bet · G601FiU45 · 1982-12-31 00:00:00 — \ motionerna 2257 och 2435 av LarsWerner m. fl. (vpk) anförs att den föreslagna fortsatta konfiskeringen avkommunala skattemedel frän juridiska personer måste tillbakavisas. I avvaktanpå att beskattningsrätten av FiU 1982/83:45 12 juridiska personer utreds bör av de inflytande medlenfördelas till kommunerna enligt det gamla beräkningssystemet och resterande användas till en vidgning av det s. k. skatteutjämningssysteinet och tillsärskilt utsatta kommuner. har beslutat omindragningar av det kommunala skatteunderlaget för när det gäller bådejuridiska och fysiska personer. Regeringen har i proposition 90 föreslagit attindragningen av underlaget frän fysiska personer återställs till kommunerna ochatt indragningen av skatteunderlaget från juridiska personer behålls under år1984 i avvaktan på en utredning om den kommunala beskattningen av juridiskapersoner. I motion 2243 (m) förordas enstörre indragning av skatteunderlaget från juridiska personer än vad som f. n.gäller. Detta skulle innebära att ytterligare skulle drasin frän den kommunala sektorn. Motionärerna tillstyrker förslaget att återföraunderlaget från fysiska personer. I det finansiella läge som kommunerna befinner sig i kaninte utskottet tillstyrka åtgärder som så kraftigt försämrar kommunernasekonomi. hävdar i sin motion 2256 att indragningen avskatteunderlaget borde göras lika stort för kommuner och landstingskommuner,eftersom landstingskommunerna numera inte har en bättre finansiell ställning.Motionärerna har sedermera i motion 2432 motiverat sitt förslag med att deunderliggande befolkningsförändringarna och besluten om prioritering aväldreomsorg gör det nödvändigt att återställa detta underlag. Enligt vad utskottet har erfarit har landstingskommunernasfinansiella ställning något försvagats, men det faktum kvarstår att de förutsesbefinna sig i ett bättre förhållande generellt sett än vad kommunerna gör ävenunder . Utskottet avstyrker mot den bakgrunden att särskilda åtgärdervidtas för att ensidigt stärka landstingskommunernas finansiella situation. I motionerna 2257och 2435 (vpk)föreslås att i avvaktan på utredningen om beskattningsrätten bör avskatteunderlaget från de juridiska personerna gå tillbaka till kommunsektornmedan resterande bör fördelas ut via skatteutjämningssystemet. I proposition 90 föreslås att en utredning tillsätts föratt se över skatteutjämningssystemet. Utskottet anser därför att man inte nu börföreslå nya fördelningsreformer för skatteunderlaget från de juridiskapersonerna utan att man bör avvakta utredningens resultat. Det är enligt utskottets mening angeläget med en samladbedömning av förutsättningarna för beskattningen av juridiska personer. Denkommunala beskattningen av juridiska personer varierar starkt mellan olikakommuner, och den nuvarande utformningen av lagstiftningen medför ettomfattande FiU1982/83:45 13 deklarations- och taxeringsarbete. Den finansiellasituationen i kommunerna påverkas i hög grad av att de juridiska personernabeskattas där de har sitt huvudkontor medan andra kommuner kan ha kostnader förföretagens verksamhet i form av infrastruktur och service. Det i proposition90 aviserade utredningsarbetet angående förutsättningarna för beskattningen avjuridiska personer bör även belys.i effekterna av de övriga utredningar sompågår inom företagsbeskattningens område för den kommunala ekonomin. skall bedrivas skyndsamt har utskottet inget att erinra mot att1983 års regler för indragningen av skatteunderlaget frän juridiska personerförlängs till att gälla även . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2243, 2256,2257 samt 2435 såvitt nu är i fråga. Starka principiella invändningarhar riktats mot indragningen av skatteunderlaget från fysiska personer.Utskottet tillstyrker därför förslaget att återföra skatteunderlaget för defysiska personerna till kommunsektorn. Åtgärden innebär dessutom som framgår avpunkt 1 en välbehövlig förstärkning av det finansiella sparandet ikommunsektorn. 1. beträffande ändring i lagen(1982:221) tned särskilda bestäm melser angående det kotnmunala skatteunderlaget m. m. att riksdagenmed avslag på motionerna 1982/83:2243 yrkande 1,1982/83:2256 yrkande1,1982/83:2257 yrkande 2 såvitt nu är i fråga och 1982/83:2435 yrkande 6 såvittnu är i fråga antar det genom proposition 1982/83:90 moment 1 framlagda förslaget, 2. beträffande den kommunalabeskattningen av juridiska perso ner attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:90 moment 5 samt med avslag påmotionerna 1982/83:2243 yrkande 3 såvitt nu är i fråga, 1982/83:2256 yrkande 4såvitt nu är i fråga. 