bet · G601AU23 · 1982-12-31 00:00:00 — Tanken härmed är att länet skall undgåpersonalminskningar resp. tillföras nya statliga sysselsättningstillfällengenom åtgärder av de angivna slagen. Konsekvenserna går ut över angränsandelän, som också tillhör det prioriterade sydöstra , Till dessa län hörKalmar län. Som påpekas i motion 260 har det länet den lägsta andelen statligtanställda jämfört med övriga län i riket. Pågrund av det ovan anförda avstyrker utskottet de aktuella yrkandena i motionerna 260, 2126 och 2154. i Motionerna1153 av m.fl. (c) och 1537 av m.fl, (s)behandlar möjligheterna tiU decentralisering från en annan infallsvinkel. Ibåda motionerna förespråkas att man decentraliserar arbetsuppgifter medutnyttjande av datatekniken och telekommunikationer. Denna decentraliseringskall ske till skogslänen och till glesbygdsområden i andra delar av landet. Imotion 1537 framhålls särskilt inland. I motion 1153 pekar .man påatt den nya tekniken inte ställer krav på lokalisering av det slag avverksamhet som avses till de största orterna i länen. Tvärtom gör teknikendet möjligt att decentralisera arbetsuppgifter även inom länen. Motionerna tarvidare sikte på såväl offenflig som privat verksamhet. Imotion 1153 begärs att regeringen skall vidta aktiva åtgärder som förmårföretag och myndigheter att utnyttja den nya teknikens möjligheter tilldecentralisering av verksamheter. Motion 1537 mynnar ut i ett yrkande om attregeringen skall vidta åtgärder som gör det möjligt för den offentliga ochenskilda tjänstesektorn att bygga upp arbetsplatser i inland. För denoffenfiiga sektorns del tänker sig motionärerna att verk och myndigheter får iuppdrag att se över vilka arbetsuppgifter som snabbt kan distribueras ut. Förden enskilda tjänstesektorn behövs enligt mofionärerna troligen särskildastimulanser. Utskottetdelar mofionärernas uppfattning att det är angeläget att man tar till vara demöjligheter till omfördelning av arbetsuppgifter som den nya tekniken ger. Tillfördelarna hör, som påpekas i motion 1153, att man kan flytta utarbetsuppgifter även tiU mindre orter. Att, å andra sidan, en på detta sättgenomförd decentralisering av arbetsuppgifter inte är utan pro- AU 1982/83:23 32 blemhar diskuterats i förra årets datapolitiska proposition, 1981/82: 123 bilaga 4s. 63-64, och utskottets betänkande AU 1981/82: 15 s. 17-18. Men om arbetetorganiseras på rätt sätt så att man även i dessa sammanhang söker tillgodosekraven på överblick, personalutveckling och decentralisering avbeslutsfunktioner, bör datatekniken ge nya möjligheter till värdefullatillskott av sysselsättning även i glesbygdsorter. Närdet gäller möjligheterna att påverka det enskilda näringslivet att företaönskade utläggningar av arbetsuppgifter bör erinras om att lokaliseringssamrådetsedan år 1979 även omfattar företag inom den privata tjänste- ochservicesektorn liksom intresseorganisationer och ideella organisationer.Lokaliseringsstöd kan beviljas i form av offertstöd. Det innebär att stödet kananpassas till behoven i varje särskilt fall. I budgetproposifionen (s. 72)anmäls att lokaliseringssamrådet gett till effekt att privata företag inomtjänste- och servicesektorn på bl, a, dataområdet har etablerats eller hållerpå att etableras i . Motionerna1153 och 1537 åberopar i () som förebild. Viddenna central lämnas kontorsservice i form av ADB-registrering, ord- ochtextbehandling, mikrofilmning, tryckning och distribution. Kunder är statligamyndigheter i men även enskilda företag. Verksamhetenbedrivs nu i bolagsform under en stiftelse med det nya namnet i malmfälten. I sysselsätts ett 60-talanställda, och en filial i är avsedd att sysselsätta ytterligare 40personer. Iproposition 120 om utveckling i anmäls planer att under loppet avtvå bygga ut SIGA:s verksamhet i malmfälten så att sysselsättning kanberedas ytterligare 250-300 personer. Regeringen har uppdragit åt ett fyrtiotalcentrala myndigheter och verk att redovisa arbetsuppgifter som kan fullgöras imalmfälten. Ett konkret uppslag är att