bet · G601AU12 · 1982-12-31 00:00:00 — Den kraftigt ökade arbetslösheten med ökade utbetalningarav arbetslöshetsersättningar som följd och den ökade volymen påarbetsmarknadsutbildningen innebär att statens utgifter för dessa ändamålökar. Finansieringen av förbättringarna avarbetslöshetsersättningens storlek och statsbidragen fill arbetslöshetskassornam.m. belöper till drygt 700 milj. kr. för återstoden av budgetåret. Höjningenav arbetsmarknadsavgiften , vilket motsvarar ca 1,5miljarder kr., täcker sålunda väl det gemensamma vallöftet från vänsterpartietkommunisterna och socialdemokraterna att återställa värdet avarbetslöshetsersättningarna. Utskottet vill framhålla att koppHngen mellan en höjningav mervärdeskatten och vallöftet att återställa värdet påarbetslöshetsersättningen inte äger giltighet, eftersom den föreslagnahöjningen av arbetslöshetsersättningen fullt ut ersätter denna reform. För övrigt vill utskottet erinra om att utvecklingen eftervalet ytterligare styrkt det riktiga i att inte belasta de arbetande ochlågavlönade med en höjning av mervärdeskatten. Utskottet vill peka på någrahändelser: Chockdevalveringen lägger främst bördorna påindustriarbetarna och andra låginkomsttagare genom höjda priser. Kraftiga hyreshöjningar genomförsför 1983. Priserna beräknas ökamed . Matkontot för en normalfamilj kommer att öka med . Fackföreningarna har i sinaavtalsbud inte ens krävt reallöneskydd. av reallönesänkningarfortsätter lönerna att sjunka. Det orättvisa skatteförslaget somger skattesänkningar till högavlönade AU1982/83:12 12 och missgynnar låginkomsttagarna kommer att genomföras. sker en grov omfördelning i samhället, börsenslår rekord och bolagsvinsterna ökar, inte minst på grund av devalveringen etc. En höjning av mervärdeskatten ovanpå detta strider motallt vad rättvisa och soHdaritet heter. Kostnaderna för den ökadearbetslösheten och därav föranledd belastning på arbetslöshetsförsäkringen börbestridas i linje med den alternativa finansiering som har föreslagits av vpk.Den innebär bl. a. att arbetsmarknadsavgiften höjs till 1,medanfinansutskottets tanke att därutöver finansiera arbetslöshetsersättningar ochutbildningsbidrag genom en höjd mervärdeskatt avvisas. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffandearbetslöshetsersättningarnas storlek, statsbidrag till arbetslöshetskassor,avstängningsregler samt finansiering att med avslag på motionerna1982/83:111 i motsvarande del, 1982/83:119 yrkandena 11-13 samt 1982/83:123yrkandena 1 a, 1 b i motsvarande del och 2, dels antar det genom proposition1982/83:55 (bilaga 5) framlagda förslaget till Tag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, dels antar18 och 27 §§ i det genom propositionen framlagda förslaget fill lag om ändringi lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, delsgodkänner de i propositionen förordade riktlinjerna för statsbidrag fill deerkända arbetslöshetskassorna, dels godkänner de i propositionen förordaderiktlinjerna för finansiering av arbetslöshetsersättningarna och utbildningsbidragen, dels tillBidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /83 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av . Åldersgräns för kontant arbetsmarknadsstöd (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar "Regeringens motiv" och på s. 8 slutar"motsvarande delar" bort ha följande lydelse: Regeringens förslag innebär att ungdomar i åldern 16-17år, som inte kan beredas utbildning eller arbete, inte längre skall hamöjlighet att få kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). Som motiv för åtgärdenåberopas främst att sådana ungdomar kan få sysselsättning genom att systemetmed ungdomsplatser byggs ut. Det är emellertid känt att det i flera kommunerfinns betydande svårigheter att ordna sådana platser. Den besparing som den AU1982/83:12 13 höjda åldersgränsen för KAS kan leda till är mycket ringa,men för vissa familjer med ungdomar i de aktuella åldrarna kan den föreslagnaåtgärden vara till betydande nackdel. Utskottet är därför inte berett atttillstyrka regeringens förslag på denna punkt. Utskottet ansluter sig alltså till avslagsyrkandet imotion 128 och biträder därmed även motsvarande yrkanden i motionerna 111 och123. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffandeåldersgräns för kontant arbetsmarknadsstöd attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:111 i motsvarande del,1982/83:123 yrkande 1 b i motsvarande del och 1982/83:128 yrkande 2 avslårregeringens förslag till lag om ändrad lydelse av lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd såvitt avser 4 §. Lagförslaget beträffande kontant arbetsmarknadsstöd iåterstående delar (mom. 3) under förutsättning av bifall till reservation 1 (), (), (),(), (), () och iBengtsfors (c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar "Även förslaget" och slutar "avutskottet" bort ha följande lydelse: Lagförslagets ingress och övergångsbestämmelser bör jämkasmed hänsyn till att utskottet inte biträtt de av regeringen föreslagnaförändringarna av stödbelopp och avstängningsregler. Förslaget om en nyåldersgräns för KAS bör, som regeringen föreslagit, gälla från den 1 januari1983, och ungdomar i åldern som beviljats dettastöd bör få fortsätta att uppbära stödet ersättningsperioden ut. Regeringensförslag till övergångsbestämmelser biträds alltså i den delen. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. att antar det genompropositionen framlagda försla get till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbets marknadsstöd i återstående delar med de ändringarna dels attlagförslagets ingress får följande som Reservanternas förslag betecknadelydelse: Propositionens förslag Reservanternas förslag Härigenom föreskrivs att 4,7S och Härigenom föreskrivs att 4 § lagen 27§§ lagen (1973:371) om kontant (1973:371)om kontant arbetsmark arbetsmarknadsstöd' skall ha nedan nadsstöd'skall ha nedan angivna angivna lydelse. ' Lagen omtryckt 1982:433 delsatt lagförslagets ikraftträdandebestämmelser får följande som Reservanternasförslag betecknade lydelse: Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. De nya bestämmelserna i 27 § tillämpas även i fråga omavstängning som pågår vid ikraftträdandet. I fråga om den som föreikraftträdandet beviljats kontant arbetsmarknadsstöd gäller 4 § i sin äldrelydelse under återstoden av ersättningsperioden. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. I fråga om den som före ikraftträdandet beviljats kontantarbetsmarknadsstöd gäller 4 § i sin äldre lydelse under återstoden aversättningsperioden. Lagförslaget beträffande kontant arbetsmarknadsstöd iåterstående delar (mom. 3) under förutsättning av bifall tillreservation 3. (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar "Även förslaget" och slutar "avutskottet" bort ha följande lydelse: Lagförslagets ingress och övergångsbestämmelser bör jämkasmed hänsyn till att utskottet inte biträtt den av regeringen föreslagna nyaåldersgränsen för KAS. Övriga ändringar i lagen bör, som utskottet tillstyrkttidigare i betänkandet, gälla från . Regeringens förslag tillövergångsbestämmelse om avstängningsreglerna biträds av utskottet. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. att antar det genom propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstödi återstående delar med de ändringarna dels att lagförslagets ingress fårföljande som Reservantens förslag betecknade lydelse: Härigenom föreskrivs att 4,18 och27 §§ lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd' skall ha nedan angivnalydelse. Härigenom föreskrivs att 18 och 27§§ lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd' skall ha nedan angivnalydelse. dels att lagförslagets ikraftträdandebestämmelser skall ha följande som Reservantens förslag betecknade lydelse: ' Lagen omtryckt 1982:433 AU 1982/83:12 Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. De nya bestämmelserna i 27 § tillämpas även i fråga omavstängning som pågår vid ikraftträdandet. / fråga om den som föreikraftträdandet beviljats kontant arbetsmarknadsstöd gäller 4 § i sin äldrelydelse under återstoden av ersätt n ingsp erioden. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. De nya bestämmelserna i 27 § tillämpas även i fråga omavstängning som pågår vid ikraftträdandet. Bilaga 1 Lagförslagen i proposition1982/83:55 bilaga 5 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 17. 30 och 98 §S lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Dagpenning, som berättigar till statsbidrag, utges medlägst 90 och högst om inte annat följer av denna lag. En erkänd arbetslöshetskassakan härutöver, med medgivande, på egen bekostnad utgedagpenning till den försäkrade. Arbetslöshetskassan beslutar om dagpenningensstorlek. Dagpenning utges med lägst 110 och högst ominte annat följer av denna lag. Arbetslöshetskassan beslutar om dagpenningensstorlek. Är det sannolikt att arbete som avses i 29 § skulle havarat eller mer än fem men eller ,utgör avstängningstiden fem, tio respektive . Iavstängningstiden inräknas endast dagar för vilka karenstid skulle hatillgodoräknats eller dagpenning skulle ha utgått, om avstängningen inte hadeskett, eller dagar under vilka den försäkrade har utfört förvärvsarbete. Dentotala avstängningstiden får dock inte överstiga 14, 28 respektive 84kalenderdagar. Är det sannolikt att arbete som avses i 29 § skulle havarat eller mer än fem men eller ,utgör avstängningstiden fem. Iavstängningstiden inräknas endast dagar för vilka karenstid skulle hatillgodoräknats eller dagpenning skulle ha utgått, om avstängningen inte hadeskett, eller dagar under vilka den försäkrade har utfört förvärvsarbete. Dentotala avstängningstiden får dock inte överstiga 14, 28 respektive 56kalenderdagar. Inträffar förhållande som avses i 29 §,beräknas ny avstängningstid i enlighet med bestämmelserna i första stycket, ominte den nya avstängningstiden ryms inom den löpande avstängningstiden. Är det uppenbart att en försäkrad ej vill antaga lämpligtarbete, såsom då den försäkrade vid upprepade tillfällen har avvisat erbjudetsådant arbete, skall den försäkrade vara avstängd till dess han eller hon utförtförvärvsarbete . ' Lagen omtryckt 1982:432. - Senaste lydelse 1982:432. 'Senaste lydelse 1982:432. Är det uppenbart att en försäkrad ej vill antaga lämpligtarbete, såsom då den försäkrade vid upprepade tillfällen har avvisat erbjudetsådant arbete, skall den försäkrade vara avstängd till dess han eller hon utförtförvärvsarbete . Avstängningstiden räknas från dendag då det förhållande som anges i 29§ inträffat. Mot beslut enligt denna lag i annat fall än som avses i första eller andra stycket föres talan hos regeringen genom besvär. Talan mot beslut i ärendeangående medlems rätt till ersättning eller medlemskap i erkändarbetslöshetskassa enligt denna lag föres genom besvär hosjörsäkringsdonisiolen. om ej annat följer av lagen (1969:93) om begränsning avsamhällsstöd vid arbetskonflikt. Beslut som avses i första stycket och som ej innebärtillämpning av sistnämnda lag får av underställasförsäk-ringsdoinstolens prövning, om det för enhetlig lagtolkning eller rättstillämpningär av synnerlig vikt att saken prövas av domstolen eller annars särskilda skälfinns för sådan Talan mot beslut i ärendeangående medlems rätt till ersättning eller medlemskap i erkändarbetslöshetskassa enligt denna lag föres genom besvär hosförsäkringsö\'crdomslo-len. om ej annat följer av lagen (1969:93) ombegränsning av samhällsstöd vid arbetskontlikl. Beslut som avses i första stycket och som ej innebärtillämpning av sistnämnda lag får av understallasförsäk-ringsöverdomslolens prövning, om det för enhetlig lagtolkning ellerrättstillämpning är av synnerlig vikt att saken prövas av domstolen ellerannars särskilda skäl finns för sådan prövning. Derinalag träder i kraft den Ijanuari 1983. De nya bestämmelserna i 30 S tillämpas även i fråga omavstängning som pågår vid ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd Härigenom föreskrivs att 4, 18 och 27 SS lagen (1973:371)om kontant arbetsmarknadsstöd' skall ha nedan angivna lydelse. Kontant arbetsmarknadsstöd vid arbetslöshet tillkommer dénsom 1. har fyllt/, 1. har fyllt/,S år, 2. är arbetsför och i övrigtoförhindrad att åtaga sig arbete för arbetsgivares räkning minst tre timmarvarje arbetsdag och i genomsnitt minst . 