bet · G601UbU18 · 1982-12-31 00:00:00 — av anslaget för sin verksamhet inomutvecklingsarbetet. Övriga medel under anslaget skall fördelas tUlskolstyrelserna för kommunernas utvecklingsarbete. Imofion 1982/83:1920 yrkas att skall ge regeringen till känna värdetav viss försöksverksamhet med upplysningsarbete inom (yrkande 1)och besluta att . under förevarande anslag skall avsättas för dettaprojekt (yrkande 2). Länsskolnämndernasutvecklingsstöd är avsett att disponeras av läns-skolnämndema för sådantutvecklingsarbete som är av värde för skolan. Det ankommer således på dem attavgöra t. ex. till vilka lokala projekt medlen skall användas. bördärför avslå motion 1982/83:1920. 1 sammanhanget bör nämnas att hälsoupplysningprimärt är en uppgift för sjukvårdshuvudmännen och ati har filluppgift aii stödja dem i detta t. ex. genom rikskampanjer och genom att försedem med underiag för deras information (prop. 1979/80:6, SoU 1979/80:45, rskr1979/80:386). Utskottet, som tillstyrkermedelsberäkningen, hemställer 1. att beträffande uttalande omvisst projekt i . län avslår motion 1982/83; 1920 yrkande 1, 2. att med bifall till proposition1982/83: 100 och med avslag på motion 1982/83:1920 yrkande 2 till Länsskolnämnder nas utvecklingsstöd för /84 anvisar ett reserva tionsanslag av . Stödför produktion av läromedel. Utskottet tillstyrker regeringens för slag under punkt D 5 (s. 243245) och hemställer 1. att medger att förhandsbesked omstatsbidrag till stöd för produktion av läromedel i form av garantibelopp fårlämnas i enlighet med vad som har förordats i proposition 1982/83; 100, UbU1982/83:18 21 2. att till Stöd förproduktion a\ läromedel för /84 anvisar ett reservationsanslagav . Rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel förhandikappade. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 6 (s. 245-248) och hemställer att till Rikscentralernaför pedagogiska hjälpmedel för handikappade för /84 anvisar ettförslagsanslag av . Forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet. Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkt D 7 (s. 249-251) och hemställer att till Forskning ochcentralt utvecklingsarbete inom skolväsendet för /84 anvisar ettreservationsanslag av . Fortbildning m. m. Regeringen har under punkt D 8 (s.251-256) föresla git att till Fortbildning m.m. för /84 anvisa ett reservationsanslag av . 1982/83:581 av m.fl. (m) vari, såvitt nu ärifråga, yrkas 19. att uttalar att fortbildning som berättigar tillB-avdrag skall inriktasmot en fördjupning av ämneskunskaperna. 1982/83:763 av m. fl. (c, m, fp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer att får i uppdrag att erinrautbildningshuvudmännen om att de av beslutade prioriteringarna skallligga till gmnd för den fortsatta fortbildningsverksamheten och om attreligionskunskapsämnet därvid inte åsidosätts, 2. att riksdagenuttalar sig för att berörda myndigheter ansvarar för att information angåendefortbildning i ämnet religionskunskap når lokala skolmyndigheter och lärare. 1982/83:948 av . (c) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 9. att som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen anförts om skolledamtbildningen. 1982/83:1888 av ()och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om fortbildningen av lärare i ämnetreligionskunskap. beslöt om en nyorganisation för pedagogiskt utvecklingsarbete och för personalutbildning(prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, UbU 1982/83:18 22 rskr1980/81:385). Reformen, som trädde i kraft , innebär bl.a. attansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna liksom mellanutbildningsmyndigheterna förändrats. 