dit överföra verksamheten med återkravav lån och bidrag som betalas ut av arbetsmarknadsverket. Dessa frågor omSIGA-verksamheten behandlas i sak i betänkande AU 1982/83:24. Vadbeträffar omfördelning av arbetsuppgifter inom statsverksamheten anserutskottet att det är rimligt att räkna med att de disponibla resurserna förstkommer att inriktas på att fullfölja utbyggnaden av verksamheten i malmfältenvid ett beslut härom. Den överföring av arbetsuppgifter som det innebär kommeratt ge värdefulla erfarenheter när man skall gå vidare med att lägga utarbetsuppgifter från de statliga verken och myndigheterna. Vadhärefter beträffar möjligheterna att omfördela arbetsuppgifter på den privatasektorn fmns, som framgår av det ovan anförda, inom lokaliseringssamrådets ramoch med anlitande av offertstödet redan möjligheter att påverka företagen attanvända den nya tekniken för att sprida arbetstillfällen på ett sätt som ärregionalpolitiskt önskvärt. Utskottet utgår från att regeringen även ifortsättningen aktivt verkar för att dessa möjligheter utnyttjas. Deutvecklingsmöjligheter som de båda motionerna aktualiserat AU 1982/83:23 33 haremellertid sådant intresse ur regionalpolitisk synpunkt att utskottet dessutomräknar med att de kommer att uppmärksammas av den nya regionalpolitiskautredningen och att utredningen i det sammanhanget även överväger det behov avkomplettering av stödformerna som kan föreligga. Meddessa uttalanden från utskottets sida får motionerna 1153 och 1537, densistnämnda i aktueU del, anses besvarade, och de behöver därför inte leda tillvidare åtgärd. Förändringarav de regionalpolitiska stödformerna De regionalpolitiska stödformerna omprövades förraåret. En sammanfattning av de viktigaste förändringarna har redovisats i denföregående framställningen. Regeringenföreslår i årets budgetproposition förändringar på två punkter. Detprimära syftet med de regionalpolitiska stödformerna är att de skall leda tillökad sysselsättning. Därav följer att stöd i form av lokaliseringsbidragendast i undantagsfall lämnas för investeringar utan denna effekt. Dennamöjlighet tiU undantag gäller endast byggnadsinvesteringar. Regeringenföreslår nu att stöd i undantagsfall skaU kunna ges även till maskininvesteringarsom inte ger sysselsättningsökning med hänsyn till att maskininvesteringarnakommit att spela en allt vikfigare roll. Förslaget innebär en ändring av vadsom förordades i proposition 1981/82:113 (s, 104). Utskottet anser dock attförslaget bör godtas på de skäl regeringen nu har anfört. Denandra förändring regeringen föreslår avser glesbygdsstödet och gäller stödettill kommersiell service i glesbygder, I propositionen begärs att riksdagenskall medge att regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer skall fåbiträda ackord eller på annat sätt efterskänka statens anspråk på grund avinvesteringslån till glesbygdsbufiker. Utskottet har ingen erinran motförslaget. Det begärda medgivandet bör alltså lämnas av . Utskottetåterkommer till andra frågor om glesbygdsstödet under avsnittet om anslagetRegionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser, Iproposition 113 om verksamheten vid statens industriverk, m.m. har regeringenföreslagit ytterligare två förändringar av det regionalpolitiska stödet. Denena förändringen gäller möjlighet för regeringen att till myndighet överlämnaprövningen av frågor om stöd till verksamheter som normalt inte ärstödberättigade. Den andra förändringen gäller det regionalpolitiskaflyttningsstödet tiU arbetstagare. Utskottet återkommer till dessa frågor iyttrandet AU 1982/83:4y till näringsutskottet. Förändringari det regionalpolitiska stödet till industri och turism aktualiseras dessutomi motion 1537 av m, fl. (s). AU 1982/83:23 34 naförordar att man slopar det ovan berörda, generella kravet på sysselsättningsökning.De anser vidare att man bör ändra de regler om lokaliserings-bidrag som gälleravskrivningsfid, ränta och säkerhet. Därutöver bör turistföretagens stödbehovuppmärksammas, bl. a. de problem