bet · G601FiU3 · 1982-12-31 00:00:00 — om lönebildningens roll i ekonomin I motion 1981/82:1670 av AlfWennerfors (m) hemställs att begär att regeringen utrederlönebildningens roll i svensk ekonomi. Motionären anför att det är sällansom svenska politiker diskuterar den viktiga roll som lönebildningen har iekonomin. 1980 visar enligt motionärens uppfattningatt man inte kan förutsätta att arbetsmarknadens parter själva diskuterar ochomprövar den s. k. svenska modellen, frihet under ansvar, som de har. Förutom lönernas betydelse för pris- ochkostnadsutvecklingen framhåller motionären att frågan om löneskillnadernamellan olika typer av yrken är en annan viktig aspekt avlönebildningsproblemet. Löneskillnaderna har successivt minskat under1970-talet, hävdar motionären. Detta kan enligt motionärens uppfattning habidragit till att försvåra rekryteringen av kvalificerade yrkesarbetare. Motionären tar upp den centralafrågan hur lönebildningen sker i en ekonomi av typ. En modell för attförklara pris- och lönebildningen som haft stort inflytande såväl för detekonomisk-politiska tänkandet som för arbetsmarknadsparternas agerande är dens. k. EFO-modellen'. Hur stort löneökningsutrymmet är i ekonomin, om man iutgångsläget befinner sig i samhällsekonomisk balans och givet att denkonkurrensutsatta sektorns (i huvudsak industrin) läge inte skall försämras,bestäms i EFO-modellen av den internationella prisförändringen ochproduktivitetsutveckhngen i K-sektorn. EFO-modellen kan sägas bestämma enlångsiktig huvudkurs för lönebildningen. Modifierade varianter av EFO-modellenanvänds i de prismodeller som utgör analysinstrument i arbetet medlångtidsutredningarna. För att förklara lönestegringen under enskilda år harEFO-modellen ett sämre förklaringsvärde. Här brukar i stället s. k.Phillipskurvor användas. I en Phillipskurva antas lönestegringen stå i omvändrelation till arbetslösheten. Graden av arbetslöshet antas då speglaefterfrågeläget på arbetsmark- ' , G, , K-O, Odhner, C-E: Lönebildning ochsamhällsekonomi, 1970. 1 1982/83. FiU1982/83:3 2 Ju högre arbetslöshet, desto lägre lönestegringar(lägre inflation) eller omvänt. Empiriska studier visar dock att dylika sambandinte kan användas alltför mekaniskt. Erfarenheten visar tvärtom att man mycketväl kan ha både höga pris- och lönestegringar och hög arbetslöshet,s. Utvecklingen i världsekonomin och i den svenska ekonominunder har gjort det nödvändigt att bl. a. se över EFO-modellen. Ettsådant utvecklingsarbete pågår f. n. hos de olika arbetsmarknadsorganisationerna. I en ekonomi med stor utrikeshandel har självfalletarbetsmarknadens parter ett stort ansvar för att konkurrensläget visaviomvärlden är sådant att produktion och sysselsättning utvecklas gynnsamt i vårtland. Den offentliga sektorn har vuxit kraftigt ochomfattar nu av det totala antalet sysselsatta i ekonomin. Statensoch kommunernas ansvar som arbetsgivare och därmed som parter ilönebildningsprocessen är följaktligen mycket stort. Att studera lönebildningen utifrån bl. a. de aspekter somnämnts ovan är enligt utskottets uppfattning främst en uppgift förarbetsmarknadens parter och för den ekonomiska forskningen. Det bör också ingåsom en integrerad del i arbetet med långtidsutredningarna i regeringskansliet.Vad gäller den samhällsekonomiska utvecklingen på kort sikt redovisaslöneutvecklingens effekter på pris- och kostnadsutvecklingen regelbundet ifinansplanerna och i de nationalbudgeter som ochkonjunkturinstitutet utarbetar tillsammans. Utskottet finner mot bakgrund av att omfattandeanalysarbete pågår det inte nu påkallat att förorda någon särskild utredning omlönebildningens roll. Med det anförda avstyrks motionen. attriksdagen avslår motion 1981/82:1670. Närvarande: (), (), ArneGadd (s), (), (), (), TageAdolfsson (m), (c), (), (),(), (), (), iHallstahammar (vpk) och ().