bet · G601FiU50 · 1982-12-31 00:00:00 — Den kanomöjligen vara centralistisk eftersom i centralismens egenskaper ligger enmisstro mot de mänga enskildas insatser och en övertro pä de fä centraltplacerade personernas möjligheter att styra utvecklingen i de rätta banorna.Verkligheten är så komplex att endast den som står nära de konkreta problemenförmår ha sädana insikter att han/hon i de många enskilda fallen har möjlighetatt fatta de riktiga besluten. Kollektiva löntagarfonder innebär bl. a. mot dennabakgrund något av en motpol till en decentralistisk näringspolitik. Att skapa förutsättningar för arbete åt alla människor ärden mest centrala uppgiften för den ekonomiska politiken. En hög arbetsmarknadspolitisk beredskap är ensjälvklarhet. Men denna får vare sig utesluta eller ersätta, understrykermotionärerna, en offensiv närings- och regionalpoUtik inriktad pä fasta jobb.Tvärtom kan en konsekvent politik för fler arbetstillfällen minskapåfrestningen pä arbetsmarknadspolitiken. Regeringen föreslår inte någraegentliga offensiva ätgärder utan nöjer sig med att redovisa devalveringenseffekter samt vidtagna ätgärder inom arbetsmarknadspolitikens ram. Enligt mening måste dearbetsmarknadspolitiska insatserna i hög utsträckning inriktas på att bana enväg för alla ungdomar till jobb, och helst varaktiga jobb på den ordinariearbetsmarknaden. FiU1982/83:50 23 är positivt till att100 milj. kr. anvisas för att främja rekryteringen till industrin. Att av dessamedel använda en del (10 milj. för särskilda ungdomsprojekt, s. k.ungdomsslussar eller liknande, är också värdefullt. Enligt motionärernas meningbör av dessa medel ytterligare 10 milj. kr. reserveras för detta ändamål ochhärutöver ytterligare 70 milj. kr. anvisas för ungdomsprojekt. I regeringens attityd till arbetslösheten ingår att manmera inriktar sig pä flyttningsbidrag än satsning pä nya jobb. Det är endefensiv hållning. Förslaget att starthjälpen för flerpersonshushäll höjs till9 . bör enligt motionärerna avvisas. Däremot finns skäl biträda den ökadesatsningen på arbetsmarknadsutbildning. Glesbygdsstöd och andra regionalpolitiska insatser föregenföretagare och småföretagare är i mänga regioner avgörande för attupprätthälla sysselsättningen. Det är därför väl motiverat att frän denföreslagna utökningen av anslaget Sysselsättningsskapande ätgärder föra 150milj. till det regionalpolitiska länsanslaget. Enligt motionärernas meningbör inte statsbidrag till varaktiga jobb i kommunerna utgå frän detta anslag.Istället bör ytterligare 70 milj. kr. satsas som rekryteringsbidrag fillindustrin. Totalt skulle dä 100 milj. kr. finnas för särskilda ungdomsprojekt ikommunerna (inkl 10 milj. kr. som föreslagits i utbildningsdepartementetsbudgetbilaga) och 80 milj. kr. finnas för rekryteringsstöd i övrigt. De övriga 230 milj. kr. som regeringen föreslagitriksdagen anvisa till fasta jobb i kommunerna bör istället anvisas tillskatteutjämningssystemet. Med tanke på att sjukfrånvaron är väsentligt lägre ismåföretagen bör regeringen ta fram förslag pä hur småföretagenssjukförsäkringsavgifter kraftigt kan sänkas. Detta kan t. ex. ske genom attalla företag upp till storleksordningen 25 ä 50 anställda får sinaarbetsgivaravgifter sänkta . bör införas ett fribelopp för den som betalaregenavgift motsvarande pä inkomster . Dessa för småföretagen angelägna reformer bör genomförassamtidigt som man överväger energibeskattningens utformning så att inte störreindustrier gynnas jämfört med de mindre. Vidare bör regeringens förslag att begränsa möjligheternatill lagernedskrivning endast gälla sådana företag som har bolagsskatt. Budgetunderskottet /84 anger regeringen nu till89,och vill därför göra gällande att man minskatbudgetunderskottet med 1,9 miljarder jämfört med innevarande budgetär. Det äratt ge en ofullständig och därmed felakfig bild av verkligheten. Det skenbart minskade underskottet har, sägs det i motionen,uppnätts dels genom det tidigare påvisade kraftigt uppblåsta underskottet förinnevarande