1982/83:2257 yrkande 2 såvitt nu är i fråga och1982/83:2435 yrkande 6 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Särskilt stöd för till kommuner ochlandstingskommuner I proposition 90 har regeringen föreslagit att2. bemyndiga regeringen att utge särskilt stöd för till kommuner ochlandstingskommuner i enlighet med vad som förordats i propositionen. FiU 1982/83:45 14 Därefter har regeringen iproposition 150 bilaga att 8. till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. /84 under sjunde huvudtiteln utöver i proposition 1982/83:90föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare . I proposition 90 pekarföredraganden på att skillnaderna i de finansiella förutsättningarna är mycketstora mellan de enskilda kommunerna resp. landstingskommunerna. I vissakommuner och landstingskommuner har byggts uppfinansiella reserver medan det finansiella läget på andra håll är merproblematiskt. För att bl. a. intentionerna bakom den skattereform somgenomförs skall kunna uppfyllas måstekommunalskattehöjningar av större omfattning i möjligaste mån undvikas. För attåstadkomma detta krävs enligt föredraganden ett selektivt stöd riktat tillfinansiellt utsatta kommuner och landstingskommuner . Regeringen har vid överläggningar med kommunförbundentagit upp principerna för utformningen av ett sådant särskilt stöd. Stödet föreslås baseras på generella beräkningsgrunder ochskall betalas ut utan ansökan. De kommuner och landstingskommuner som skallkunna få del av stödet är de som får en förhållandevis låg skatteitxtäktsökningoch som dessutom har små finansiella reserver. Har kommunerna och landstingskommunernadock en relativt låg skattesats, bör de enligt propositionen inte kunna få delav stödet även om övriga kriterier är uppfyllda. I skatteintäkterna bör enligt föredraganden ingå såvälförskott som slutavräkning och skatteutjämningsbidrag. Finansieringskapitaletbör användas som mått på de finansiella reserverna. Genom att sätta finansieringskapitaleti relation till de externa utgifterna erhålls ett mått pä de finansiellareservernas relativa storlek utan påverkan av variationer i den kommunalaverksamhetens omfattning och organisation. Fördelningen av stödet bör enligtpropositionen utformas så att de kommuner och landstingskommuner somunderskrider ett visst relationstal mellan finansieringskapital och externautgifter kan komma i fråga för bidraget. Uppgifterna om finansieringskapitaloch externa utgifter bör hämtas års bokslut som föreligger undersommaren 1983. , då det preliminära taxeringsutfalletföreligger, kan skatteintäktsökningen beräknas. Först då kan definitivagränsnivåer för stödet fastställas. I proposition 150 föreslårföredraganden att medelsramen för det särskilda stödet bör uppgå till 300 milj.kr. och fördelas med en delram om 200 milj. kr. för kommuner och en delram om100 milj. kr. Vid bedömningen av omfattningen av stödethar föredraganden räknat med en påtaglig förbättring av det finansiellasparandet i kommunsektorn till följd av en mycket lägrekostnadsutveckling än vad som tidigare beräknats av . Föredraganden har vidbedömningen av delramarna beaktat att FiU1982/83:45 15 landstingskommunerna har ett generellt sett bättrefinansiellt läge än kommunerna I detta sammanhang behandlarutskottet följande med anledning av proposition 90 väckta motioner: 2243 av m. fl. (m) vari hemställs 2. att i avvaktan påkompletteringspropositionen avslår förslaget i proposition 90 att bemyndiga regeringen att utge särskilt stöd för år 1984till kommuner och landstingskommuner. 2255 av () och Ulla-BrittCarlsson (s) vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om beräkningar av det särskilt riktade stödet tillkomrnunerna för , (fp) vari hemställs 3. att i avvaktan på konkret förslag avslårproposition 1982/83:90 hemställan under punkt 2. Vidare behandlar utskottet följandemed anledning av proposition 150 väckta motioner: 2417 av m. fl. (m) vari hemställs 6. att till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. för /84 under sjunde huvudtiteln utöver iproposition 1982/83:90 föreslaget förslagsanslag anvisar ytterligare . 