1den nya organisationen skall skolstyrelserna fatta de individuella besluten ompersonalutbildning och förmåner i samband med ledighet för utbildning. Dettagäller oberoende av hur utbildningen bedrivs och vem som anordnar utbildningen.Kommunerna har också fått ett nytt statsbidrag till lokal skolutveckling föratt finansiera kostnader för personalutbildning och andra utvecklingsåtgärder. Statenå sin sida utövar ett indirekt inflytande över personalutbildningen genom attdels se till att det finns kurser eller utbildningsmöjligheter för lärare ochskolledare, dels styra användningen av en viss del av statsbidraget till lokalskolutveckling. Bidragsdelen för personalutbildning utgör av bidragetoch måste användas till kommunens kostnader för personalutbildning av lärareoch skolledare (lön fill ersättare för dem som är tjänstlediga förpersonalutbildning i gmndskolan och för dem som är tjänstlediga för personalutbildningfrån en tjänst i gymnasieskolan och vuxenutbildning m. ).Kommunerna har därvid att rätta sig efter vissa föreskrifter och hålla sig inomvissa ramar. Huvuddelenav de kurser eller andra utbildningsarrangemang som staten bekostar skallhögskolan svara för. Medel härför anvisas under anslaget E7 Utbildning förundervisningsyrken och fördelas av regionstyrelseraa mellan de högskolor somanordnar utbildningen. Även () har fått resurser för attanordna personalutbildning. SÖ;s ansvar gäller dels vissa övergripandeutvecklings- och fortbildningsåtgärder, t. ex. skolledamtbildning, dels sådanfortbildning som högskolan inte kan ordna. Kostnaderna för den utbildning somSÖ ansvarar för bestrids från nu förevarande anslag iill foribildning m. m. nya organisationen för personalutbildning är det en viktig uppgift för SÖatt kartlägga utbildningsbehovet och att föreslå statsmakterna däravföranledda åtgärder. För /84 föreslår SÖ inte några större förändringarvad beträffar den pågående verksamheten. Orsakerna härtill är enligt SÖ;sanslagsframställning bl.a. den restriktivitet med reformförslag som påbjuditssamt att förslag till förändringar bör anstå tUls erfarenheter erhållits av dennya organisationen för personalutbildning. Förnästa budgetår räknar föredragande statsrådet under förevarande anslag i alltväsentligt endast med förändringar av automatisk natur. Utskottet föreslår attriksdagen till Fortbildning m. m. anvisar det av regeringen begärdareservationsanslaget av . Den tidigare nämnda skolledarutbUdningen sombedrivs i SÖ:s regi genomförs enligt en särskild plan. Enligt SÖ kommer ca 2700skolledare att ha deltagit i utbildningen vid innevarande budgetårs slut. Meddet planerade årliga intag som gäller beräknas utbildningen vara slutfördunder /89. UbU 1982/83:18 23 I mofion 1982/83:948 framhålls att de reformer påskolområdet som har genomförts inneburit en fortgåendedecentralisering av beslutanderätt och ansvar från central till regional ochframför allt lokal nivå. Denna decentralisering ställer stora krav på dagensskolledare, och motionärerna anser därför att skolledamtbildningen bör ägnasstor uppmärksamhet. I motionen hemställs (yrkande 9) att gör vissauttalanden om inriktningen av den pågående utbildningen m.m. De synpunktermotionärerna önskar fästa regeringens uppmärksamhet på grundas på en imotionen åberopad utvärderingsrapport. Med anledning avmotionsyrkandet får utskottet anföra följande. Enligtriksdagens beslut (UbU 1981/82: 15, rskr 1981/82; 194) med anledning avförslag i proposition 1981/82: 100 tillfördes detta anslag innevarandebudgetår ytterligare 2 milj, kr, för att skolledamtbildningen skulle genomförassnabbare, I propositionen fömtsattes också att kommunerna inom ramen för sinfortbildningsresurs kände ett eget ansvar för utbildning och fortbildning förskolledare. Därvid betonades bl, a, behovet av introduktionsutbildning föreoch efter tillträdandel av skolledartjänst. Sådan utbildning borde, framhöllsdet i propositionen, kunna anordnas i samarbete mellan flera kommuner,eventuellt med anlitande av länsskolnämnd och högskola, I proposition 1982/83:100 erinrar föredragande statsrådet om nödvändigheten av attskolledamtbildningen organiseras på ett sådant sätt att möjligheterna attgenomföra delar av utbildningen i anslutning till det lokala utvecklingsarbetettas till