bet · G601KrU10 · 1982-12-31 00:00:00 — avstyrkte i sitt av godkända betänkande KrU1980/81:26 förslaget med hänsyn till att utredningar och undersökningar medlikartat syfte pågick i olika sammanhang bl. a. inom . Utskottetansåg sig då inte heller böra göra några uttalanden som skulle komma att styrakulturrådets pågående arbete med dessa frågor. Utskottet finner inte anledning att frångå sin tidigareintagna ståndpunkt och avstyrker därför motion 273 såvitt nu är i fråga(yrkande 1). Frågan om den kommersiellakulturens inverkan på barn tas upp i motion 1781 (s). Motionärerna anser att dekommersiella krafterna genom det stora utbudet av serier, pocketböcker ochvåldsfilmer inskolar barnen i förakt mot andra människor. Syftet med motionenär att få till stånd dels en samlad redovisning av den forskning som redangjorts när det gäller den kommersiella kulturens inverkan på barn, dels enutredning som skall utarbeta ett åtgärdsprogram mot "skräpkultur". Den fråga som motionärerna har aktualiserat uppmärksammaspå många olika områden. Ungdomsorganisationerna och folkrörelserna söker i sinverksamhet att ge barn och ungdomar alternativ till den kommersiella kulturensutbud. har i rapporten Ej till salu lagt fram en rad förslagtill olika åtgärder. påpekar i sitt yttrande över motion 273 att enviktig slutsats av ungdomsrådets rapport är att traditionella utredningsinsatserinte är fillräckliga. har därför lagt fram ett förslag om ettutvecklingsprojekt om kultur i närmiljö med särskild tonvikt på barns ochungdomars situation. är ett exempel på initiativ därkulturrådet kan utnyttja sina särskilda erfarenheter och sin kompetens. Det ärett projekt som skulle vara svårare att genomföra av en parlamentariskutredning. Rådet säger sig dock inte vara främmande för att det senare kan visasig nödvändigt med utredningsarbete av annan bredd än den som kan göras inomramen för utredningsverksamhet. Utskottet vill även erinra omregeringsdeklarationen från enligt vilken det blir enviktig uppgift för den nya regeringen att även i tider av ekonomisk kris slåvakt om goda sociala och kulturella uppväxtvillkor för barn och ungdomar. Föratt samordna regeringens insatser för barn och ungdomar kommer en särskilddelegation ledd av statsministern att filisättas. Med hänvisning till vad här redovisats anser utskottetinte att någon särskild hänvändelse till regeringen med anledning av mofion1781 är erforderlig. 1. beträffande decentraliseringav kulturverksamhet att avslår motion 1981/82:1774 yrkande 1, KrU1982/83:10 11 2. beträffande stöd till regionalakidturinstitutioner attriksdagen avslår motion 1981/82:1774 yrkande 2, 3. beträffandesamarbete mellan kulturinstitutioner attriksdagen avslår motion 1981/82:1774 yrkande 3, 4. beträffandeansvarsfördelningen inom kultursektorn att avslår mofion 1981/82:2043yrkande 1, attriksdagen avslår motion 1981/82:273 yrkande 2, 6. beträffandeteaterverksamhet i glesbygd att avslår motion 1981/82:1320, 7. beträffandekulturrådets bidragsgivning attriksdagen avslår motion 1981/82:2043 yrkande 2, 8. beträffandefinansiering av kulturverksamhet attriksdagen avslår mofionerna 1981/82:2043 yrkande 3 och 1981/82:273 yrkande 3, 9. beträffande kommersialismensverkningar på kulturområdet att avslår mofion 1981/82:273 yrkande 1, 10. beträffande den kommersiellakulturens inverkan på barn att avslår mofion 1981/82:1781. Närvarande: (m), (),(), (), (), (), (), (), (), Jan-ErikWikström (fp), (vpk), (), (), StinaGustavsson (c) och (). Ansvarsfördelningen inom kultursektorn (mom. 4) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar "Utskottet anser" och slutar "(yrkande1)" bort ha följande lydelse: Som framgår av yttrande kommer dessutredningsprojekt inte att omfatta en översyn av de mer grundläggandeprinciperna för ansvarsfördelningen mellan stat, landsting och kommuner.Därmed begränsas dess KrU1982/83:10 12 värde som underlag för beslut vilka syftar till störreregional rättvisa och ökad självbestämmanderätt för landsting och kommuner.Utskottet finner därför att en översyn enligt förslaget i motion 2043 bör kommatill stånd. Motion 2043 i här aktuell del (yrkande 1) tillstyrks således. