bet · G601UbU4 · 1982-12-31 00:00:00 — I syfte att öka möjligheterna tillkontakt med de gravt hörselskadade, de döva och de dövstumma föresläs i motion1981/82: 580 att begär att åtgärder vidtas för att stimulerateckenspråksundervisning i (yrkande 2). Utskottet har tidigare behandlatfrågan om tecken-spräksundervisning i skolan, senast i sitt betänkande UbU1980/81; 10 (s. 2-3), till vilket utskottet hänvisar. (U 1978:07) har tidigare i är avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1982: 19)Handikappade elever i det allmänna skolväsendet. Med hänvisning härtill och till tidigare ställningstaganden ifrågan om teckenspråksundervisning i bör motion 1981/ 82:580yrkande 2 avslås. I motion 1981/82:577 begärsåtgärder för att ge konsumentfrågorna en starkare ställning i grundskolansundervisning. Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen avatt skolan förmedlar kunskaper i konsumentfrågor till alla barn i skolan ochatt skolan pä sä sätt bidrar till att dessa stärks i sin framtidakonsumentroll. Utskottet har inhämtat att SÖ har börjat utarbetakommentarmaterial i ämnet. Med hänvisning härtill föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1981/ 82: .577. Betygsfrågan behandlas i motionerna1981/82; 1375 yrkande 4 och 1981/ 82:2045 yrkande 5 i denna del (motivering imotion 1981/82:2018). I den förra motionen krävs ett uttalande att de graderadebetygen helt skall avskaffas i , i den senare framförs en motsattuppfattning, nämligen att betyg skall ges pä alla stadier i . UbU 1982/83:4 11 Betygsättningen i behandlades ingåendeav i samband med beslutet om ny läroplan för (prop.1978/79; 180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422). Beslutet innebär att betygfr.o.m. /83 endast skall ges vid slutet av samtliga terminer iårskurserna 8 och 9. Betygen skall ges i en femgradig skala. Det finns enligtutskottets uppfattning ingen anledning för att ändra detta beslut.Därmed avstyrks motionerna 1981/82:1375 yrkande 4 och 1981/82:2045 yrkande 5 idenna del. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att beträffande demateriella villkoren för undervisning avslår motion 1981/82; 1375yrkande 3 c, 2. att beträffandeavgiftsbeläggning av skolmåltider avslår motion 1981/82; 1375 yrkande 7, 3. att beträffandeöverförande av läromedelsproduktionen i samhällelig ägo avslår motion1981/82:1375 yrkande 5, 4. att beträffandefrivilliga insatser av föräldrar och andra i skolarbetet avslår motion1981/82:2045 yrkande 2, 5. att beträffandefrånvaroregistreringen i skolan avslår motion 1981/82:2045 yrkande 3, 6. att beträffande vissuppläggning av skolans undervisning avslår motion 1981/82:2045 yrkande 1, 7. att beträffande nyläroplan för avstyrker motion 1981/82:1375 yrkande 1 i denna del, 8. att beträffandeutbildningsutskottets deltagande i visst läroplansarbete avslår mofion1981/82:1375 yrkande 2 i denna del, 9. att beträffandemorrientet skola och arbetsliv avslår mofion 1981/82:1375 yrkande 3 b, 10. att beträffandeskolinformatörer avslår motion 1981/ 82:1372, 11. att beträffandeprogram mot läs- och skrivsvårigheter avslår mofion 1981/82:1815, 12. att beträffande undervisningom skogen avslår motion 1981/82:1127, 13. att beträffandeåtgärder för bevarande av en gemensam svensk sång- och lektradition avslårmotion 1981/82:676 yrkande 1, 14. att beträffandereligionskunskapsämnets ställning m.m. avslår motionerna 1981/82:275,1981/82:771 yrkande 2, 1981/82:1364, 1981/82:1375 yrkande 3 a, 1981/82:1376 och1981/ 82:1792, UbU1982/83:4 12 15. att beträffandeförsöksverksamhet med annat nybörjarspråk än engelska avslår motion 1981/82;583, 16. att beträffandeteckenspråksundervisning i avslår motion 1981/82; 580 yrkande 2, 17. att beträffandekonsumentfrågorna i undervisningen avslår mofion 1981/82:577, 18. att beträffandebetygsättningen i avslår motionerna 1981/82: 1375 yrkande 4 och1981/82: 2045 yrkande 5 i denna del. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (),(), (), (). (),(vpk), (), (), (), () och (). Skolans materiella resurser och skolmåltidsavgifter(mom. 1 och 2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 3 börjar "Med anledning" och pä s. 4 slutar"därför avslås" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna konstaterar utskottet attolikheterna mellan kommunerna är stora i vad avser de materiella resurser somställs till skolornas förfogande. Resurserna är i allmänhet mindre i kommuneroch bostadsområden som domineras av arbetarbefolkning. Detta innebär irealiteten en särbehandling av eleverna som kan betecknas somlångtgående. Utskottet anser att statsmakterna nu bör attackera dettaproblem. Utgångspunkten bör härvid inte vara en ytterligare differentiering avstatens bidrag i basresurser och i olika former av förstärkningsresurser ochinte heller en förlitan på att kommunerna själva skjuter till de resurser sombehövs. Som utskottet ser det är det enda sättet pä vilket det är möjligt attkomma till rätta med problemet att staten tar över hela det ekonomiska ansvaretför skolans verksamhet. bör begära att regeringen föranstaltar omåtgärder i detta syfte. Med hänvisning till det anförda bör medbifall till motion 1981/82:1375 yrkande 3 c som sin mening UbU1982/83:4 13 ge regeringen till känna vad utskottet har anfört om demateriella villkoren för undervisning. Skolmältidsverksamheten är en mycket viktig del av skolanstotala verksamhet. Enligt utskottets uppfattning bör det inte komma i fräga attkommuner skall kunna avgiftsbelägga skolmåltiderna. Regeringen bör därförframlägga förslag om sådana bestämmelser att avgifter för elevernasskolmåltider förbjuds. bör med bifall till motion 1981/82; 1375yrkande 7 som sin mening ge regeringen detta till känna. dels att utskottets hemställan under 1 och 2 bort haföljande lydelse; 1. att riksdagenbeträffande de materiella villkoren för undervisning med bifalltill mofion 1981/82; 1375 yrkande 3 c som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört, 2. att riksdagenbeträffande avgiftsbeläggning av skolmåltider med bifall till motion1981/82:1375 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört, Produktionen av läromedel (mom. 3) Per , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 4 börjar "Som en" och slutar "yrkande 5" bort haföljande lydelse; Skolan är för att kunna upprätthålla undervisning av högkvalitet beroende av goda läromedel. Det förslag som förs fram i motion1981/82:1375 (yrkande 5) verkar i direkt motsatt riktning. En totalsamhällskontroll över all läromedelsproduktion undanröjer förutsättningarna förden kvalitetsstärkande konkurrens som råder pä läromedelsmarknaden. Ett förstatligande av läromedelsproduktionen är emellertidallvarligare än sä. Ett överförande av produktionen av läromedel i samhälletsägo skulle innebära en radikal centralisering av ett viktigt inslag iundervisningen. Den möjlighet lärarna har att inom vida ramar självautifrån elevernas bästa och med kunskap om varje skolas speciellaförutsättningar välja lämpliga läromedel skulle bli iUusorisk om kravet imotionen bifölls. En sådan utveckling motverkar direkt den mångsidighet somskolan enligt utskottets uppfattning skall präglas av. Med hänvisning härtiU avstyrker utskottet motion1981/82:1375 yrkande 5. Produktionen av läromedel (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 4 börjar "Som en" och slutar "yrkande 5"bort ha följande lydelse; UbU1982/83:4 14 Ett ställningstagande tillmotionsyrkandet måste enligt utskottets mening göras utifrån att basläromedeloch väsentliga hjälpmedel kostnadsfritt skall ställas till elevernas förfogandesom gåva. Mot bakgrund härav är det principiellt betänkligt att privata monopolföretagalltmer dominerar läromedelsmarknaden och får möjlighet att ständigt höjapriserna. Det enda sättet att komma till rätta med dessa oacceptablaförhållanden är att produktionen av läromedlen förs över i samhällets ägo.Regeringen bör framlägga förslag härom för . Med hänvisning till detanförda bör med bifall till motion 1981/82:1375 yrkande 5 som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet har anfört om överförandet avläromedelsproduktionen i samhällelig ägo. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse; 3. att beträffandeöverförande av läromedelsproduktionen i samhällelig ägo med bifall till motion1981/82; 1375 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört, Centralt meddelade bestämmelser förfrånvaroregistrering (mom. 5) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "har" och slutar "yrkande3" bort ha följande lydelse: Skolan måste på ett tidigt stadium kontakta hemmen ochvidta andra nödvändiga åtgärder när det gäller elevers ogiltiga frånvaro. Dettabör enligt utskottets uppfattning vara riktlinjen för det fortsatta arbetet iskolan med att söka komma till rätta med de problem som hänger samman med denotillåtna frånvaron från skolan. SÖ:s förslag till åtgärder i skrivelse tillregeringen med anledning av ett uppdrag av regeringen ifrågan bör i stort kunna ligga till grund för detta arbete. Enligt utskottetsuppfattning kommer emellertid åtgärderna lokalt ute pä de enskilda skolornaatt bli mer effektiva, om de baseras pä enhetliga regler förfrånvaroregistreringen, vilka bör meddelas centralt. Regeringen bör med bifalltill motion 1981/82:2045 yrkande 3 som sin mening ge regeringen detta tillkänna. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att beträffande fränvaroregistreringen i skolan med bifall till motion 1981/82:2045 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. UbU1982/83:4 15 Ny läroplan för (mom. 7) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "beslöt" och slutar"utarbetas" bort ha följande lydelse: I motion 1981/82; 1375 yrkande 1 (i denna del) begärsinitiativ fill att ny läroplan för utarbetas. a. att kraven pä skolan bör ökas, när det gäller förmedling av kunskaperoch färdigheter till dem som skall bli de direkta producenterna ellertjänstemän på lägre nivåer. Utskottet ansluter sig till det synsätt som uttrycks imotionen innebärande bl. a. att det ur arbetarklassens perspektiv föreliggerett ökat behov av utbildning till följd av den höga teknologi som ingår iproduktionsprocessen. För att kunna omvandla en produktion styrd avprofit till en produktion styrd av människors behov kan kunskaper och färdigheterinte undvaras. Enligt utskottets mening bör skolan göras alltigenom demokratiskoch tillgodose folkflertalets intressen. Detta bör vara riktlinjer förutarbetandet av en ny läroplan. bör begära att regeringen vidtaråtgärder för ett sådant arbete. Utskottet föreslår att med bifalltill motion 1981/82: 1375 yrkande 1 i denna del som sin mening ger regeringendetta till känna. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. att beträffande nyläroplan för med bifall till motion 1981/82; 1375 yrkande 1 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Avskaffande av ämnet religionskunskap (mom. 14) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 9 börjar "beslut" och på s. 10 slutar"avstyrks därmed" bort ha följande lydelse; Enligt utskottets mening skall skolan inte meddela denundervisning i livsåskådningsfrågor som inryms i ämnet religionskunskap.Religionens roll i samhällsutvecklingen och den historiska uppgift som kyrkanhar uppfyllt i samhället bör göras till föremål för en på vetenskaplig grundbyggd framställning och diskussion i ämnen som historia och samhällskunskap.Någon speciell plats för orientering om t. ex. de bibliska skrifternasinnehall, om tro och etik bör inte finnas i läroplanen. Som en följd avutskottets uppfattning att religionskunskapen skall avskaffas som särskiltämne och att gmndskolan helt bör sekulariseras avvisar utskottet samtligaförslag i motionerna 1981/82:771, 1981/82; 1364 och 1981/82:1376 omkristendomsundervisning i . Mot bakgmnd av vad utskottet har anförtom ämnet religionskunskap avvisar utskottet vad som i UbU 1982/83:4 16 motion1981/82; 1792 har förordats om kvalitativ forstärkning av ämnetreligionskunskap och vad som i mofion 1981/82:275 har förordats om användningav den nya översättningen av . Medhänvisning tUl det anförda föreslås med bifall till motion1981/82:1375 yrkande 3 a och med avslag på motionerna 1981/82:771 yrkande 2,1981/82; 1364 och 1981/82:1376 som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet har anfört om religionskunskapsämnets ställning. börriksdagen avslå motionerna 1981/82:275 och 1981/82: 1792. delsatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14. att beträffande avskaffande av ämnetreligionskunskap med bifall till motion 1981/82:1375 yrkande 3 a och med avslagpå motionerna 1981/82:275, 1981/82:771 yrkande 2, 1981/ 82:1364, 1981/82:1376och 1981/82:1792 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört, Betyg(mom. 18) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.11 