för dessa företag som uppstår på grund av denlånga avskrivningstiden för byggnader. angivna frågor bör övervägas av dennya regionalpolitiska utredningen, och motionärerna vill att motionen i denförevarande delen skall överlämnas till denna utredning. Dennya utredningen har tiU uppgift att utreda utformningen av detregionalpolitiska stödet till näringsUvet. Frågor av ovan redovisade slagfaller väl inom ramen för utredningens uppdrag och kan tas upp till behandlingutan att vidtar den åtgärd som föreslås i motionen. Denna börföljaktligen i den föreliggande delen lämnas utan bifall. Anläggningarför fastbrånsleframställning är fr.o.m, innevarande budgetår under vissaföratsättningar berättigade tiU regionalpolitiskt stöd. m.fl. (s)yrkar i motion 2056 att denna stödgivning skall utvidgas, så att även ettaktuellt projekt som en pelletsfabrik i kan få statligt stöd. Dennya stödformen är ett komplement till det stöd till bränsleframställning ochenergiproduktion som kan ges från oljeersättningsfonden. Vid stödformenstiUkomst betonades att den skaU förbehållas projekt i stödområdena A och B,Motionsförslaget innebär ett markant avsteg från den angivnastödförutsättningen och bör inte genomföras. Det kan tilläggas att regeringenenligt vad som anförs i budgetpropositionen (s. 70) avser att underkasta störreanläggningar den särskilda tillståndsprövningen enligt 136 a § byggnadslagen.Regeringen har därvid tagit hänsyn till den risk den anser föreligga för attskogsindustrins råvaruförsörjning onödigtvis försvåras. Av det nu anfördaframgår att utskottet anser att motion 2056 bör avslås. 1981/82 Utgift 335332600 1982/83 Anslag 318910000 1983/84Förslag 383417000 Den huvudsakliga användningen av anslaget framgårav följande sammanställning. FormeUt sett skall anslaget täcka utgifterna förarbetsmarknadsstyrelsens program Regionalpolitiska stödåtgärder och dess olikadelprogram enligt sammanställningen, I propositionen ges på s. 75 mer utförligauppgifter om anslagets användning. Framställningen kompletteras av en närmareredovisning för de förändringar som beslutats av statsmakterna i den löpandefemårsramen för den regionalpolitiska stödverksamheten (s, 76-77), AU 1982/83:23 1983/84 Beräknad ändring garanti för lån i till rörelsekapital m. m. - 5000000 - 5000000 + 280000 + 507000 Regeringen föreslår i propositionenunder punkten C I (s. 7580) att skaU till Regionalpolitiskt stöd:Bidragsverksamhet för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Merparten av anslaget skall användas för att täcka defakfiska utbetalningarna av lokaliseringsbidrag och tidigare beviljadeavskrivningslån. Utbildningsstöd är en avskaffad stödform, men medel behövsäven nästa budgetår för eftersläpande bidragsrekvisitioner. Medelsåtgången försysselsättningsstödet beräknas enligt propositionen komma att successivt öka.Anslaget bör med hänsyn härtill och till vad i övrigt anförts enligtpropositionen räknas upp med 64,5 milj, kr, I mofion 1594 av m,fl. (m) föreslås attanslaget i stället räknas ned, med 30,9 milj, kr., och att det sålunda skalluppföras med 288 milj, kr. Beräkningen är en konsekvens av motionens tidigare ibetänkandet behandlade förslag att öka inslaget av generella stödmedel genomatt man sänker arbetsgivaravgifterna i stödområdena A och B. Som tidigare påpekats får nedsättning av socialavgiftemanu ske i , , och kommuner. Regeringen har iproposition 120 om utveckling i förordat en nedsättning av socialavgifternamed i hela länet. Yrkandet i motion 1594 om sänkta arbetsgivaravgifter hardärmed till viss del blivit tillgodosett. Syftet med att generellt sänkaarbetsgivaravgifterna i är dock att förstärka de stödåtgärdersom behöver sättas in i detta län, inte såsom förespråkas i motion 1594, attbörja byta ut olika stödformer mot varandra. Därtill kommer att de medel somårligen anvisas på anslaget i stor utsträckning används för att betala utbidrag som beviljats eller åren före det nya budgetårets ingång.Enligt utskottets uppfattning saknas alltså fömtsättningar att