budgetår (16 miljarder mer än det av fastställda),dels genom ett antal engängsinkomster. Det ökadebudgetunderskottet kommer att hämma den tillväxt som FiU1982/83:50 24 Växande budgetunderskott skapar inflation,hög ränta och ininskat utrymme för industrins investeringar. Mot den bakgrundenär det ett nödvändigt inslag i en offensiv ekonomisk politik att förhindra attbudgetunderskottet ökar. Den enda möjliga metoden att minska budgetunderskottetär, framhåller motionärerna, därför att både öka skatteunderlaget och minska deoffentliga utgifterna. Långsiktigt måste utgifterna anpassas till den allmännaekonomiska utvecklingen. står kvar vid de besparingsförslag sompresenterades i den ekonomisk-politiska motionen under allmänna motionstiden(se tabell 3). Summa budgeteffekter på helår enligt av inlämnademotioner ca + 21 000 Pensioner m. m. Övrigt(ca) Motionärerna anser att regeringentagit för lätt på finansutskottets uttalanden om brytande av automatiken. Attendast komma med förslag för av statens utgifter, när styrs avautomatik är inte särskilt kraftfullt. Självfallet borde pensionerna omfattasmen en begränsad basbeloppsuppräkning bör kombineras med en höjning avpensionstillskottet. För att finansiera bl. a. vissa arbetsmarknadspolitiskainsatser vill regeringen tidigarelägga skattehöjningarna till . Med budgetalternativ finns medel tillarbetsmarknadspolitiska insatser utan att skattehöjningar behöver tillgripasfrån . avvisar därför alla energiskattehöjningar per den1 juli. När detgäller finansiering frän av skattereformens andra FiU 1982/83:50 25 steganser att detta kan delfinansieras genom borttagande av avdragsrättenför fackföreningsavgifter. I övrigt delar regeringens uppfattning attdet är bättre att klara finansieringen genom energiskattehöjningar än genomhöjningar av arbetsgivaravgiften eller införande av proms. Bilaroch biltransporter är helt nödvändiga för att arbetsresor, näringsliv ochservice skall fungera i alla delar av landet. Fränden utgångspunkten avvisar den av regeringen föreslagna höjningen avbensinskatten och därmed också förslagen till höjda fordons-ochkilometerskatter. Föratt inte kostnaderna skall öka för dieseldrivna bilar, jämfört medbensindrivna, sä bör kilometerskatten sänkas motsvarande oljeskattens höjning. Höjningenav oljeskatten kan däremot acceptera under förutsättning att enkomplettering sker vad avser kol och inhemska bränslen. Det finns också motivatt höja elskatten i samma omfattning som oljeskatten. Intäkternagenom de av föreslagna förändringarna av energiskatterna kan beräknastill ca per helår. I motion 2432 (fp) anförs att regeringens bedömningav det internationella konjunkturläget sammanfaller i huvudsak med de somgjorts och görs i andra svenska och utländska ekonomiska rapporter. Det ärmycket möjligt att de optimistiska förhoppningarna beträffande tillväxten iOECD-länderna kommer att infrias. Sammanfattningsvisnoterar motionärerna en viss återhämtning i den internationella konjunkturen påkort sikt, men uttrycker viss osäkerhet om huruvida denna uppgång kommer atthälla i sig . Regeringentalar om det s. k. "andra steget" som skall inledas, medhuvudinslag i form av kamp mot inflationen. Det sägs vara ett mål för denekonomiska politiken att inflationen 1984 sjunker till . Motionärernavälkomnar den verbala kamp mot inflationen som regeringen ger uttryck för.Däremot är det mycket otillfredsställande att de mänga orden ikompletteringspropositionen inte följs upp av konkreta åtgärder. Det finns t.ex. inga konkreta förslag i samband med den s. k. "avindexeringen".Det finns inga konkreta andra besparingsförslag i budgeten. Det redovisas ingenlösning pä problemet med finansiering av budgetunderskottet och den därmedsammanhängande stora Ukviditetsökningen och press uppåt pä penningmängd ochränta. Den ekonomiska politiken är helt enkelt inte utformad sä att den lederfram mot målet. Motionärernamenar att regeringen helt har försummat att analysera de ekonomiska sambandenmellan den reala och den