vara. Såväl tillförandet av ytterligare medel tillskolledamtbildningen som de återgivna uttalandena om utbildningen förskolledare vittnar enligt utskottets uppfattning om att utbildningen i frågafillmäts stor vikt. Såvitt utskottet kan bedöma ligger också de uttalanden somgjorts i linje med motionärernas önskemål. Närdet gäller utformningen av den särskilda utbildningen för skolledare som SÖsvarar för utgår utskottet från att de erfarenheter som successivt vinns och deresultat som kommer fram vid utvärderingar beaktas vid utbildningensuppläggning, 1sammanhanget bör vidare uppmärksammas att SÖ enligt vad som framgår avproposition 1981/82:100 avses fä i uppdrag av regeringen att, med beaktande averfarenheterna av den hittillsvarande skolledamtbild-ningen, inkomma medförslag om hur de statliga fortbildningsinsatserna för skolledare bör utformasför framtiden. SÖ har - utan att något formellt uppdrag ännu givits - påbörjatdetta arbete. Avanförda skäl finner utskottet det inte påkallat att gör de i motion1982/83:948 yrkande 9 begärda uttalandena och föreslår därför attmotionsyrkandet avslås. Motionerna 1982/83:581 (yrkande 19) samt1982/83:763 och 1982/ 83; 1888 tar upp frågor som gäller inriktningen avutbildningen för lärarpersonal. I den förstnämnda motionen hävdas att denfortbildning som er- UbU 1982/83:18 24 bjuds"frän centralt håll" i alltför hög grad utformas som kortare kurserav för dagen aktuellt slag. Motionärerna önskar en starkare inriktning påfortbildning som är avsedd att fördjupa lärarnas ämneskunskaper och anser attriksdagen bör uttala att fortbildning som berättigar till lön med B-avdrag börha en sådan inriktning. I de två andra motionerna hemställs om åtgärder somsyftar till att beslut om en prioritering av religionskunskapsämnetskall uppmärksammas i fortbildningsverksamheten. Medanledning av de nu aktuella motionsyrkandena får utskottet framföra följandeallmänna synpunkter. Syftetmed den i det föregående kortfattat beskrivna reformen är bl.a. attdecentralisera ansvaret för genomförandet av utvecklingsarbete ochpersonalutbildning. Reformen skall emellertid också göra det möjligt förriksdag och regering att utnyttja personalutbildningen som ett medel för attstyra skolans verksamhet. Som framgått av det anförda gör staten detta delsgenom att ge kommunerna ett statsbidrag för personalutbildning som får användasenligt vissa föreskrifter och riktlinjer, dels genom att se till att det finnstillgång till externa utbildningsmöjligheter och styra inriktningen ochomfattningen av dessa. Det är emellertid ytterst skolstyrelserna som utifråndet lokala skolväsendets behov, tillgången på resurser och med beaktande avalternativa utbildningsmöjligheter ansvarar för att personalen i skolan fården utbildning den behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Därvidhar skolstyrelserna att se till att centralt uppmärksammade utbildningsbehovblir tillgodosedda i det lokala utbildningsprogrammet. utbildningsnämnderna skall vid ledighet för utbildning fattaindividuella beslut om förmåner för skolpersonal med statligt regleradanställning och tjänstgöring vid gmndskola, gymnasieskola, kommunalvuxenutbildning och gmndutbildning för vuxna. Löneförmånerna utgörs av antingenlön utan avdrag eller lön med B-avdrag. I fråga om lön utan avdrag fattarregeringen beslut om vilken utbildning som berätfigar till denna förmån, underdet att SÖ beslutar om vilken utbildning som berättigar till lön med B-avdrag.Regeringen reglerar också vilka övriga förmåner (ersättning för resekostnaderoch uppehälle) som får medges vid tjänstledighet för utbildning. SÖhar fått regeringens uppdrag att utfärda och på lämpligt sätt förseskolmyndigheter och berörd personal med en förteckning över utbildning förvilken resp. löneförmån utgår. SÖ skall därvid beakta vad regering och riksdagangett som angelägna personalutbildningsbehov. Föratt inför /84 informera om hur fortbildning ochvidareutbildning är organiserad