bet · G601LU16 · 1982-12-31 00:00:00 — Kravet på full täckning borde enligt promemorian kunnainföras med hänsyn till möjligheterna att göra aktieägartillskott. Dessutom framhölls i promemorian att det inte ärförsvarligt att ett bolag under en följd av år driver verksamhet med ettaktiekapital som saknar täckning. I promemorian föreslogs därför att, ombolagsstämman för andra året i följd fastställer en balansräkning som utvisaratt aktiekapitalet har gått förlorat till 1/3, stämman skall prövafrågan om bolaget skall träda i likvidation. Stannar stämman för att fortsättaverksamheten får bolaget respit till ordinarie bolagsstämma under nästföljanderäkenskapsår. Vid denna stämma måste full täckning finnas för det registreradeaktiekapitalet för att bolaget skall undgå likvidationsskyldighet. I propositionen hänvisade departementschefen till attfrågan om täckning av förlorat aktiekapital prövades vid aktiebolagslagenstillkomst (prop. 1975:103 s. 217). Kravet på full täckning bedömdes dåsom alltför strängt med hänsyn till främst kapitalproblemen i nystartadeföretag, företagens möjligheter att få tillgång till nytt riskvilligtkapital och effekterna för kapitalägare och anställda i företaget. Mot bakgrund bl. a. av de senaste årens utveckling var detenligt departementschefen angeläget att man inte försämrar företagensmöjligheter att i ett för företaget besvärligt ekonomiskt läge säkrasysselsättningen för de anställda. Problemen var här givetvis särskiltframträdande i nystartade företag och företag som är inne i ett expansivtutbyggnadsskede. En annan viktig faktor i sammanhanget var den rådande knappatillgången på riskvilligt kapital i samhället. Möjligheterna att på kort tidtäcka hela bristen i. aktiekapitalet kunde, fortsatte departementschefen, imånga fall vara mycket begränsade. Även i ett längre perspektiv kunde ettabsolut krav på full täckning orsaka svårigheter för den lojalaföretagsamheten. Detta innebar att departementschefen i huvudsak delade denbedömning av frågan om täckning av förlorat aktiekapital som gjorts i 1975 årslagstiftningsärende. Han var därför inte beredd att tillstyrka promemorieförslageti den delen. Han var heller inte beredd, främst av hänsyn tillsysselsättningsaspekterna, LU1982/83:16 20 att godta förslaget om en begränsad tidsfrist för fortsattverksamhet för företag som inte har full täckning för aktiekapitalet. påbörjades inombokföringsnämnden ett projekt rörande likvidationsreglerna i aktiebolagslagen.Avsikten med projektet var att praktiska anvisningar skulle tas fram förtillämpningen av procedurreglerna och bestämmelserna om värdering vidupprättande av likvidationsbalansräkning. Som ett led i projektet utfördes enenkät om erfarenheterna från tillämpningen av reglerna. 1 fråga omprocedurreglernas ändamålsenlighet framfördes därvid olika åsikter av detillfrågade. När det gällde värderingsreglerna gav enkätsvaren inte underlagför ett antagande att det finns behov av några anvisningar frånbokföringsnämndens sida. (Resultatet av den genomförda undersökningen harredovisats i en artikel i tidskriften , nr 8 1982 s. Ibetänkandet behandlas tillhopa niomotionsyrkanden, som rör frågor om aktiers röstvärden, aktiekapitalets storlek,registreringen av aktiebolag, rätten att bilda fåmansbolag, ansvarsgenombrott,koncernförhållanden, införande av en regel om s. k. haftung, bulvanskap samt omlikvidation av aktiebolag. Akdebolagsrätten har varitföremål för ett omfattande reformarbete. Ett första steg togs dåbetydelsefulla ändringar skedde aktiebolagslag. a. höjdesminimigränsen för aktiekapitalet . Bolag som bildatsföre är 1975 fick dock anstånd till utgången av med att höjaaktiekapitalet. Övergångstiden för äldre aktiebolag har sedermera förlängtstill utgången av 1981. ersattes aktiebolagslag med en ny lag,som huvudsakligen trädde i kraft . Lagstiftningen innebar engenomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten och syftade till attförenkla denna. Vissa ändringar i aktiebolagslagen (1975:1385) skedde åren1977, 1980, 1981 och 1982. a. likvidationsreglerna så attmöjligheterna till s. k. fattiglikvidation avskaffades. Efter en lagändring1982 gäller fr. o. m, bl, a, krav på kvalificerad revisor ialla nya aktiebolag. För äldre bolag gäller en femårig övergångstid innankravet på kvalificerad revisor slår igenom. LU1982/83:16 21 Enligt aktiebolagslagen gäller somhuvudregel att varje aktie har en röst vid röstning på bolagsstämma. Frånhuvudregeln får avsteg göras genom bestämmelse i bolagsordning. Olika röstvärdeför aktier i bolaget får dock inte bestämmas så att röstvärdet för någon aktieöverstiger 10 gånger röstvärdet för annan aktie. Motsvarande regler fanns ocksåi aktiebolagslag. Däremot fanns i ännu äldre lagstiftning inte någraregler om begränsning av röstvärdet. Bolag, vari finns äldre aktier med störredifferens i röstvärdet än 1:10, får enligt övergångsbestämmelserna tillaktiebolagslagen utge nya aktier med röstvärden som tillkommer redan utgivnaaktier. En motsvarande bestämmelse fanns i promulgationslagen till 1944 årsaktiebolagslag, I motion 1235 (c) framhålls att det numera saknasanledning att bolag som bildats skall få ha aktier med andraröstvärden än aktiebolagslagen tillåter. Motionärerna anser att lagstiftningensnarast bör ändras så att också dessa bolag efter en lämplig övergångsperiodkommer att omfattas av reglerna att skillnaden i röstvärde mellan aktierna intefår överstiga förhållandet 1:10, Motionärerna yrkar att skallföreläggas förslag till ändring av aktiebolagslagen så att också i gamla bolagskillnaden i aktiers röstvärde får vara högst 1:10, Som framgår av redogörelsen ovan (s, 3) har bestämmelsernaom röstvärdesdifferens samband med lagen (1916:156) om vissa inskränkningar irätten att förvärva fast egendom. Enligt lagen får bl, a, svenskt aktiebolag,vars aktiebrev skall ställas till viss man, inte utan tillstånd förvärva fastegendom. Sådant bolag kan emellertid undgå tillståndsplikten genom en klausul ibolagsordningen, s, k, utlänningsklausul. Klausulen skall gå ut på attutländska rättssubjekt eller tillståndspliktiga svenska rättssubjekt genomteckning eller överlåtelse får förvärva bara en mindre del av bolagets aktier,nämligen av röstetalet för bolagets samtligaaktier och av bolagets hela aktiekapital. Aktier som fårförvärvas av utländska rättssubjekt brukar kallas fria aktier och andra aktierbundna aktier, lag har setts över. Översynsarbetet harresulterat i två nya lagar som skall ersätta 1916 årslag, nämligen lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m,och lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m. m. Enligt lagen omutländska förvärv av svenska företag m, m, får vissa rättssubjekt, s, k,kontrollsubjekt, inte utan särskilt tillstånd förvärva bl. a, så många aktier iett svenskt aktiebolag att förvärvarens andel av bolagets aktiekapital ellerröstetalet för aktierna överstiger vissa gränsvärden, I den andra nya lagen harde nuvarande reglerna om förvärv av fast egendom tagits in med endast smärreändringar. Kontrollsubjekten i båda lagarna är i huvudsak desamma som omfattasav lag. Liksom f, n, finns det möjlighet för svenskt LU1982/83:16 22 aktiebolag att införa udänningsförbehåll och därmed undgåtillståndsplikten, De nuvarande gränsvärdena vid utlänningsklausuler harbehållits. Med hänsyn till att sambandet mellan reglerna omskillnaderna i röstvärde för aktier och tillståndsplikten vid förvärv av fastegendom sålunda prövats anser utskottet att motionen inte bör föranledanågon vidare åtgärd från sida. Utskottet vill tillägga att ocksåandra skäl talar mot motionsförslaget. Bl, a, bör som framhölls redan underförarbetena till aktiebolagslag man inte genom ny lagstiftning brytabolagsordningens bestämmelser. Utskottet avstyrker således bifall till motion1235, Som inledningsvis berörts höjdesminimigränsen 1973 . Regelngäller numera alla aktiebolag, I motion 1582 (vpk) yrkas (yrkande 8) att skallge regeringen till känna vad motionärerna anför om höjning av