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffandeansvarsfördelningen inom kultursektorn attriksdagen med bifall till motion 1981/82:2043 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Kulturlag (mom. 5) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "Med hänsyn" och slutar "(yrkande2)" bort ha följande lydelse: framhåller i sitt yttrande att det råder storaolikheter mellan kommunernas insatser på kulturområdet. Dessa olikheter berorenligt rådet på den kommunala självstyrelsen. Om olikheterna blir alltför storautgör de ett problem från jämlikhetssynpunkt, säger rådet. Mot denna bakgrundär det enligt utskottets mening nödvändigt att samhället genom en lagstiftninggaranterar en jämn kulturell nivå mellan kommunerna. Utskottet förordar därför attfrågan om införande av en kulturlag blir föremål för utredning enligt förslageti motion 273 (vpk). dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motion 1981/82:273 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, bidragsgivning (mom. 7) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pås. 7 börjar "Med hänvisning" och slutar "(yrkande2)" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är formerna förbidragsfördelningen av stor kulturpolitisk betydelse. Även om stöd utdelas avmånga olika organ hanteras stödet inom en viss kultursektor normalt endast avett fåtal personer. Detta medför risker för snedfördelningar av stödet. Omledamöterna i berörda organ förordnas kan detta medföra atttjänstemännen i kraft av kunnande och erfarenhet får ett ökat inflytande. Enspridning av ansvaret för bidragsgivningen till sinsemellan oberoende organ kaninnebära att dessa svårigheter begränsas. Motion 2043 yrkande 2 tillstyrksdärför. KrU1982/83:10 13 dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande bidragsgivning attriksdagen med bifall till motion 1981/82:2043 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Finansiering av kulturverksamhet (mom. 8) (m), (), (), (), (), StinaGustavsson (c) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar "Utskottet vill" och på s. 9 slutar"(yrkande 3)" bort ha följande lydelse: Utskottet vill för sin del konstatera att höjda avgifterknappast kan medföra någon mera väsentlig ökning av kulturinstitutionernasinkomster. Däremot torde marginella men viktiga förstärkningar kunna uppnås.Samtidigt är det angeläget att bevaka att intäkterna från avgifter inte äts uppav tillhörande administrationskostnader och att negafiva kulturpolitiskaeffekter inte uppstår. S. k. sponsorverksamhet och annan bidragsgivning frånenskilda och företag till kulturverksamhet förekommer i betydande omfattning ivissa länder. På åtskilliga håll stimuleras detta av att viss avdragsrätt vidbeskattning medgivits för gåvor och bidrag till kulturändamål. Kulturrådetframhåller att sådan bidragsgivning sannolikt inte på ett väsentligt sätt kan bidratill ändrade ekonomiska förutsättningar för kulturverksamheten, men att detenligt rådet är värt att notera att enskilda och näringsliv har gjort och görvärdefulla insatser. Det gäller dock att varje påverkan av kulturverksamhetenundviks. Gåvor, donationer, depositioner vilka ej är förenade medbelastande villkor samt en riktigt utformad s. k. sponsorverksamhet som ej ståri strid med de kulturpolitiska målen bör enligt utskottets uppfattningvälkomnas inom kulturområdet. Sådant stöd kan ge ökat utrymme för exempelvisgästspel, internationellt utbyte och inköp av eljest svåröverkomliga nyförvärv.