m. m, har SÖ framställt en skrift som säntstill länsskolnämnder, skolstyrelser och högskolor samt till olika myndigheteroch organisationer, vilka har intresse av personalutbildning på skolområdet, Iskriften informeras bl.a, om SÖ:s syn på utbildningsbehoven och omstatsmakternas prioriteringar av olika utbildningsändamål. UbU 1982/83:18 _ 25 skriftentagits in de bestämmelser som reglerar verksamheten, inkl, nämnda förteckningavseende generella medgivanden om löneförmåner m, m, vid ledighet förutbildning under /84, Förteckningenavspeglar således vilka utbildningsbehov som regering och riksdag funnit mestangelägna. Den har självfallet stor betydelse för såväl högskolans planering avkurser för lärare som den lokala planeringen av ledigheter för utbildning.Länsskolnämnderna är representerade i de fortbildningsnämnder som bl.a, skallsvara för den regionala planeringen av högskolans utbud. I fortbildningsnämndernafinns också företrädare för det kommunala skolväsendet i regionen, högskolanoch personalorganisationerna. uppfattning bör den organisation som tillskapats göra det möjligtatt tillgodose såväl behovet av central styrning av utbildningens inriktningoch omfattning som behovet av lokalt skolinflytande över densamma. Dennya organisationen för personalutbildning har ännu inte tillämpats ett heltbudgetår. Det är därför svårt att dra några generella slutsatser om hurverksamheten hitfiUs har fungerat. Med hänsyn till bl. a. att planeringstidenvarit kort och att högskolorna synes ha haft ambifionen att erbjuda ett mycketdifferentierat kursprogram är det förståeligt om verksamheten i vissa avseendenkommit att avvika från den av statsmakterna avsedda. Enligt utskottetsuppfattning är det förklarligt om det tar längre fid än ett verksamhetsår innanbalans uppnås mellan å ena sidan statsmakternas intentioner och å andra sidande önskemål som gör sig gällande från skolväsendets och högskolornas sida. Vaddärefter beträffar önskemålet i motion 1982/83:581 om en starkare centralstyrning mot fortbildning som syftar till att fördjupa lärarnas ämneskunskaperfår utskottet erinra om att personalutbildningen enligt proposition 1980/81:97primärt skall syfta till att personalens kompetens skall kunna bibehållas ochförbättras. Utbildningsinsatserna måste därför tillgodose behovet av såväl enfördjupning som en breddning av kunskaperna som de ger tillfälle attvidareutveckla arbetssätt och metodik. Med anledning av nu förevarandemotionsyrkande kan noteras att enligt SÖ;s förteckning över generellamedgivanden om löneförmåner praktiskt taget alla lärare har möjligheter attfördjupa sina kunskaper genom kurser på under ledighet medlön utan avdrag eller med B-avdrag. Enligt uppgift har SÖ när det gällerB-avdragsstudier prioriterat sådana längre utbildningar genom vilka lärare pågymnasienivå får tillfälle att fördjupa sina kunskaper, lärare på högstadietges möjlighet att bredda sina kunskaper samt lärare på låg- och mellanstadiernakan vidareutbilda sig till annat stadium. I vilken utsträckning längre fördjupningskurseranordnas och utnyttjas är emellertid beroende av i vilken mån lärarna självasamt deras vederbörande skolstyrelse och högskola prioriterar den typen avutbildning. UbU 1982/83:18 26 Mot den angivna bakgrunden anser utskottet inte attdet finns anledning för att göra det påpekande om B-avdragsberättigadfortbildning som föreslås i motion 1982/83:581 yrkande 19 varför yrkandet ifråga avstyrks, Imotion 1982/83; 763 hävdas att skolstyrelserna inte beaktar den prioriteringsom enligt beslut skall ges religionskunskapsämnet. a, på att 9 av de 13 fortbildningskurser som planerades hösten 1982fick inställas på gmnd av för få deltagare. 