aktiekapitaletvid nyetableringar. Enligt motionärerna finns det ett behov av anpassning avdet minsta godtagbara aktiekapitalet för befintliga och nytillkommande bolagtill inflationen. Förslagsvis kan minimibeloppet för aktiekapitalet i nya bolagårligen justeras i förhållande till inflationen, medan beträffande befintligabolag det skall krävas yttrande från revisorn för att underkapitaliserade bolagskall få fortsätta sin verksamhet, I samband med att utskottet två gånger vid 1980/81 årsriksmöte behandlade frågan om särskilda regler för mindre företag prövadeutskottet även med anledning av motioner frågan om en höjning av minimigränsenför aktiekapitalet (LU 1980/81:4 och 28), På hemställan av utskottet avslogriksdagen motionerna. Utskottet framhöll då att frågan om minimigränsen föraktiekapitalet har anknytning till spörsmålet om olika regler för de störstaoch för de mindre bolagen. Utskottet ansåg att det kan vara motiverat att manvid en anpassning av aktiebolagslagens regler till verksamheten i de störstaaktiebolagen och införandet av särskilda bestämmelser för mindre företagrelativt kraftigt höjer den undre gränsen för aktiekapitalet. Vad utskottetsålunda anfört äger alltjämt giltighet. Utskottet förutsätter att regeringenföljer utvecklingen och vid en förnyad prövning av frågan om olika regler förde största och de mindre bolagen överväger spörsmålet om en höjning av gränsenför aktiekapitalet. Någon form av indexreglering av aktiekapitalet anser sigutskottet dock inte böra förorda. På grund av det anförda anser utskottet att någotinitiativ från sida i saken inte f. n. är påkallat. Motion 1582yrkande 8 bör således avslås. LU1982/83:16 23 Registrering av aktiebolag och dess styrelse Motionärerna i motion 1582 (vpk)framhåller att bolagskonstruktioner utnyttjas inom den ekonomiskabrottsligheten och att de ansvariga för bolagen ofta byts ut, vilket försvårarför myndigheterna att få tag på de ansvariga och nå dem för delgivning.Motionärerna anser att en regel bör införas om att delgivning alltid skallkunna ske med den som är registrerad som företrädare för bolaget. Underlåtenhetatt anmäla utträde ur styrelsen för registrering bör straffsanktioneras ochkunna medföra skyldighet för vederbörande att solidariskt med bolaget svara föruppkomna förpliktelser. Motionärerna (yrkande 4) yrkar att vad som anförts omen skärpning av lagstiftningen skall ges regeringen till känna. Enligt aktiebolagslagen skall ett aktiebolag ha enstyrelse med i princip minst tre ledamöter. Styrelsen väljs av bolagsstämman.Styrelseledamot kan när som helst avsäga sig sitt uppdrag. Finns inte någonsuppleant för den som avgår ankommer det i princip på övriga styrelseledamöteratt vidta åtgärder för att en ny ledamot tillsätts. I större aktiebolag skallvidare alltid finnas en verkställande direktör. I mindre aktiebolag är detdäremot valfritt om en verkställande direktör skall utses eller ej. Detankommer på styrelsen att tillsätta verkställande direktör. Styrelsen företräder gemensamt aktiebolaget och tecknardess firma. Styrelsen kan emellertid uppdra åt enskilda styrelseledamöter ochden verkställande direktören eller annan att antingen ensamma eller två ellerflera i förening och teckna dess firma. Vilka som utsetts till styrelseledamöter, verkställandedirektör och firmatecknare skall anmälas för registrering till patent- och registreringsverketdels i samband med registreringen av bolaget, dels vid en inträffad förändringi tidigare registrerade förhållanden. Anmälningsskyldigheten åvilar bolagetdvs. i praktiken styrelsen och den verkställande direktören. Även den somanmälningen gäller har rätt att göra anmälan. Bolaget är också efter enlagändring 1981 skyldigt att skicka in en aktuell förteckning tillpatentverket över bl. a. bolagets styrelseledamöter, verkställande direktör ochfirmatecknare. Underlåtenhet att göra anmälan om styrelseledamöter m. fl.eller att skicka in en förteckning över dem är inte straffsanktionerad menpatentverket kan förelägga styrelseledamot eller den verkställande direktörenatt vid vite fullgöra sina skyldigheter i dessa avseenden. Saknar ett bolag entill registret anmäld behörig styrelse skall domstol efter anmälan avpatentverket förordna om tvångslikvidation av bolaget. 