finansiella utvecklingen. Den finansiella utvecklingsom blir resultatet av den politik som förespråkas innebär nämligen att målenom inflation, produktion och sysselsättning är omöjliga att uppnå. FiU1982/83:50 26 Den ekonomiska politik sommotionärerna förordar har beskrivits i tidigare partimotioner, senast motion1982/83:1647. Det är i huvudsak tre typer av strukturförändringar som ärnödvändiga för att lösa ekonomiska problem. För det första måste en omfördelning ske av den totalaefterfrågan från inhemsk till extern efterfrågan. För det andra krävs en omfördelning frän offentligkonsumtion till privat konsumtion. För det tredje menar motionärerna att det krävs enomfördelning från transfereringsinkomster till arbetsinkomster inom ramen förde disponibla inkomster hushållen har. Dessa tre typer av strukturförändringar medverkar alla påsitt sätt till att den ekonomiska miljön i stort förändras i samhället. Deinnebär ett större spelrum för marknader av olika slag, större satsning påframtida tillväxt och nyföretagande och ger därmed ett större utrymme förframtida sysselsättningsökning och realinkomstökning. En miljö som främjar uppkomsten av fler småföretag och gerrimliga arbetsförhållanden för dem som redan finns måste enligt motionärernasuppfattning skapas genom flera skilda åtgärder. Den första gäller de kollektiva löntagarfonderna. Hotet omkollektiva löntagarfonder ligger som en bromskloss pä företagandet. Ett beslutatt för alltid slopa tanken på kollektiva löntagarfonder vore därför en mycketeffektiv sysselsättnings- och tillväxtfrämjande åtgärd. bör göra ettuttalande av denna innebörd. Det andra inslaget i en företagsvänlig ekonomisk politikgäller förståelsen av under vilka förhållanden mindre företag verkar, och vilkadrivkrafter som ligger bakom bildandet av nya företag. Det som krävs för attstimulera nyföretagandet är inte fler offentliga institutioner, delegationereller andra orgaii. Det bör i stället ske genom att vissa av de hinder som existerartas bort eller väsentligt minskas. Mänga sädana hinder är av skatte- ochavgiftsart. Andra gäller den centrala byråkratin samt kravet pä uppgiftslämnande.Ytterligare andra hinder ligger i mera informella faktorer t. ex. attityden hosmyndigheter till småföretagare i allmänhet. Många förändringar inomskattelagstiftningen och byråkratin har vidtagits av de ickesocialistiskaregeringarna , men ytterligare förändringar krävs. Förmögenhetsbeskattningen på det arbetande kapitalet ismåföretagen innebär tillsammans med de fortfarande alltför högamarginalskatterna att beskattningen pä en företagare som driver ett mindreeller medelstort familjeföretag blir, enligt motionärerna, oerhört härd.Förmögenhetsbeskattningen av det arbetande kapitalet i företag med mindre än200 anställda bör därför avskaffas. De flesta småföretag är mycket arbetskraftsintensiva.Socialförsäkringsavgifter och löneskatter slår därför speciellt hårt mot demindre företagen. FiU1982/83:50 27 Motionärerna föreslär därför att allt nyföretagandebefrias frän den allmänna löneavgiften pä under de första tvä åren. Vidare föresläs att ungdomar som vägar sig pä det ganskariskfyllda att starta ett eget företag befrias frän skyldigheten att erläggasocialförsäkringsavgifter . Med tanke pä den flexibilitet som finns inom de mindreföretagen har dessa speciellt goda förutsättningar för att anställa ungdomar.Som en stimulans till detta föreslås att den allmänna löneavgiften på 2 %slopas för de ungdomar som företagen anställer frän . Dettagäller även anställning i större företag. Förslag i fråga om utbildningsinsatser och lärlingssystembör också genomföras. Dessa kommer att ha stor betydelse inte minst för demindre företagen. Denna premiering av långsiktigt stabil sysselsättning inomnäringslivet främjas om den ekonomiska politiken ger stabila spelregler förföretagen. Företagen, både de stora och de mindre, har lång planeringshorisontoch lång framförhällning i fråga om investeringar. Det är därför specielltviktigt, sägs det i