1 motionen hemställs att riksdagenanhåller hos regeringen om att SÖ får i uppdrag att erinrautbildningshuvudmännen om att de av beslutade prioriteringarna skallligga till gmnd för den fortsatta fortbildningsverksamheten och attreligionskunskapsämnet därvid inte får åsidosättas (yrkande 1). Motionärernaönskar också att uttalar sig för att berörda myndigheter ansvarar föratt information angående fortbildning i ämnet religionskunskap når lokalaskolmyndigheter och lärare (yrkande 2). Fortbildningav lärare i religionskunskap tas upp även i motion 1982/ 83:1888. Motionärernahar noterat att fortbildningsnämnden i högskoleregion inte tagit uppnågon kurs i ämnet i sin planering för nästa budgetår. I motionen yrkas attriksdagen uttalar sig för att en sådan kurs kommer till stånd. Utskottetbehandlade under föregående (UbU 1981/82:15) frågan om utbildning avlärare i religionskunskap och konstaterade då att ämnet prioriterats både av SÖoch högskolan när det gällde personalutbildning på skolområdet. Dettaöverensstämde, uttalade utskottet, med beslut under riksmötet1980/81. Äveninför /84 har SÖ vinnlagt sig om att det skall finnas godaförutsättningar för såväl klasslärare som lärare pä högstadiet att förbättrasina möjligheter att undervisa i religionskunskap. Detta framgår avförteckningen över generella medgivanden om löneförmåner m. m. vid läraresledighet för utbildning. Behovet av utbildning i religionskunskap understryksockså i ett särskilt avsnitt i SÖ:s skrift Information om vidareutbildning1983/84. Som framgår av det föregående har skriften, som också innehållernämnda förteckning, spritts i en vid krets. Deproblem som tas upp i motionerna 1982/83:763 och 1982/83:1888 avsermöjligheterna att få högskolornas utbud av kurser, lärarnas efterfrågan ochkommunernas beslut om individuella ledigheter för utbildning att sammanfallamed statsmakternas intentioner och prioriteringar. För att större samstämmighethärvidlag skaU kunna uppnås bedömer SÖ det, enligt vad utskottet erfarit, nödvändigtmed -t. ex. förhögskola/fortbildningsavdelningar och kommuner. I ett sådant mer långsiktigtplaneringsarbete förutsätts länsskolnämnderna hjälpa till med att understrykastatsmakternas prioriteringar. Planeringsrutiner av antytt slag häller på attutvecklas," Utskottet har såledesfunnit att SÖ uppmärksammat de problem som UbU1982/83:18 27 behandlas i motion 1982/83:763 och söker vidtaerforderliga åtgärder på ett sätt som ligger i linje med önskemålen i motionen.Med hänsyn härtiU och med hänvisning till vad utskottet anfört ominitialsvårigheter m. m. i samband med införandet av den nya organisationenför personalutbildning vill utskottet inte förorda att gör depåpekanden som föreslås i motion 1982/83:763, vilken därför avstyrks. Utskottet anser inte heUer att på sätt somföreslås i motion 1982/83:1888 bör styra innehållet i högskolans utbud avkurser och föreslår därför att mofionen avslås. Under åberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagentiU Fortbildning m. m. för /84 anvisar ett reservationsanslagav , 2. att riksdagenbeträffande ett uttalande om skolledamtbildningen avslår motion 1982/83:948yrkande 9, 3. att riksdagenbeträffande inriktning av viss fortbildning avslår motion 1982/83:581 yrkande19, 4. att riksdagenbeträffande personalutbildning i religionskunskap avslår motionerna 1982/83:763och 1982/83; 1888. Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inomutbildningsväsendet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D10 (s. 259-260) och hemställer att till Mångfaldigandeav litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (vpk), () och (). UbU 1982/83:18 28 1.Prioritering av kunskapsmålet (punkt 1, mom. 1) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar "Utskottet erinrar" och slutar "aktiva skoltillsyn"bort ha följande lydelse: DagensSverige har byggts på en stark tro . Människornas vilja att skapaen bättre framtid för sig själva och för det uppväxande släktet har varit avcentral betydelse. I de historiska fill växtkrafterna ingick en stark personligkänsla för arbetets värde och en vilja att göra sitt yttersta. Ofta utfördes arbetet under eget ansvar. Respekten för kunskapoch yrkesskicklighet var stor. Mångaav de värderingar