1 likhet med motionärerna konstaterar utskottet attförändringar av ett aktiebolags styrelse ibland ingår som ett led i ekonomiskbrottslighet. Inte sällan ställs också myndigheterna inför problemet att detinte finns någon som kan företräda aktiebolaget. Som närmare framgår avredogörelsen ovan (s. 6 och 7) har frågan uppmärksammats i samband medbrottsförebyggande LU1982/83:16 24 rådets översyn av lagstiftning mot organiserad ochekonomisk brottslighet. 1 promemorian (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen -förstärkt skydd för det bundna kapitalet diskuterades olika lösningar påproblemet, bl. a. det av motionärerna framförda förslaget att styrelseledamotsom inte anmäler sitt utträde ur styrelsen skall bli solidariskt ansvarig förbolagets förpliktelser. En sådan lösning ansågs dock alltför drastisk och manstannade därför för att föreslå en skyldighet för bolaget att sända inen aktuell förteckning över styrelseledamöter m.fl. till patentverket. ovan anfört vidtogs sedermera på grundval av förslaget en ändring iaktiebolagslagen som trädde i kraft . Enligt utskottets mening saknas ännu underlag för enbedömning av huruvida den nya regeln i aktiebolagslagen innebär entillfredsställande lösning av det problem som tagits upp av motionärerna.Ytterligare erfarenheter bör således avvaktas innan man överväger en skärpningav lagstiftningen. Motion 1582 yrkande 4 bör därför inte föranleda någon åtgärdfrån sida. Rätten att bilda fåmansbolag Enligt aktiebolagslagen kan ettaktiebolag bildas av en eller flera personer. Något krav på spridning avakderna finns inte utan samtliga aktier kan innehas av en fysisk eller juridiskperson. Däremot uppställer lagen som tidigare nämnts ett krav på i princip trestyrelseledamöter men dessa behöver inte vara aktieägare. I motion 1582 (vpk) framhålls att verksamhet som drivs avaktiebolag med endast en eller några få ägare likaväl kan drivas direkt avägarna. Vidare anförs att banker och andra borgenärer vid transaktioner medfåmansbolag ofta kräver kompletterande säkerhet av bolagets ägare. En sådan möjlighetsaknar emellertid enskilda konsumenter och skattemyndigheterna, vilket innebäratt dessa grupper ofta har svårt att göra sin rätt gällande mot dem som iverkligheten svarar för bolagets verksamhet. Motionärerna anser det därförbefogat att ifrågasätta lämpligheten av att fåmansföretag får driva verksamhet.De yrkar (yrkande 6) att vad som anförts om inskränkningar i rätten att bildafåmansbolag skall ges regeringen till känna. Utskottet vill för sin del framhålla att den nuvarandemöjligheten att bilda aktiebolag med endast en eller ett mycket begränsat antalaktieägare är av betydelse för nyetableringen av småföretag. Den fyller ocksåen viktig funktion då befintliga företag vill starta en ny verksamhet,exempelvis då två bolag tillsammans genom ett hälftenägt dotterbolag vill drivaen rörelse. Att helt avskaffa rätten att bilda fåmansbolag skulle såledesenligt utskottets mening innebära väsentliga nackdelar för näringslivet istort. står det emellertid klart att bolagsbildningar med endast ettfåtal aktieägare innebär vissa problem för samhället, de anställda och andraborgenärer. Det förekommer också att sådana bolagsbildningar utnyttjas i denekonomiska LU1982/83:16 25 Genom tillskapandet av särskilda reglerbeträffande fåmansbolag har emellertid lagstiftaren sökt lösa problemen. Inteminst på skattelagstiftningens område har sålunda införts bestämmelser i syfteatt nackdelarna med företagsformen skall elimineras. Utskottet vill också pekapå att - som närmare kommer att behandlas i följande avsnitt - de regler om s.k. ansvarsgenombrott som utbildats i praxis särskilt tar sikte på enmans-ochfåmansföretag. På grund av det anförda kan utskottet