3. är beredd att antaga erbjudetlämpligt arbete under tid för vilken han icke anmält hinder som kan godtagas, 4. är anmäld som arbetssökande hos denoffentliga arbetsförmedlingen i den ordning som arbetsmarknadsstyrelsenföreskriver, 5. icke kan erhålla lämpligt arbete. Företagare anses arbetslös, när hans personliga verksamheti rörelsen har upphört annat än tillfälligt, om icke avsärskilda skäl föreskriver annat. Kontant arbetsmarknadsstöd utges med per dag. utgesmed per dag. den sominte hur fyllt utges dockstödet med per dag. Till den som söker deltidsarbeteeller i annat fall är arbetslös under del av vecka utgår arbetsmarksstöd meddet antal ersättningsdagar som följer av en av regeringen fastställdomräkningstabell. Är det sannolikt att arbete som avses i 26 S skulle havarat eller mer än fem men eller ,utgör avstängningstiden fem. Iavstängningstiden inräknas endast dagar för vilka karenstid skulle hatillgodoräknats eller kontant arbetsmarknadsstöd skulle ha utgått, omavstängningen inte hade skett, eller dagar under vilka stödtagaren har utförtförvärvsarbete. Den totala avstängningstiden får dock inte Är det sannolikt att arbete som avses i 26 S skulle havarat eller mer än fem men eller ,utgör avstängningstiden fem. Iavstängningstiden inräknas endast dagar för vilka karenstid skulle hatillgodoräknats eller kontant arbetsmarknadsstöd skulle ha utgått, omavstängningen inte hade skett, eller dagar under vilka stödtagaren har utförtförvärvsarbete. Den totala avstängningstiden får dock inte ' Lagen omtryckt 1982:433. - Senaste lydelse 1982:433. 'Senaste lydelse 1982:433. AU1982/83:12 19 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse överstiga 14, 28 respektive 84 ka- överstiga 14, 28respektive 56 ka lenderdagar, lenderdagar. Inträffar under avstängningstidenförhållande som avses i 26 S, beräknas ny avstängningstid i enlighet med bestämmelsernai första stycket, om inte den nya avstängningstiden ryms inom den löpandeavstängningstiden. Är det uppenbart att stödtagaren det uppenbart att stödtagaren ej vill antaga lämpligt arbete, såsom ejvill antaga lämpligt arbete, såsom då stödtagaren vid upprepade till- dåstödtagaren vid upprepade till fällen har avvisat erbjudet sådant fallenhar avvisat erbjudet sådant arbete, skall stödtagaren vara av- arbete,skall stödtagaren vara av stängd till dess han eller hon utfört stängdtill dess han eller hon utfört förvärvsarbete . Avstängningstiden räknas frän dendag då det förhållande som anges i 26S inträffat. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1983. De nya bestämmelserna i 27 S tillämpas även i fråga omavstängning som pågår vid ikraftträdandet. I fråga om den som föreikraftträdandet beviljats kontant arbetsmarknadsstöd gäller 4 § i sin äldrelydelse under återstoden av ersältningsperioden. AU 1982/83:12 20 1982/83:2 y över proposition 1982/83:55 om upphävande av beslutet omkarensdagar, m. m. socialförsäkringsutskottet,socialutskottet, jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet Beträffande proposition 1982/83:55om upphävande av beslutet om karensdagar, m. m., jämte motioner vill utskottetanföra följande. Obalanserna i den svenska ekonominhar vuxit sig allt starkare. Budgetunderskottet har sedan mitten av 1970-taletvuxit som andel av BNP från till 1982. Den totala konsumtionen harökat som industriproduktionen i det närmaste stagnerat. Skillnaden itillväxt mellan produktion och konsumtion har kommit till uttryck i ett växandebytesbalansunderskott som finansierats med ökad statlig upplåning. Denstatliga utlandsskulden värderas nu till . Det krävskraftiga