motionen, att näringslivet ges signaler i frågaom kommande förändringar i skatter och avgifter och annan lagstiftning. Mänga av de förslag till ändrade betalningsterminer somregeringen nu föreslär strider mot behovet av långsiktigt stabila spelreglerför näringslivet. I dagens budgetläge menar motionärerna dock att de kangodkännas. Det är emellertid viktigt att eventuella framtida förslag sompåverkar näringslivets spelregler aviseras i mycket god tid, sä att företagenkan ta hänsyn till dessa i sin likviditetsplanering. Detta bör ges regeringentill känna. Motionärernas förslag till budgetpolitik framgår av tabell4. Förslaget innebär en starkare budget och en permanent lägre ökning av deoffentliga utgifterna. Den uppåtgående konjunkturen bör enligt motionärernasuppfattning användas för att ta krafttag mot de strukturella obalanserna iekonomin. Motionärerna föreslår därför något större besparingar nu än somgjordes i partimotion frän allmänna motionstiden. Det gällerfrämst begränsningar i det s. k. icke-permanenta industristödet. De permanenta besparingarna uppgår till ca 13 650 milj.kr. Därtill kommer vissa engångsbesparingar genom att vissa bostadslån börkunna flyttas ut från statsbudgeten, genom utförsäljning av statliga företagsamt genom avveckling av vissa statliga fonder. Sädana engångsbesparingar börkunna uppgå till , vilket innebär en viss permanentförstärkning av budgeten i form av lägre räntebetalningar för statsskulden. Skattereformens andra steg med ytterhgare sänkningar avmarginalskatterna frän är mycket viktigt för att det skalllöna sig att arbeta. FiU 1982/83:50 kr., helår (4- betyder förstärkning av budgeten) Sjukförsäkringen,basbeloppsberäkningen, statsbidragen till barnomsorgen ocharbetslöshetskassorna Livsmedelssubventioner Statsbidragen till kommunernaSlopande av hyresrabatter m. m. Varvsstödet,tekostödet, stödet till , smärre administrativa besparingar samtomprioriteringar Höjtstatsbidrag till enskilda vägar Höjdskattesats i skikten 1-4 Höjd olje-och elskatt 1.1.84 Tidigareläggningav statliga byggen (referensobjekt) Flerplatser inom gymnasieskola, komvux och högskola Rekryteringsstimulansergenom slopande av den allmänna löneavgiften på förungdomar som nyanställs Slopandeav alla socialförsäkringsavgifter för ungdomar som startar egna Slopandeav förmögenhetsskatten på arbetande kapital i mindre och Slopande av den allmänna löneavgiften pä i alla nystartade Med dagens budgetunderskott och med hänsyn till nuvarandekonjunkturbedömning menar motionärerna att det inte finns utrymme för en totalskattesänkning. Av de alternativ som står till buds för att finansieramarginalskattesänk-ningen menar motionärerna att besparingar och energiskatterär lämpligast. FiU1982/83:50 29 Därför föreslås att olje-och elskatten höjs frän 1 januari1984 med . per m-* för oljan och per kWh för elektriciteten (medundantag för vissa kommuner i norr och industriella storförbrukare över 40 000 kWh).Detta ger ett inkomstfillskott på ca för staten.Resterande delar av marginalskattesänkningen finansieras genom besparingar. Motionärerna avvisar således regeringens förslag att höjaenergiskatterna frän 1 juh 1983 liksom en höjning av bensin- ochkilometerskatten frän . Det är av största vikt att energipolitiken ges klara ochlångsiktigt stabila spelregler. Energiskatterna bör därför ses som ettenergipolitiskt styrmedel. Det är av största vikt att energiskatter (eller förden delen andra skatter) inte utnyttjas som allmänt efterfrågedämpandestyrmedel. Motionärerna menar att skattehöjningar som stabiUseringspolitiskamedel nu är olämphga och har negativa effekter. Vid sädana tillfällen dä detfinns allokeringspolitiska skäl för vissa skattehöjningar bör dessa därförkombineras med andra skattesänkningar, så att det totala skattetrycket intehöjs. Detta motiverar valet av tidpunkt för energiskattehöjningen. I motion 2435 (vpk) anförs att dennuvarande ekonomiska krisen i den kapitahstiska världen är en kombination av encykliskt eller konjunkturelit betonad