nämnden förvapenfriutbildning och B 14. Av dessa tio programbehandlar utskottet i det följande samtliga utom två, nämligenregionalpolitiska stödåtgärder (se AU 1982/83:23) och åtgärder för flykfingar(se AU 1982/83:22). Regeringens yrkanden om medel för de program som redovisasi det följande uppgår till , vilket betyder enökning med i förhållande till de medel som anvisatsför innevarande budgetår. Förvaltningskostnaderna avser ihuvudsak lönekostnader och andra omkostnader för personalen vid AMS,länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen samt kostnaderna för lokaler ochautomatisk databehandling. Förvaltningskostnaderna belastar de skildaprogrammen, men liksom tidigare särredovisas arbetsmarknadsverkets totalaförvaltningskostnader. För dessa beräknas 1 052 milj. kr. för budgetåret1983/84. En närmare redovisning av förvaltningskostnaderna lämnas inedanstående tabell. Beräknad ändring 1983/84 -1- 8 491000 -F 307 000 -1- 1 009 000 -1- 1 940 000 -h 2 717 000 -F48 742 000 AMS anser i sinanslagsframställning att det s. k. huvudförslaget, dvs. en minskning avförvaltningskostnaderna för /84, inte skall tillämpas.Huvudförslaget skulle innebära en nedräkning av lönemedlen med ca 15 milj.kr., vilket motsvarar 112 tjänster. I stället föreslår AMS 500 nya tjänster föratt i huvudsak förstärka arbetsförmedlingen. I propositionen avvisas den av AMS föreslagnapersonalförstärkningen. Medel för nästa budgetår beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Arbetsmarknadsministern föreslår emellertid att medel anvisasför bl. a. tillfälliga personalförstärkningar med tillsammans 17,4 milj. kr. Avdetta belopp bör enligt proposifionen 10 milj. kr. användas till extra personalvid arbetsförmedlingen. 7,4 milj. kr. föreslås därutöver tillföras det direktaförmedlingsarbetet utöver huvudförslaget. Innebörden härav är så vitt'utskottet kan se att även om huvudförslaget tillämpas på de totalaförvaltningskostnaderna inom arbetsmarknadsverket kommer inte någon minskningav resurserna vid förmedlingen att ske. Förvaltningskostnaderna för nästa budgetår påverkas avändringar i organisationen av revisionskontoren, vilket berör AMS samt dentidigare nämnda överföringen av vapenfriverksamheten till en särskildmyndighet. AU1982/83:21 39 m. fl.