ökningar av industriproduktionen och exporten för att motsvara deökade räntekostnaderna. Det krävs nu krafttag för att vända den ekonomiskautvecklingen. Vi måste hålla tillbaka konsumtion och stimulera produktion ochinvesteringar. Åtstramningsåtgärderna måste drabba alla efter bärkraft. Det äremellertid enligt utskottets mening utomordentligt angeläget att debegränsningar som måste vidtas inte belastar de sämst ställda i samhället. Detkärva ekonomiska läget får inte tas till intäkt för att rasera det socialatrygghetssystem som byggts upp i vårt land. Det är tvärtom nödvändigt att värnaom grundtryggheten i ett läge då det krävs åtgärder, som innebär påfrestningarpå stora befolkningsgrupper. Utskottet ser det därför som väl motiverat attåterställa de tidigare bidragsnivåerna i pensionssystemet, sjukförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och kommunala barnomsorgen. Dessa åtgärder är enviktig förutsättning för att skapa vilja och förståelse för att genomföra deövriga åtgärder som behövs för att vända den ekonomiska utvecklingen. Det statsfinansiella läget är emellertid sådant att dessaåtgärder, som innebär ökade offentliga utgifter, måste kompenseras medmotsvarande inkomstförstärkningar. Det är inte ansvarsfullt att tillåta att ensdessa angelägna utgiftsökningar skulle få leda fill ytterligare ökat underskotti de offentliga finanserna. Redan tillväxten i räntekostnaderna för de tidigare AU1982/83:12 21 årens upplåning beräknas bli ca mellan1982/83 och 1983/84. Att låta underskottet växa ytterligare genom att underlåtaatt finansiera nödvändiga utgiftsökningar skulle öka räntebelastningen i framtidenän mer. Vidare skulle de ökade utgifterna till hushållen, om deinte finansierades, stimulera den inhemska efterfrågan och driva upp denprivata konsumtionen och därmed motverka devalveringens syften. Som utskottetanfört är det nödvändigt att begränsa den inhemska konsumtionsefterfrågan. Iannat fall försämras bytesbalansen ytterligare och vägen mot ökad balans blirallt längre. Devalveringens kortsiktiga effekter innebär vissa påfrestningar påbytesbalansen. Dessa växer till oacceptabel storlek om den inhemska efterfrågansamtidigt tillåts expandera. Enligt utskottets mening kräver således enansvarsfull politik, som syftar till att understödja devalveringens positivaeffekter, att utgiftsökningarna finansieras med inkomstförstärkningar. Enligt utskottets mening bör dessa förstärkningar intedrabba en begränsad grupp utan bäras av alla. Det är vidare angeläget attåtgärderna inte bidrar till att försämra den svenska industrins internationellakonkurrenskraft. Utskottet kan mot denna bakgrund dela den uppfattning somredovisas i propositionen att finansieringen i första hand bör ske genom enhöjning av mervärdeskatten. De åtgärder som föreslås inom arbetslöshetsförsäkringenför att förbättra de arbetslösas ekonomiska situation bör finansieras inomförsäkringssystemet med en höjning av avgifterna till arbetsmarknadsfonden. En höjning av mervärdeskatten från till ledertill en allmän höjning av prisnivån med . Det finns vissa grupper, främstbarnfamiljer, som drabbas särskilt hårt av en momshöjning. Det finns därförenligt utskottet fog för att kompensera barnfamiljerna genom höjda barnbidragoch genom att öka livsmedelssubventionerna för att begränsa prisökningarna påbaslivsmedel. Utskottet tillstyrker mot bakgrund härav förslagen att höjabarnbidragen med sammantaget 750 milj. kr. räknat för helår. Hur fördelningenbör göras mellan en generell bidragshöjning och en höjning avflerbarnstillägget får ankomma på vederbörande utskott att bedöma. Vidare börlivsmedelssubventionerna öka med 230 milj. kr. räknat för helår, vilket ikonsumentledet kan beräknas motsvara en utgiftsminskning för hushållen mednärmare 300 milj. kr. Härigenom undanröjs effekten på subventioneradebaslivsmedel som momshöjningen annars skulle få. Det finns enligt utskottets mening anledning att närmarestudera åtgärdernas totala effekter, framför allt