reduceraanslaget på det sätt som anges i motion 1594. Mot den medelsberäkning som görsi proposifionen fmns däremot inte anledning till erinran. bör alltsåmed avslag på motion 1594 i föreva-rane del anvisa det anslag regeringenbegärt. AU 1982/83:23 36 Vid bifall till regeringens av utskottettillstyrkta förslag kommer 10 milj, kr. att anvisas till regionalautvecklingsbolag och ett lika stort belopp till centrala konsult- ochutredningsinsatser. Dessa belopp skall avräknas mot den tidigare nämndafemåriga beslutsramen. I propositionen anmäls att avräkning också bör göras med33 milj. kr, på grand av förra årets beslut om förstärkningar avtransportstödet. Den totala beslutsramen för det regionalpolitiska stödet tillnäringsUvet åren 1979/80-1983/84 som f n. uppgår till 8086 milj. kr. kommerdärmed att nästa budgetår bli (8086-10 10-33) 8033 milj. kr. Avslutningsvisi detta avsnitt tar utskottet upp en motion, 2046 av , med begäranom att anslaget även skall få utnyttjas för stöd till viss hemslöjd, bl. a, föratt förstärka konsulentverksamheten i slöjdområdet knyppling. Förstöd till hemslöjd finns på industridepartementets huvudfitel ett särskiltanslag, B 14 Främjande av hemslöjden. Enligt utskottets mening har inteförebragts skäl som motiverar att man kompletterar medelstilldelningen på detanslaget med en extraordinär insats av regionalpolitiska bidragsmedel.Utskottet avstyrker därmed mofion 2046, 1981/82Utgift 428778284 Reservation 1812806088 1982/83 Anslag 500000000 1983/84 Förslag 500000000 Regeringen föreslår under punkten C 2 (s, 80-81)att skall till Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån /84 anvisa ett reservationsanslag av . AlfWennerfors m.fl, (m) yrkar i motion 1594 att regeringens framställning skallavslås och hänvisar som grund härför tiU att behåUningen på anslaget är så storatt nya medel inte behöver anvisas för nästa budgetår. Avde ca som utgör totalramen för det regionalpolitiska stödettill näringslivet under den nu pågående femårsperioden är i runt tal 5miljarder kronor avsatta till lokaliseringslån. Till täckning av denlångivningen har hittiUs anvisats 2750 milj. kr. Även om ramtekniken medger enflexibilitet i själva anslagstilldelningen bör dock råda viss balans mellan denregionalpolitiska målsättning som rambeloppet är uttryck för och de anslag somanvisas till fullföljande av denna målsättning. Av detta skäl biträderutskottet regeringens anslagsframstäUning och avstyrker motion 1594 imotsvarande del. AU1982/83:23 37 Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser 1981/82 Utgift '236000000 Reservation ' 15607684 1982/83Anslag 275000000 1983/84Förslag 298250000 ' Beloppet utgör summan av medel påde tidigare anslagen Åtgärder i glesbygder och Åtgärder m. m. i anslutning tilllänsplanering samt utfallet av stöd till investeringar med kapitalbehov omhögst 7 milj. kr. från det tidigare förslagsanslaget Regionalpolifiskt stöd:Bidragsverksamhet. Beloppet utgör summaii av de reella reservationerna på detidigare anslagen och Åtgärder i glesbygder och Åtgärder m. m. i anslutningtill länsplanering. Anslaget, som är nytt fr. o. m, innevarande budgetår,finansierar 1, delokaliserings- och investeringsbidrag som beslutas av länsstyrelserna, 2, det statligastödet till glesbygder, 3, länsstyrelsernasregionala utvecklingsarbete. Innevarandebudgetårs anslag har följande fördelning på länsstyrelserna: 1. iStockholms län 4000000 2. iUppsala län 3 000000 3. länsstyrelseni 2 500 000 4. iÖstergötlands län 2500000 5. iJönköpings län 2200000 6. iKronobergs län 2200000 7. iKalmar län 3 500000 8. iGotlands län 3000000 9. iBlekinge län 4200000 10. i län 800000 11. i 1400000 12. i 800000 13. i och 7500000 14. i 9500000 15. i 1500000 16. i 19000000 17. i län 5800000 18. i 7000000 19. i 20800000 20. i 16400000 21. i 26400000 22. i 40000000 23. i 40000000 24. i 51000000 Regeringen föreslår under punkten C 3 (s. 81-83) attriksdagen skaU 1. anta ett inomhandelsdepartementet upprättat förslag till lag om upphävande av lagen(1980:564) med