Även genom effektiv marknadsföring av den egna verksamheten liksom avtrycksaker och souvenirer av god kvalitet kan inkomstförstärkningar uppnås. Utskottet konstaterar således att det är rimligt att - såsom redan sker -kulturinsfitutionerna prövar nya vägar att ekonomiskt förstärkasin verksamhet. Därvid är en självklar förutsättning att de kulturpolitiskamålen städse beaktas och att effekterna på kulturlivet noga uppmärksammas. har anfört med anledning av motion 2043 i här aktuell del (yrkande 3)bör som sin mening ge regeringen till känna. KrU1982/83:10 14 Med hänvisning till vad som anförtsi det föregående avstyrker utskottet yrkande 3 i motion 273. dels att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande finansiering avkulturverksamhet attriksdagen med bifall till motion 1981/82:2043 yrkande 3 och med avslag påmotion 1981/82:273 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Finansiering av kulturverksamhet (mom. 8) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 börjar "Utskottet anser" och slutar "(yrkande3)" bort ha följande lydelse: Mot bakgrund av vad som anförts kan utskottet instämma imotionärernas oro för att sponsorverksamheten kan komma att innebära ettallvarligt hot mot yttrandefriheten samt mot förnyelsen och den kritisktgranskande funktion som kulturarbetarna bör ha i dagens samhälle. Det är därförviktigt att regeringen noga följer utvecklingen i fråga om denna verksamhet ochvidtar nödvändiga åtgärder. Utskottet tillstyrker alltså motion 273 i häraktuell del och avstyrker yrkande 3 i motion 2043. dels att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande//«fl«.? attriksdagen med bifall till motion 1981/82:273 yrkande 3 och med avslag på motion1981/82:2043 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Kommersialismens verkningar på kulturområdet (mom. 9) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar "Utskottet finner" och slutar"(yrkande 1)" bort ha följande lydelse: Utskottet anser liksom motionärerna att det finns skäl föratt den statliga kulturpolitiken nu bör förändras. Kulturpolitiken bör ges ensådan inriktning att den direkt ingriper mot kommersialiseringen av kulturen. Dettagäller inte minst de nya medierna. Som påpekar pågår det en rad utredningar ochundersökiiingar rörande kommersialismens verkningar på kulturområdet. Ettsamlat politiskt grepp på dessa frågor har dock inte tagits. Utskottet finnerdärför att en parlamentarisk utredning om kommersialismens negativa verkningarpå kulturområdet bör tillkallas med uppgift att undersöka och belysa de olikafrågor som anges i motion 273. Utskottet tillstyrker alltså motionen i håraktuell del (yrkande 1). KrU1982/83:10 15 dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande kommersialismeitsverkningar på kidturområdet att med bifall till motion 1981/82:273yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. KrU1982/83:10 Bilaga 16 Remissyttranden från () Yttrande över motion 1981/82:273 av m. fl. omkommersialismens verkningar på kulturområdet Motionen mynnar ut i tre olikaförslag som bedömer på följande sätt: 1 Parlamentarisk utredning om kommersialismens verkningarpå kulturområdet proposition om denstatliga kulturpolitiken (prop. 1974:28 s. 367) säger departementschefen attdet bör bli "en av de viktigaste uppgifterna för attfölja utvecklingen i fråga om det kommersiella kulturutbudet och att föreslåerforderliga åtgärder. Några av de frågor som behöver belysas kan bli föremålför en analys genom det utredningsarbete som rådet får resurser att självtbedriva. Andra frågor kan komma att kräva utredningar i andra former." har i olika sammanhang, framför allt itidigare årliga anslagsframställningar, behandlat frågan om en parlamentariskutredning om kulturkommersialismen. Rådet har betonat vikten av ett brett utredningsarbeteinom för att klarlägga vissa grundläggande frågor. Rådet hardäremot avvisat tanken på en parlamentarisk utredning bl. a. därför att det harvarit oklart vilken typ av förslag en sådan utredning skulle kunna leda framtill. Ett omfattande och sannolikt långvarigt utredningsarbete i enparlamentarisk utredning skulle hämma insatser som löpande