kris och långsiktigastagnationstendenser. I den reviderade finansplanen förutspär regeringen enrelativt positiv utveckling för svensk ekonomi och1984. En närmare analys av den internationella utvecklingen och svenskindustris konkurrenskraft visar emellertid, menar motionärerna, att antagandenaom ett snart förestående internationellt uppsving och om löne- och prisutvecklingensbetydelse för svensk industris konkurrenskraft är våldsamt överdrivna. I motionen konstateras att det är ytterst tveksamt om deninternationella ekonomiska utvecklingen kommer att ändra karaktär i positivriktning och början av 1984. Det finns all anledning attbefara att arbetslösheten i de kapitalistiska länderna kommer att fortsätta attöka så att arbetslösheten kommer att överstiga 20 miljoner i det kapitalistiskaEuropa eller av arbetskraften. Mot denna bakgrund förefaller regeringensantagande om en ökning av marknaden för svensk export av bearbetade varor pä 2volymprocent helt oreahstiskt. Att förvänta att det kommer ett internationelltuppsving under de kommande 6- 8 månaderna är, menar motionärerna, inte barauttryck för ett önsketänkande, utan också för en ansvarslöshet gentemot demänga hundratusentals lönarbetare som inte kan få sysselsättning pä den öppnaarbetsmarknaden. Vidare hävdas det i propositionen att det framför allt ärkostnadsutvecklingen, och då primärt lönekostnadsutvecklingen, samtvinstutvecklingen som är avgörande för företagens investeringsaktivitet. I ensituation med ett kapacitetsutnyttjande pä i svensk FiU1982/83:50 30 industri förefaller det emellertid som om dessa faktorerär relativt underordnade, menar motionärerna. I stället är detefterfrågeutvecklingen som är den viktigaste bestämmandefaktorn för industrinsinvesteringsbeslut. I detta sammanhang blir också löneutvecklingen avgörande,men pä ett helt annat sätt än vad regeringen föreställer sig. I stället för attsom regeringen gör ensidigt fokusera pä lönen som en omkostnadsfaktor, måsteman i nuvarande konjunktursituation betona lönen som efterfrågefaktor. I dettaperspektiv blir naturligtvis det dåliga avtal som LO accepterat - och som densocialdemokratiska regeringen prisar i propositionen - ett allvarligt hot motinvesteringsutvecklingen. Ett huvudtema i propositionen är att det ökadeunderskottet i den offentliga sektorns budget är inflationsuppdrivande pä grundav den likviditetsökning detta ger upphov till i ekonomin. Det är förvånande,sägs det i motionen, att det parti som var ett av de första som i sin praktiskaekonomiska politik tog avstånd från denna monetaristiska tes, efter1930-talets slut i en regeringsproposition är förespråkare för sammamonetaristiska teori. Faktum är ju, hävdar motionärerna, att dét finns allgrund att anta att en likviditetsökning i den nuvarande konjunktursituationenmedför en ökad efterfrågan. Dessutom medför en likviditetsökning att räntanpressas ner, vilket i nuvarande konjunktursituation kan komma att verkastimulerande. I mofionen understryks att det vore bättre om regeringen istället för att hemfalla åt monetaristisk teori och därmed borgerligklasspolitik också i sin ekonomisk-politiska praktik gav arbetslösheten denuppmärksamhet den har rätt att förvänta av en arbetarregering. Arbetslösheten är ekonomins värsta balansbrist och dessallvarligaste underskott, ekonomiskt, socialt och mänskligt. I kampen motarbetslösheten är självfallet insatser av kortsiktig arbetsmarknadspolitisknatur nödvändiga. Det är därför, konstaterar motionärerna, ett steg i rätt riktningnär regeringen föreslär till arbetsmarknadspolitiskainsatser. Men ett samlat program mot arbetslösheten är nödvändigt,hävdar motionärerna. Ett program för förbättringar inom den offentliga servicen-barnomsorgen, äldrevärden, sjukvärden, en utbyggnad och förbättring av denkollektiva trafiken och en kraftig satsning pä inhemska förnybara energikällor- skall, enligt motionen, bilda basen för en offensiv mot arbetslösheten. Detger en ökad efterfrågan som har en stark inriktning pä inhemsk