börjar "Belygsätt-ningen i" och slutar "denna del" bortha följande lydelse: uppfattning är det inte möjligt att motivera betygens existens medhänvisning till att de behövs för urvalet till fortsatt utbildning.Urvalssystemet är som utskottet ser det inte något annat än ett bevis påsamhällets oförmåga att tillhandahålla den utbildning som ungdomarna och derasföräldrar önskar. Med hänvisning till det anförda bör avslå motion1981/82:2045 yrkande 5 i denna del och bifalla motion 1981/ 82: (375 yrkande 4och därvid som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet har anfört ombetygens avskaffande i . delsatt utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse; 18. att beträffande betygsättningen igrundskolan med bifall till motion 1981/82:1375 yrkande 4 och med avslag pämotion 1981/82:2045 yrkande 5 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört. Betyg(mom. 18) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.11 böljar "Betygsättningen i" och slutar "denna del" bortha följande lydelse; Betygenhar som få andra områden varit föremål för politisk debatt de senaste åren.Krav har rests på att betygen skall avskaffas. Som skäl anförs attbetygsättningen drabbar eleverna pä ett orättvist sätt. UbU1982/83:4 17 Sädana krav har inte vunnitriksdagens bifall. Ändå har ett negativt synsätt på betygen tillåtits inverkapå de beslut om betygen som har fattat. I andrasammanhang, t. ex. i allmänpolitiska debatt , harutbildningsminister angivit att socialdemokraterna alltjämtsträvar efter en helt betygsfri skola. Utskottet kan inte acceptera det grundläggande synsätt somkraven på en betygsfri skola utgår från. Betyg skall och får inte ses som någoti grunden felaktigt som det gäller att steg för steg avveckla. Betygen är istället ett naturligt inslag i en kontinuerlig mätning av elevernas kunskaper.Eleverna har vidare rätt att få sitt kunnande bedömt. Detta bör ske efterbestämda krav. Dagens betygsättning i är mot denna bakgmndotillfredsställande. Eftersom betyg inte ges förrän i åk 8 saknas denmöjlighet att bedöma elevernas prestationer som en kontinuerlig betygsättningredan från lågstadiet medger. Genom att betyg sätts först i denobligatoriska skolan riskerar den information som betygen förmedlar att kommasom en chock för eleverna. Tiden blir dessutom ofta för kort för de elever somgenom ökade insatser måste komplettera sina kunskaper. En betygsättning sominförs alltför sent i blir ett hinder för en god kvalitet pågymnasieskolan. Starka skäl talar sålunda för att betyg skall ges på allastadier i . Eleverna och föräldrarna, men ocksä skolan, fär genomen sådan betygsättning tidigt fasta mått på hur inlärningsprocessenfortskrider. Fortsatta studier efter kan därigenom också ske på enfastare grund än eljest. Utskottets mening är alltså att betyg skall ges utifrånbestämda krav på alla stadier i . Samma grundläggande krav påbetygsättningen som gäller för bör också gälla för gymnasieskolan. Mot denna bakgrund finner utskottet det angeläget attbetygsfrågan snabbt och slutgiltigt löses enligt principerna i motion1981/82:2018. Regeringen bör ta initiativ till en utredning som bör redovisaförslag senast /84. Härvid bör bl. a. beaktas: - Betygen skallvara kursrelaterade. - Betygen skallges i såväl som gymnasieskolan och pä samtligastadier. - Betygen skallinnehålla så många betygssteg att en rättvisande betygsättning möjliggörs. I anslutning härtill vill utskottet framhålla att varkenriksdagsbeslutet om läroplanen för (Lgr 80) eller läroplanen självenligt utskottets uppfattning ger något stöd för uppfattningen att blockbetygskall introduceras. UbU1982/83:4 18 dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följandelydelse: 18. att beträffandebetygsättningen i med anledning av motion 1981/82:2045 yrkande 5 idenna del och med avslag på motion 1981/82; 1375 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört. Skolinformatörer (mom. 10) () anför; Utskottet hänvisar till det kommentarmaterial avseendeskola och arbetsliv som SÖ färdigställt vad gäller det lämpliga iatt utnyttja de skolinformatörer som arbetstagar- ocharbetsgivarorganisationerna tillhandahåller. Jag vill dessutom erinra om den informationsresurs som ettaktivt hemskola-samarbete