som tidigare bar upp vårt samhälle har numera gått förlorade.Orsakerna fill dessa förändringar ligger i stor utsträckning utanförutbildningsområdet. De förändrade värderingarna försvårar emellertid skolansuppgift att bibringa eleverna nödvändiga kunskaper och färdigheter. Samtidigtär det uppenbart att värderingsförskjutningar, som menligt inverkar påenskildas och samhällets utvecklingsmöjligheter, kunnat komma fill stånd förstoch främst därför att skolan försummat sin främsta uppgift: attförmedla kunskaper och färdigheter. Kunskapsförmedlingen ochfärdighetsträningen har fått stå tillbaka till förmån för andra uppgifter. Skolanskall ge en gemensam basutbildning. Alla har en ovillkorlig rätt att fåfungerande färdigheter i att läsa, skriva, tala och räkna. Alla skall ocksåbibringas gmndläggande kunskap om vårt kulturarv, människan, .samhället,tekniken och naturen. Skolan skall således ge en allmänbildning som kan bidratill ett rikare liv, skapa förståelse för hur vårt samhälle vuxit fram och envilja att vidareutveckla vårt land. Undervisningenskall präglas av den gmndläggande utgångspunkten att varje människaär unik. Förståelse för att allas insatser, små som stora, bildar den helhet påvilken vårt gemensamma välstånd vilar är viktig. De unga måste få känna att allderas inneboende kapacitet kan och skall utvecklas och bli till nytta för demsjälva och för vårt land. Skolanmåste för att nå dithän ge alla elever stöd och stimulans. SärskU-dautvecklingsprogram är lika självklara för elever med stora personliga resursersom för elever med svårigheter av skilda slag. En jämlikhetssträvan som syftartill lika resultat och inte till lika chanser att utvecklas så långt sommöjligt är hänsynslös mot den enskUde och en förlust för samhället. tid med stora samhällsförändringar är det också skolans uppgift att vara denfasta punkten i en tillvaro som annars lätt kan bli kaotisk. Utbildningen skallförbereda för förändring men också svara för den över- UbU 1982/83:18 29 blickoch stabilitet som krävs för att motverka rotlöshet och desorientering. Skolanhar tillsammans med föräldrarna ett stort ansvar för de värderingar somutvecklas hos den uppväxande generationen. Också skolan skall fostra ochförmedla respekt för de normer, bl. a. tolerans och respekt för andra, på vilkavårt samhälle bygger. Insikt måste skapas om att kunskap är en nödvändig gmndför analys och kritiskt tänkande. Kritik utan kunskaper och perspektiv blirlätt till ett meningslöst självändamål. mening bör regeringen uppdra åt ochlänsskolnämnderna att vidta åtgärder för att ge kunskapsmålet prioritet iskolans verksamhet. Detta bör med bifall till motion 1982/83:581yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse; 1. att beträffande prioritering avkunskapsmålet med bi fall till motion 1982/83:581 yrkande 1 som sin mening ger rege ringen till känna vad utskottet anfört, Anpassadstudiegång (punkt 1, mom. 2) BjörnSamuelson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar "Anpassad studiegång" och slutar "av " bortha följande lydelse: Detvisar sig att elever med anpassad studiegång har svårare att få arbete eftergmndskolan än de elever som har fullständig grundskoleutbildning. Utskottetmenar att tiden nu är inne för att avskaffa de bestämmelser som gör det möjligtför skolan att genom användande av anpassad studiegång sanktionera att enväxande grupp elever lämnar gmndskolan med en ofullständig skolutbildning bakomsig. Dettabör med bifall till motion 1982/83:1917 yrkande 2 och med avslag påmotion 1982/83:596 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att beträffande anpassad studiegångmed bifall till mo tion 1982/83: 1917 yrkande 2 och med avslag på motion 1982/ 83:596 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, i orienteringsämnen på högstadium (punkt 1, mom. 3) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar "Betygssystemet för" och slutar "yrkande 6" bort haföljande lydelse: UbU 1982/83:18 30