produktion. Ettsådant program skapar också behov av ny inhemsk industriell och annan produktivkapacitet. En ökning av antalet anställda inom offentlig sektor med50 000 personer och en ökning av offentliga investeringar med 3,5 miljarder kronorkommer att ha minskat arbetslösheten med 61 000 personer tillföljd av gynnsamma spridningseffekter i ekonomin, hävdar motionärerna. En sådanpolitik skulle medföra att statsbudgetens underskott skulle växa med 3,7miljarder kronor, dvs. av det nuvarande underskottet. FiU1982/83:50 31 skulle öka med eller . Iförhällande till den stora positiva effekten pä sysselsättningen är de negativaeffekterna pä statsbudgeten och bytesbalansen marginella, anser motionärerna. Den kommunala sektorn, kommuner och landsting, har encentral roll i kampen för att minska arbetslösheten. Utan att den kommunalabeskattningsrätten gentemot juridiska personer återinförs kommer enligtmotionen den kommunala sektorn inte att kunna spela den nödvändiga positivarollen i kampen mot arbetslösheten. kommunisterna har tidigarehävdat att denna beskattningsrätt till bör utövas enligt det förut gällandesystemet och att av tillgångarna skall fördelas till särskilt utsattakommuner. Denna åtgärd är en nödvändighet, anser motionärerna. Enligt motionen har tendenserna till tilltagandetransnationalisering av de svenska storföretagen förstärkts. De ökandeindustriutflyttningarna betraktas som ett växande hot mot somindustrination. Motionärerna kräver därför att valutaförordningens möjligheterutnyttjas till en skärpt restriktivitet mot utlandsinvesteringarna och att enutiandsinvesteringsavgift införs. Propositionens förslag om åtgärder för ökad rörlighet påbl. a. arbetsmarknaden, sänkt bolagsskatt och avindexering av ekonomin avvisasi motionen. Istället föresläs som ätgärder mot inflationen ett pris- ochhyresstopp och en sänkning av räntan i kombination med skärpt valutakontroll.Vidare borde, sägs deti motionen, ätgärder mot spekulation vidtagas. De förslagpå ätgärder som därvid förs på tal är skärpt övervakning och kontroll överfastighets- och markpriser, omsättningsskatt pä börshandeln och den tidigarenämnda utlandsinvesteringsavgiften. I motionen framhålls att frågan om budgetunderskottetsstorlek har överdramatiserats för att passa den nyliberala agitationen försociala försämringar. Men naturligtvis utgör, sägs det i motionen, den nivåstatsskuldräntorna nu antagit en belastning pä samhällsekonomin och enrestriktion för möjligheterna till en offensiv ekonomisk politik. Men man betonar att avgörande är hur statens pengaranvänds. Om underskottet är samhällsekonomiskt produktivt, om det används föratt skapa nya arbeten och mera produktion, leder underskottet till enavkastning i sysselsättning och produktion som väl betalar statsskuldräntorna.Detta kommer att minska underskottet. I kompletteringspropositionen förordar regeringen enhöjning av olika energiskatter för att finansiera ett fullföljande avinkomstskattereformen. Detta är en omfördelningspolitik som motionärerna intekan godta. Därför bör skattereformens andra steg icke fullföljas. Men för att möjliggöra en offensiv mot arbetslöshetenbehövs vissa ytterligare inkomstförstärkningar för statskassan. Vänsterpartietkommunisterna föreslåratten omsättningsskatt införs på börshandeln. FiU1982/83:50 32 en omsättningsskatt pä börshandeln om skulle gestaten inkomster av storleksordningen 2,under ett år.Vidare ger en tioprocentig avgift pä utiandsinvesteringar 700-800 milj. kr. Den av regeringen förordade höjningen av skatten på oljakan inte godtas, säger motionärerna. Hyresgästerna skall inte, menar man, medhögre hyror fä betala en skattereform som mest gynnar överklassen. Den av regeringen förordade höjningen av bensinskatteninnebär en prishöjning med per liter. I nuvarande läge med storastandardned-pressningar - inte minst för människorna i glesbygd - och därreseavdragen för arbetsresor kraftigt försämrats överväger, enligtmotionärerna, skälen för att regeringens förslag avslås.