inte ställa sigbakom motionärernas önskemål. Utskottet avstyrker alltså bifall till motion1582 yrkande 6. Ansvarsgenombrott, s. k. haftung och koncernförhållanden I motionerna 1582 (vpk) och 1713(s) framförs förslag om lagreglering av ansvarsgenombrott, om införande avcivilrättsliga regler om s, k, haftung samt om översyn av frågor ombetalningsansvaret i koncernförhållanden. Motionsyrkandena rör spörsmålet omansvaret för ett aktiebolags skulder. Ett utmärkande drag för verksamhet som bedrivs iaktiebolagsform är att ansvaret för skulder som uppkommer i verksamhetendrabbar bolaget som sådant och att delägarna svarar endast med sittinsatskapital. Reglerna innebär med andra ord att borgenärerna är hänvisadetill att söka få betalning för sina fordringar ur bolagets tillgångar och intekan vända sig mot delägarna personligen vare sig dessa är fysiska ellerjuridiska personer. Till skydd för borgenärernas intresse har uppställts ettomfattande regelsystem som innebär garantier för att en bolagsförmögenhet verkligenskapas vid bolagets bildande och att detta bundna kapital inte sedan försvinnerunder bolagets verksamhet. Det anförda gäller i huvudsak också ekonomiskaföreningar. Även en ekonomisk förenings borgenärer är således hänvisade tillföreningens tillgångar och kan inte vända sig mot medlemmarna personligen. Huvudregeln att endast aktiebolaget som sådant svarar försina förbindelser gäller också då bolaget ingår i en koncern. Enligtaktiebolagslagen föreligger koncernförhållande där ett aktiebolag (moderbolaget)äger, direkt eller genom dotterföretag, så många aktier eller andelar i ettannat företag att moderbolaget förfogar över mera än hälften av rösterna idetta företag. Koncernförhållande föreligger också när ett bolag i annat fallpå grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal ensamt har ett bestämmandeinflytande över en juridisk person och en betydande andel i resultatet av dessverksamhet. Förutom aktiebolag kan också bl. a. ekonomiska föreningar ochhandelsbolag vara moderföretag i en koncern. Bestämmelser härom finnsi lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar och lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag. För koncerner gäller vissa särskilda regler främst i frågaom redovisning. I förhållandet till tredje man uppträder varje juridisk personi en koncern som en självständig enhet och övriga företag i koncernen -moderföretaget eller andra dotterföretag - svarar i LU1982/83:16 26 princip inte för det företagets förbindelser. Från principen om delägarnas eller medlemmarnasansvarsfrihet för ett aktiebolags förpliktelser har i lagstiftningen gjortsvissa avsteg. Sålunda kan enligt aktiebolagslagen ansvarsgenombrott ske i vissafall, dvs. bolagsbilda-re, styrelseledamöter, verkställande direktör m. fl. kangöras ansvariga för bolagets förpliktelser. I den skatterättsligalagstiftningen finns vidare bestämmelser om ansvarsgenombrott vid underlåtenhetatt betala in avdragen källskatt samt mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter. Som närmare framgår av redogörelsen ovan (s. 9 och 10) hari den juridiska litteraturen och i rättspraxis ansetts att vissa undantag -utöver de lagreglerade fallen - bör ske från principen om ansvarsfrihet för enjuridisk persons skulder. Förutsättningar för ansvarsgenombrott har främstansetts föreligga i koncernförhållanden och i enmans- och fåmansföretag. Några regler om s. k. haftung finns inte i Sverige.Förslaget i motion 1582 synes närmast ha sin förebild i västtysk rätt. Medhaftung avses där dels en civilrättslig skyldighet att bära ansvar för egeneller annans skuld, dels en skatterättslig förpliktelse att i vissa fall svaraför annan persons skatteskulder. De civilrättsliga reglerna, som i vissutsträckning har samma tillämpningsområde som de. skatterättsliga, avser ihuvudsak handelsbolag och därmed jämförbara associationer. Därjämte finns enregel om att vid överlåtelse av en samlad förmögenhetsmassa förvärvarenansvarar för överlåtarens alla förbindelser vid tiden för avtalet. Skatterättslig haftung kan enligt västtysk rätt varaantingen personlig eller knuten till en sak. Den som har personlig haftungsvarar solidariskt med den skattskyldige för skatteskulden. Personlig haftunggäller för företrädare för fysiska och juridiska personer och vissa andrasärskilt angivna. 