aktualiseras inombl. a. av det slag som den genomförda reformen påfonogramområdet representerar. har vid upprepade tillfällen behandlat förslagom parlamentarisk utredning angående den kommersiella kulturindustrin och dessverkningar. Senast behandlades frågan 1981. avstyrkte dåförslaget med hänsyn till att utredningar och undersökningar med likartat syftepågick i olika sammanhang bl. a. inom (KrU 1980/81:26 s. 7 f.).Utskottet ansåg sig då inte heller böra göra några uttalanden som styrkulturrådets pågående arbete med dessa frågor. Rådet har funnit att diskussionen om kulturkommersialismenofta är oklar. Rådet har därför ansett det nödvändigt att systematisera faktaoch kunskaper på området. I en rapport som just publicerats (Fem forskare omkulturkommersialismen, Kulturpolitisk forskning och utveckling nr 2) analyserarnågra forskare kulturkommersialismen. I en särskild uppsats sammanfattas deolika bidragen och kompletteras till en helhetsbild. Avslutningsvis innehållerrapporten en översikt över möjliga åtgärder för att motverka kommersialismensnegativa verkningar. Rapporten kommer att användas i kontakter med forskare ochkulturpo-litiskt verksamma för att nå fram till frågor som behöver utredasnärmare KrU1982/83:10 Bilaga 17 eller studeras vetenskapligt. har i flera årbegärt särskilda medel för studier av olika delproblem på detkulturkommersiella området. Sådana medel har inte beviljats. I stället harrådets utredningsresurser kraftigt beskurits innevarande budgetår med följd attutredningsverksamheten måste begränsas till att avse avslutning av pågåendeprojekt. I sin anslagsframställning /84 sägs att rådetavser att under budgetåret inom det här aktuella området göra vissa insatser avförstudiekaraktär. Inriktningen av dessa insatser går ännu inte att ange. Vidurvalet av ämnen för förstudier kommer de delområden som i motionen beskrivssom uppgifter för en parlamentarisk utredning att kunna övervägas. En viktig slutsats av ungdomsrådets rapport Ej till saluär att traditionella utredningsinsatser inte är tillräckliga för att nå framtill effektiva insatser för att motverka kommersialismens negativa verkningarpå barn och ungdom. lägger därför i sin anslagsframställning förnästa budgetår fram ett förslag om ett utvecklingsprojekt om kultur i närmiljömed särskild tonvikt på barns och ungdomars situation. För en närmarebeskrivning av projektets syfte och uppläggning hänvisas tillanslagsframställningen (s. f.). är ett exempel påinitiativ där kan utnyttja sina särskilda erfarenheter och sinkompetens. Det är ett projekt som skulle vara svårare att genomföra av enparlamentarisk utredning. Rådet är dock inte främmande för att det senare kanvisa sig nödvändigt med utredningsarbete av annan bredd än som kan göras inomramen för utredningsverksamhet. Uppkommer det läget kommer rådetatt lägga fram förslag för regeringen med en precisering av vilka frågor sombehöver utredas och vilka tänkbara åtgärder ett utredningsarbete kan leda framtill. Mot denna bakgrund avstyrker att det tillsättsen parlamentarisk utredning om kulturkommersialismen utan föreslår att rådetfår resurser att fullfölja sitt planerade utrednings- och utvecklingsarbete. Dårådet avstyrker en parlamentarisk utredning ansluter sig rådet till riksdagensställningstaganden . 2 Utredning om kulturlag Den fördelning av ansvaret förkulturpolitiska insatser mellan stat, landsting och primärkommuner som nugäller beslöts av 1974. Grundprincipen i ansvarsfördelningen är attkulturinsatserna är ett frivilligt åtagande för kommunerna. Alla förslag omändringar i det avseendet har avvisats genom olika uttalanden avregering och riksdag. har också för sin del avvisat tanken pålagstiftning. Ofta åberopas i diskussionen lagstiftningen i övriganordiska länder. Det förbises då att begreppet lagdär har en annan innebörd.Det är närmast fråga om bidragsförordningar och inte lagar som lägger uppgifterpå kommunerna. En annan aspekt som bör