bemyndigande om sänkning av ortstiU-lägg för vissaoljeprodukter, m. m., 2. till Regionalpolitisktstöd: Regionala utvecklingsinsatser för /84 anvisa ettreservationsanslag av . avsedda lagförslaget har följande lydelse: AU1982/83:23 38 Lag omupphävande av lagen (1980:564) med bemyndigande om sänkning av ortstilläggför vissa oljeprodukter, m. m. Härigenom föreskrivs att lagen(1980:564) med bemyndigande om sänkning av ortsfillägg för vissaoljeprodukter, m. m, skall upphöra att gälla vid utgången av . Bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd Med böljan ges statligabidrag till vissa oljetransporter i glesbygd. Med stöd av den ovan nämndalagen kan regeringen meddela föreskrifter om det högsta ortstillägg som fårtas ut vid försäljning av olja till förbrakare i inre och västraSvealand. Syftet är att minska prisskillnaderna på olja. Säljarna fårkompensation enligt vissa regler i form av transportbidrag. Detta bidragbekostas från ett särskilt anslag. Bidrag till vissa oljetransporter iglesbygd, som för innevarande budgetår anvisats med 20 milj. kr. Regeringen anser att detta bidragssystem fått allt mindrevikt från regional- och fördelningspolitiska synpunkter. Systemet böravvecklas och bortfallet av bidragsmedel kompenseras genom en uppräkning av detförevarande anslaget till Regionala utvecklingsinsatser, I partimotion 818 yrkas att underindustridepartementets huvudfitel skall anvisa ett reservafionsanslag av 20milj. fill finansiering av en fortsatt bidragsgivning. Dessutom yrkas i två motioner avslag på regeringensförslag, nämligen 400 av m.fl. (vpk) och 1053 av Böije Höralundm.fl, (c). I båda motionerna finner man det stötande att ta bort ettutjämningsstöd till avlägsna landsdelar med särskilt högauppvärmningskostnader, I motion 400 begärs också att skall anvisamedel till fortsatt bidragsgivning. Utskottet delar regeringens uppfattning att effekterna förde enskilda konsumenterna generellt sett är så begränsade att det inte ärmotiverat att upprätthålla ett särskilt bidragssystem och speciella statUgaregleringar. De medel som anvisats för bidragsgivningen kan på ett effektivaresätt komma glesbygden till godo över förevarande anslag. Utskottet biträderalltså regeringens förslag i sak och avvisar mofionemas avslagsyrkanden ochdärtill knutna yrkanden om medelsanvisning för fortsatt bidragsgivning.Regeringens lagförslag bör sålunda antas av . I motion 400 av (vpk) m. fl. finns ocksåett yrkande om att skall ställa sig bakom vad som anförs i motionenom en utjämning av priserna på oljeprodukter. Motionärerna påpekar att det är vpk:s mening att man börarbeta för en total prisutjämning i hela landet. Av statsfinansiella skäl villde dock avvakta med att framställa ett sådant förslag. Inte heller utskottet ärberett att förorda att gör ett uttalande med den inriktning somåsyftas med yrkandet utan avstyrker detsamma. AU 1982/83:23 39 I den föregående framställningen har redovisats enav regeringen föreslagen mindre förändring av reglerna för stödet tillglesbygdsbutiker. Andra förändringar av glesbygdsstödet har aktualiserats itre mofioner. Centerpartietyrkar i partimotion 2138 att heloppsgränserna för bl. a. stöd tiHglesbygdsföretag skall höjas. Föregående års regionalpolitiska beslut innebarsåvitt här är i fråga att högsta beloppet för avskrivningslån höjdes från125000 till , och att högstbeloppet för stöd till uthyrningsstugorräknades upp , per stuga. begär nu atthögstbeloppen skall bestämmas till . Dessutom yrkasatt stödet till intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser i glesbygder,IKS-stödet, skall när det gäller enskilda objekt höjas från 30000 fill 40000kr. Medhänsyn till de betydande höjningar av beloppsgränserna som gjordes så sent somförra året anser utskottet att det i dagens finansiella läge inte är möjligtatt redan nu överväga ytterligare uppräkningar. Därför avstyrks motionen pådessa punkter, Imotion 2157 av m,fl, (s, m, c) begärs att skallge regeringen fill känna vad som i motionen anförs om utveckling