med avseende påkonsekvenserna för statsbudgeten. Enligt propositionen beräknas förslageninnebära ökade utgifter för statsbudgeten och socialförsäkringssektorn medtotalt som helårseffekt. Inkomsterna beräknas till 7,1miljarder kronor. Till den del dessa åtgärder direkt berör statsbudgetenberäknar utskottet att åtgärderna sammantaget leder till en förstärkning mednärmare AU1982/83:12 22 För ATP-systemet ocharbetslöshetsförsäkringen, som i huvudsak ligger utanför statsbudgeten,beräknas totaleffekten bli ett underskott med . Detsammanlagda resultatet blir således, som även framgår av propositionen, enskillnad på ca , som motsvarar livsmedelssubventionerna,vilka utgör kompensation för totalfinansieringens effekter. Det bör i detta sammanhang noteras att åtgärderna avseendesjukförsäkringen och folkpensionerna i sin helhet faller på statsbudgeten. 1det begrepp som i den ekonomiska analysen i nationalbudgeterna kallas denkonsoliderade offentliga sektorn ingår de tre delsektorerna stat, kommuner ochsocialförsäkringssektorn. Begreppet staten i detta sammanhang liksom inationalräkenskaperna är en statistisk konstruktion som inte innefattar allmänsjukförsäkring eller erkända arbetslöshetskassor. KAS och folkpensioner inrymsdäremot numera i staten. I propositionen görs uppskattningar av de indirektaeffekterna i form av ökade skatteinkomster. Dessa avser de statliga skatternaoch beräknas till . Kassamässigt tillförs emellertid statenäven kommunalskatterna på förmånerna. Skatterna utbetalas till kommunerna eftersläpning. förstärks därför statsbudgeten meddessa inkomster. En överslagsmässig beräkning av hur statsbudgeten påverkasinnevarande och nästa budgetår utvisar att åtgärderna i stort sett /83 och ger ett kassamässigt överskott på närmare 3 miljarderkronor /84. Överskottet bortfaller , då medel utbetalastill kommunerna till följd av ökat skatteunderlag 1983. Med anledning av vad som sägs iwor/o/z 7/2 av m. fl. (c) om beräkning av effekterna avmomshöjningen vill utskottet anföra följande. Motionärerna anser attpropositionens beräkning av effekterna är grovt överdrivna. Man jämför medfinansutskottets kalkyler då skattesatsen skulle sänkas lika mycketsom den nu föreslås bli höjd. Effekten härav beräknades då till 3 miljarderkronor. När konsumtionsskattesatsen justeras antas som regel,förutsatt att inte andra åtgärder vidtas som påverkarkonsumtionsbeteendet, att konsumenterna påverkas så att om exempelvis skattensänks ökar konsumtionsvolymen. Därigenom minskar skattebortfallet jämfört medom konsumtionen skulle varit oförändrad. antog finansutskottet isina beräkningar att så skedde. I de nu föreliggande kalkylerna i propositionenhar inte antagits att konsumtionsvolymen påverkas av skattesatsens höjning.Skälet härför är att hushållens köpkraft hålls uppe av de förbättringar somföreslås i de olika bidragssystemen. Genom att dessa åtgärder vidtas samtidigtfinns det inte skäl att räkna med någon motverkande effekt påkonsumtionsvolymen till följd av skattehöjningen. Utskottets kalkyler utfördapå motsvarande sätt som föregående år men med en högre prisnivå och medbeaktande av detta resonemang leder till en effekt som är obetydligt lägre ände som anges i propositionen. AU1982/83:12 23 kommer attunder första hälften av december till regeringen överlämna en beräkning avstatsbudgetens inkomster för nästa budgetår. Verket har med anledning häravbegärt in underlag från berörda myndigheter och avseratt revidera sina tidigareberäkningar. Det finns enligt utskottets mening skäl att, när säkrare underlagföreligger, på nytt bedöma effekterna av momshöjningen. Skulle det då visa sigatt mervärdeskatten inte ger de inkomster för staten som motsvarar de avutskottet ovan tillstyrkta utgiftsökningarna utgår utskottet från attregeringen föreslår kompletterande åtgärder för att finansiera dessa. I motionerna 120 av m.fl. (fp) och 118 (112) av m. fl. (c) anförs att en höjning avmervärdeskatten skulle dämpa efterfrågan alltför kraftigt.