beaktas då man diskuterarlagstiftning på KrU1982/83:10 Bilaga 18 kulturområdet är att tendensen generellt i vårt land gårifrån lagar som ställer preciserade krav i kommunerna. På dem läggs i ställetett allt större självständigt ansvar. Det råder stora olikheter mellankommunernas insatser på kulturområdet och på tillgången på kulturverksamheter.Det är en följd av den kommunala självstyrelsen. Om olikheterna blir alltförstora utgör de ett problem från jämlikhetssynpunkt. a. mot den bakgrundenhar inlett ett utredningsarbete om Kommunerna, staten ochkulturen. (Riktlinjerna för projektet har tillställts kulturutskottet.) Därkommer den ojämna standarden att belysas genom en beskrivning av den faktiskasituationen och genom försök fill förklaringar. Även de statliga insatserna är ojämnt fördelade överlandet och inom olika kultursektorer. Behovet av förändringar av statensinsatser kommer att diskuteras i form av idéer om och konsekvenser av olikaalternativa modeller. Det är dock inte aktuellt att lägga fram förslag omförändringar av grundläggande principer inom ramen för det nu pågåendeutredningsarbetet som skall avslutas i mitten av 1983. Eftersom kulturrådetdelar den i motionen uttryckta ambitionen att förbättra betingelserna förutvecklingen av kulturlivet i kommunerna, så blir det anledning för kulturrådetatt noggrant överväga vilka slutsatser utredningsmaterialet kan föranleda. 3 Inflytande av sponsorverksamhet I många länder har näringslivetstöd till kulturverksamhet, s. k. sponsorverksamhet, fått en betydandeomfattning. I är det en central kulturpolitisk fråga.Sponsorverksamheten har ännu inte fått någon större omfattning i menden rymmer i sig betydande problem. Bidragsgivningen från enskilda och företagär inte en väg som sannolikt kan bidra till mer väsentligt ändrade ekonomiskaförutsättningar för kulturverksamheten. Det görs dock värdefulla insatser avenskilda och näringsliv men det gäller att varje påverkan påkulturverksamheten undviks. följer utvecklingen avsponsorverksamheten. planerar att ge ut en debattskrift som belysersituationen ur olika aspekter. Yttrande över motion 1981/82:1320 av . om teaterverksamhet i glesbygd har i sina två senasteanslagsframställningar pekat på den besvärliga situationen som skapas förteateriivet i allmänhet och för i synnerhet avminskade/urholkade statsbidrag och vikande beställarekonomi: De problem sommotionärerna tar upp gäller såväl de helt statligt finansierade institutionernasom lokala och regionala teatrar och fria teatergrupper. Ett problem som uppstått är att dekommunala kulturanslagen, framför allt i de små kommunerna, inte följtkostnadsut- KrU1982/83:10 Bilaga 19 har producenterna upprepade gångerhöjt sina priser. För många lokala arrangörer kostar det nu alltför mycket attköpa in en föreställning från och/eller fria grupper, vilket göratt antalet teaterföreställningar särskilt i de små kommunerna ofta gått ner. Rådet har också givit uttryck för en oro för derepertoarmässiga följderna av ökad anpassning till krav på lättsåldaföreställningar och därmed risker för kvalitetsförsämring - som kan bli följdenav nedskärningar och ökat recettberoende. För en utförligare argumentation på dessa punkter hänvisastill rådets anslagsframställningar /83 och 1983/84. SvenskaRiksteaterns anslagsframställningar belyser problemen urRiksteaterns perspektiv. För Svenska del har rådet begärt ettåtertagande av det s. k. besparingsalternativet samt en mindre ökning för attmöjliggöra för teatern att erbjuda beställare barn- och ungdomsteater till lågapriser. Rådet förutskickar dessutom att man under det kommandeverksamhetsåret kommer att ta kontakt med för att diskutera dessverksamhet i förhållande till teaterns nuvarande uppgifter och framtida roll. Rådet har även pekat på nödvändigheten av att i ett ekonomisktbesvärligt läge trots allt hålla fast vid en helhetssyn på teaterområdet ochförsöka fillgodose olika delar av teaterlivet