avkombinationssysselsättning. Motiveringen till yrkandet finns i motion 2156 omjordbmket i . Motionärerna pekar där på att kombinationer i ettdeltidsjordbrak är inte bara jord/skog utan även jord/turism, jord/fiske,jord/kommunalt arbete osv. Motionärerna menar att kombina-fioner av dessa olikaslag är ägnade att hålla en glesbygd vid liv och bör därför få stöd. Av detskälet anser de att bidragsbestämmelser och tillämpningsföreskrifter förlantbraksnämnderna bör få större flexibilitet. Kombinationssysselsättninghar alltid varit vanlig i glesbygderna, och möjligheterna att utveckla dennaform av sysselsättning framhålls av glesbygdsdelegationen som en nyckelfråga.Detta är också utskoUets uppfattning. Stöd kan lämnas bl, a, avglesbygdsmedel. Detta gäller även lantbruksföretag. I själva verket var detden stora andelen ärenden om stöd till lantbrak som motiverade att stödet tillföretag i glesbygder fram till den i flertalet länbehandlades av lantbraksnämnderna. Den överflyttning av handläggningen somdärefter skett till vissa länsstyrelser är självklart inte avsedd att medföraändringar i stödpolitikens allmänna inriktning. Utskottet utgår från attglesbygdsdelegationen ägnar frågan om kombinationssysselsättning i glesbygdfortsatt uppmärksamhet. Det bör vidare erinras om att kommittén för översyn avstödet till jordbraket i norra haft fill uppgift att överväga inte baraprisstödet utan hela det statliga stödet till jordbruket i denna del av landet.I detta ingår uttryckligen att kommittén skall pröva samordningen mellanrationaliseringsstödet till jordbraket och glesbygdsstödet. Kommittén avlämnadetvå betänkanden och har därmed slutfört sitt uppdrag. Frågor av detslag som tagits upp i mofionen berörs alltså i hög grad av redan pågående ellernyss AU 1982/83:23 40 Med hänsyn härtill och till vad i övrigt anförts bör motioneninte leda till någon åtgärd, () och andre vice talmannen () yrkar imotion 306 att skall begära att ändring görs i förordningen omglesbygdsstöd så att transportstöd i ostkustens skärgårdar kan utgåkontinuerligt. Motionärerna hänvisar fill att ett sådant stöd har försöksvisutgått i åren 19801982. När stödverksamheten nu skallpermanentas visar det sig att en, som motionärerna hävdar, ny bestämmelse iglesbygdsförordningen lägger hinder i vägen. Denna bestämmelse medger nämligenatt statligt stöd kan utgå endast under ett inledningsskede av . Bestämmelsenom en begränsning fill av driftsstöd infördes redan i 1979 årsförordning om glesbygdsstöd. Tanken har varit att driftsstödet skulle utgåunder ett uppbyggnadsskede av en verksamhet som det är önskvärt att stödja.Däremot är det en nyhet genom regionalpolitiska beslut att ävengodstransporter i vissa fall skall kunna ges glesbygdsstöd. När denna utvidgninggjordes av glesbygdsstödet övervägdes inte att förlänga bidragstiden. Utskottetär inte heller berett att nu förorda en förlängning och avstyrker sålundamotionen. Regeringen begär, som förut nämnts, ett anslag av298250000, en uppräkning i förhållande till innevarande budgetårs anslag med23250000 kr. Centerpartietföreslår i partimotion 818 att anslaget höjs med 150 milj, kr, i förhållandetill regeringens förslag och sålunda uppförs med . Förslaget är ettled i den omdisposition som vill göra av medlen under dettaanslag och anslaget på huvudtitel tillSysselsättningsskapande åtgärder (beredskapsarbeten m.m,), Centerpariet har isamma motion begärt att detta senare anslag skall minskas med totalt 170 milj,kr, varav alltså 150 milj. kr. är avsedda att överföras till förevarande anslagtill Regionala utvecklingsinsatser. Påframställning av utskottet i betänkandet AU 1982/83:21 (hemställan mom. 71) avslagit yrkandet i mofion 818 om att räkna ned anslagetSysselsättningsskapande åtgärder med 170 milj, kr. Därmed föreligger frånmotionens egen utgångspunkt inte längre föratsättningar att genomföra denplanerade omdispositionen av anslagsmedlen. För egen del anser utskottet attdet föreliggande yrkandet i motion 818 skall avslås. AlfWennerfors m. fl.