erbjuder. Lgr 80:s starka betoning avarbetslivsorienteringen gör att aUa möjligheter fill arbetslivskontakter måstetas till vara. I detta arbete bör föräldrarnas kunskaper och erfarenheter varaett viktigt inslag. Betygsättningen i (mom. 18) Per , , och (alla m) anför: BehandHngen av elev- och föräldraprotesten mot de s. k.blockbetygen är belysande för den nuvarande regeringens ambivalenta inställningi fråga om betygen. I valrörelsen instämde företrädare för bl. a.socialdemokraterna i kraven på ett avskaffande av blpckbetygen och enrättvisande betygsättning i varje enskilt ämne. Efter valrörelsen däremot nytill-trädda regeringen återigen anslutit sig fill tanken på blockbetyg.Endast övergångsvis skall betyg kunna ges i enskilda ämnen. Den uttunnadebetygsättningen blir därigenom ett steg bort från betyg spm mätare på elevernaskunskaper. UbU1982/83:4 Bilaga 19 Utdragur läroplan för (Lgr 80, s. 127128) Människansfrågor inför livet och tillvaron; Religionskunskap Livsfrågor, tro och etik: Hur olikaetiska uppfattningar styr våra handlingar och våra ställningstaganden tillolika livsfrågor, t. ex. om rätt och orätt, gott och ont, synen pä människanoch tillvaron. Betydelsen av en religiös tro när man på olika sätt i livet tarställning till livsfrågor. De aktuella livsfrågorna kan vara av typen vårtansvar för varandra och för allt levande, frågor kring tingen, livet och döden,människors likheter och olikheter, kamrat- och familjerelationer, att lösakonflikter, ensamhet, gemenskap, trygghet, tröst, vänskap, ärlighet, rättvisa. Undervisningen skall utgå från och anknytas till elevernasegna erfarenheter, aktuella händelser och företeelser och behandla aktuellapersoner i nutiden. I undervisningen ingår också studier av - , t. ex.Abraham och patriarkberättelserna, och hans brö- der, , valda händelser ur Hv, - några kyrkoroch samfund i närsamhället, - sånger ochpsalmer i ansliitning till det behandlade stoffet, - personer ochlivsmönster inom bl. a. judendomen. Livsfrågor, tro och etik; Hur olikaetiska uppfattningar styr våra handlingar och våra ställningstaganden tillolika livsfrågor, t. ex. om rätt och orätt, gott och ont, synen på människanoch tillvaron. Betydelsen av en reHgiös tro när man på olika sätt i livet tarställning till livsfrågor. De aktuella livsfrågorna kan vara av typen hur alltböljade, hur livet förs vidare, sexualefik, människans villkor, frihet,rättvisa och rättfärdighet, våld, krig och förtryck, sjukdom och olyckor, dödenoch människans åldrande, samvete, förlåtelse, det egna jaget. Undervisningen skall utgå frän och anknytas till elevernasegna erfarenheter, aktuella händelser och företeelser och behandla aktuellapersoner i nutiden. I undervisningen ingår ocksä studier av - , t. ex.skapelseberättelserna, profeterna, möten med människor, - kyrkokunskap,t. ex. , , , , , - personer,tänkesätt och livsmönster inom några samfund och religioner. Lämpliga sångeroch psalmer. Livsfrågor, tro och efik: Hur olikauppfattningar styr våra handlingar och våra ställningstaganden till olikalivsfrågor, t.ex. om rätt och orätt. UbU1982/83:4 Bilaga 20 gott och ont, synen på människan och tillvaron. Betydelsenav en religiös tro när man på olika sätt i livet tar ställning till livsfrågor.De aktuella livsfrågorna kan vara av typen människans olika livserfarenheter,hur våra normer och värderingar uppstår, relationer, ansvar, sexualetik,samspel i naturen, fritidens och teknikens användning, samvete, skuld och förlåtelse,brott och straff, frälsning och nåd, tro och bön, kärlek och hopp, mening ochmeningslöshet, ensamhet och trygghet, livskvalitet, verklighetsflykt. Undervisningen skall utgå från och anknytas till elevernasegna erfarenheter, aktuella händelser och företeelser och behandla aktuellapersoner i nutiden. I undervisningen ingår också studier av - , t. ex.det gamla och det nya förbundet, förkunnelse, som , denurkristna förkunnelsen, särskilt enligt . tillkomst och Bibelnsom inspirationskälla, - kyrkokunskap,t. ex. väckelserörelserna, katolska kyrkan, nyandliga rörelser, gudstro imodern tid, mission och u-landshjälp, - religionshistoria,t. ex. buddhism, hinduism, islam, judendom, naturfolkens religioner. - andralivsåskådningar än de religiösa, t. ex. marxism och humanism.