1 anslutning till det anförda kan framhållas att desvenska reglerna om återvinning i konkurs i viss utsträckning har samma syftesom de västtyska bestämmelserna om haftung, nämligen att möjliggöra förborgenärerna att vid bristande betalningsförmåga hos gäldenären få betalning uregendom som gäldenären genom olika transaktioner avhänt sig. Motionärerna i motion 1582 (vpk) anför att det inte ärovanligt att tillgångarna i ett aktiebolag överlåts till ett annat bolag medsamma delägarkrets. Det första bolaget har sedan kvar i huvudsak endastskulderna och får gå i konkurs. Motionärerna anser att en allmän civilrättsligregel bör införas av innebörd att den som förvärvar verksamheten i ett bolagutan att också överta själva bolaget skall svara för.samma förpliktelser motdet allmänna som åvilat den juridiska personen. Vidare anförs att mindrenogräknade personer i skydd av ett aktiebolag kan lura skattemyndigheter ochenskilda konsumenter samt att utsikterna att den verkliga huvudmannen skallkunna nås är små på grund av utredningssvårigheter. Det påpekas också attbulvaner ofta anlitas. Motionärerna anser att frågan om s. k. ansvarsgenombrottbör utredas och att därvid solidariskt betalningsansvar bör införas för enbulvan och dennes huvudman. Motionärerna yrkaratt vad som anförts LU1982/83:16 27 om dels införande av en civilrättslig regel om s. k.haftung, dels reglering av ansvarsgenombrott skall ges regeringen till känna(yrkande 2 samt 7 delvis). I motion 1713 (s) anförs flera exempel på fall där maninom koncerner låtit ett bolag står för tillgångarna och ett annat förskulderna. Enligt motionärerna beror de problem som uppkommit när det gällerkoncerner i hög grad på brister i lagstiftningen. Sålunda är koncernbegreppetinte enhetligt. Även om en koncern i princip inte är en juridisk enhet hanteraskoncernen ofta på så sätt att de lika enheterna helt styrs av koncernledningensom formellt sett inte har något ansvar för dotterbolagen. Motionärerna pekarpå att rättsläget, när det gäller ansvarsgenombrott i koncerner, är oklart. Detframhålls också att antalet konkurser, där det visat sig att koncernerutnyttjats för att utarma dotterbolag, är oroväckande högt. Motionärerna anseratt en översyn av lagstiftningen i berörda hänseenden är påkallad och yrkar attriksdagen hos regeringen begär en översyn av koncernbegreppet och frågan omansvarsgenombrott i koncern. Utskottet vill till en början framhålla att den personligaansvarsfriheten för delägarna i aktiebolag eller medlemmarna i en förening ären grundläggande princip i aktiebolagsrätten och föreningsrätten.Ansvarsfriheten är en förutsättning för att aktiebolagen och de ekonomiskaföreningarna skall kunna dra till sig det kapital som behövs för verksamhetenoch fyller därmed en viktig funktion i näringslivet. står detemellertid klart att ansvarsfriheten kan utnyttjas i illojala och brottsligasyften. I olika sammanhang har sålunda belysts hur bolagskonstruktioner använtsi ekonomisk brottslighet för att huvudmännen inte skall behöva stå detekonomiska ansvaret för sina gärningar och hur samhället och borgenärernadärigenom drabbats av betydande förluster. har statsmakterna vidtagit olika åtgärderför att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten. a. harreglerna om konkursförvaltning ändrats för att man skall få bättre möjligheteratt förhindra och uppdaga otillbörliga förfaranden i samband med konkurs. Ocksåi aktiebolagslagen har ändringar skett som syftar till att förhindra ekonomiskbrottslighet. Enligt utskottets mening krävs det emellertid ytterligareåtgärder om man skall lyckas stävja den alltmer ökande ekonomiskabrottsligheten. Härvid kommer bl.