med statligt stöd i tillräckligomfattning. har i yttrande över motion 1981/82:1774 berörtde regionala teatrarnas problem. Okade anslag till de regionala teatrarna ärett av de mest betydelsefulla kraven för att de regionala teatrarna skall kunnaturnera och verka enligt intentioner. Ökat stöd till de fria grupperna för att möjliggöra merturnéer är ytterligare ett krav som fört fram ianslagsframställningarna en rad år. För /84 har i sinanslagsframställning vidare begärt medel för regional försöksverksamhet medteater i . vill dock påpeka att dennaförsöksverksamhet, liksom de planerade i och , inte kanbetraktas som regionala institutioner i den mening förordningen om regionaltstöd förutsätter. kommer att göra en analys av den regionalateaterutvecklingen utifrån kulturproposition. I denna analys kommerockså läns försöksverksamhet att utvärderas. Försöksverksamheteninnebär i korthet att länsteaterföreningen köper in ett antalteaterföreställningar från fria teatergrupper. Föreställningar för- ochefterarbetas av dramapedagoger, lärare och elever. För denna verksamhet harJämtlands läns teaterförening erhållit statliga medel om . fördeladepå tre terminer, till och med . har ianslagsframställningen för /84 begärt . Rådet harockså behandlat remisser från , från KrU1982/83:10 Bilaga 20 och och tillstyrkt regionalförsöksverksamhet med teater i dessa län. En stor betydelse för spridning av kvalificerad teater harnaturligtvis också Riksradio och . Yttrande över motion 1981/82:1774 av m.fl. om decentralisering av kulturverksamheten har i sinanslagsframställning under en följd av år begärt ökat antal grundbelopp för desmå regionala teatrarna, som i många fall är synonyma med teatrar i landetsnorra delar. Som exempel kan nämnas: Musikteatern i . Länsteatern iDalarna, . Ytterligare två små teaterinstitutioner. Länsteaterni och , är belägna i s. k. teaterfattiga länutanför storstadsområdena. I sin fördelning av grundbelopp har prioritet givits åtmindre institutioner utanför storstadsområdena. har i sin anslagsframställning för budgetåret1983/84 behandlat frågan om de små länsteatrarnas förutsättningar och lagtfram förslag om fortsatt utbyggnad, vilken i sin tur är avhängig vilkaåtaganden som görs från huvudmännens sida. I sammanhanget bör inte glömmas attdet statliga stödet följer beslut om ökade satsningar hos huvudmännen. När det gäller de stora teaterinstitutionerna förtjänardet att nämnas att huvudmännens åtagande vida överstiger statens. Det finns ettbetydande glapp mellan antalet statliga grundbelopp och årsverken vidteatrarna. Det gäller i särskilt hög grad följande statsteatrar: Antal statliga Antal års- "Glapp" grundbelopp verken Vad gäller det av mofionärenönskade samarbetet mellan institutionerna arbetar i sinkonsulterande verksamhet med att öka detta för att åstadkomma ett bättreresursutnyttjande. kommer rådet att ta initiativ till samtalmellan de regionala teaterinstitutionerna i publikfrågor. Rådet vill dock framhäva att ett utvidgat samarbete ärdirekt avhängigt basresurser. Ett underförsörjt teaterliv kan inte samverka sålånge nödvändiga resurser för primära åtaganden fattas. På musikområdet täcks de i motionen berörda frågorna istor utsträckning av utredningen musikpolitik (Rapport 1981:6). Ocksåpå musikområdet har de små orkestrarna prioriterats vid tilldelning av nyagrundbelopp. KrU1982/83:10 Bilaga 21 I genomförandet avregionmuseireformen har rådet understrukit behovet av att alla regionmuseernafår tillräckliga basresurser för att kunna täcka såväl kulturminnesvård somövrig musei- och utställningsverksamhet. Också här har storstäderna fått ståfillbaka för landsorten, relafivt sett, vid fördelningen av grundbelopp. Rådettar återkommande och i olika former upp samarbetet med de centrala ochregionala museerna. På flera områden -föremålsvård/konservering ochdokumentation - har extra statligt stöd börjat utgå för planering av denframtida utvecklingen.