2431 av m. fl. (c) vari hemställs 17. att avslår förslaget i proposition1982/83:90 till särskilt stöd för till kommuner och landstingskommuner. Enligt utskottets mening är detangeläget att undvika kraftiga kommunala utdebiteringshöjningar för år 1984.Ytterligare höjningar skulle reducera den successiva sänkning avmarginalskatterna som beslutat. Det finns därför enligt utskottetsmening starka skäl för att noga följa utvecklingen i den kommunala sektorn ochom det visar sig vara nödvändigt vidta åtgärder för att undvika sådanaskattehöjningat. De finansiella förutsättningarna för kommunsektornförutses förbättras genom att kostnadsutvecklingen dämpas.Skillnaderna är emellertid mycket stora mellan de enskilda kommunerna ochlandstingskommunerna. Vissa kommuner har byggt upp finansiellareserver, och deras prognoser för de fina nsiella överskotten i 1982 årsbokslut FiU1982/83:45 16 pekar mot en förbättrad situation. Det finns emellertidkommuner och landstingskommuner som har en finansiellt sett besvärligsituation. De har drabbats hårt av bl. a. indragningen av skatteunderlaget frånjuridiska personer. Dessa kommuner löper risken att behöva höja utdebiteringen. Regeringen har i proposition 150 föreslagit att ettsärskilt riktat stöd om 300 milj. kr. ges till de kommuner och landsting somhar en särskilt utsatt situation och som är i stort behov att höjautdebiteringen. I motion 2256 (fp) yrkas avslag päförslaget till riktat stöd till kommuner med utsatt finansiellt läge i avvaktanpå konkreta förslag. I motion 2431 avslås förslaget till riktat stödmed motiveringen att själva konstruktionen är både orättvis och på siktäventyrlig. Motionärerna förordar i stället att dessa medel tillförsskatteutjämningssystemet. Utskottet delar inte motionärernas misstro mot denkommunala sektorn. De ansvariga i kommunerna skulle enligt motionärernaavsiktligt försämra sin kommuns ekonomi för att därmed få del av ett statligtstöd i den här storleksordningen. Utskottet vill påpeka att stödet är avsettatt utbetalas endast . Dessutom är möjligheterna att nu påverkaunderlaget för beräkning av stödets storlek praktiskt taget obefintliga.Underlaget bygger på utfallet av bokslut. Motionärernas farhågor attkommunerna medvetet skulle misshushålla med resurserna torde således varaobefogade. < Utskottet anser att det är av vikt att motverka skattehöjningartill följd av att en kommun har ett utsatt finansiellt läge. Det finns därförenligt utskottets mening starka skäl för att utge ett särskilt stöd till dekommuner som befinner sig i ett särskilt utsatt läge. Principerna förfördelning och beräkning av stödet bör utformas så att det blir enkelt atttillämpa dem. Utskottet tillstyrker de principer för fördelning av stödet somanges i proposition 90. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2243,2256 och 2431 såvitt nu är i fråga. I motion 2243 (m) yrkades avslag päproposition 90 i den del som avser det riktade stödet i avvaktan päkompletteringspropositionen. I motion 2417(m) som sedermera väckts medanledning av kompletteringspropositionen föreslås att ramen för det riktadestödet ökas med 100 milj. kr. Detta motiveras av motionärernas förslag att drain av bidragen för psykisk vård till landstingen. Dettabidrag har enligt motionärerna karaktären av ett allmänt bidrag till denpsykiatriska vården. En minskning av bidraget får därmed enligt motionärernainte konsekvenser speciellt för den psykiatriska vården. Förslaget har behandlats och avstyrkts av socialutskottet(SoU 1982/83:40) med bl. a. motivering att det av hänsyn till myndigheternasekonomiska planering m. m. bör krävas mycket starka skäl för att riksdagenskall ompröva och skära ner ett tidigare beslutat anslag, även om detta ärformellt möjligt att göra. Enligt socialutskottets mening har ingentinginträffat som motiverar en sådan fullständig omprövning av anslagsbeslutet somförutsätts FiU1982/83:45 17 Utskottet ifrågasätter motionärernas påstående att enindragning av den omfattningen inte skulle fä några effekter på verksamheten.Motionärernas påstående är så mycket mer märkligt om man beaktarsamma motionärers yrkande om kommunalt skattestopp . Ommöjligheten att kompensera inkomstbortfallet på inkomstsidan försvinner i ochmed skattestoppet återstår endast att minska utgifterna, dvs. dra ner påverksamheten. Motionärernas förslag att utöka det riktade stödet till särskiltutsatta kommuner med 100 milj. kr. utöver regeringens förslag torde inte iavgörande grad kunna dämpa de höjningar av den kommunala utdebiteringen somtorde bli följden av minskningar av bidragen till landstingen. Mot bakgrund av att socialutskottet avstyrkt deindragningar motionärerna föreslår avstyrker utskottet också förslaget imotion 2417 yrkande 6 om höjning av det riktade stödet. Utskottet anser att regeringens förslag till ram för detriktade stödet på 300 milj. kr. är väl avvägd och bör kunna motverkaskattehöjningar i de finansiellt mest utsatta kommunerna ochlandstingskommunerna. Landstingskommunernas finansiella situation är generelltsett bättre än primärkommunernas. Utskottet delar därför föredragandensbedömning att ramen bör fördelas med 200 milj. kr. till primärkommunerna och 100milj. I motion 2255 anförs att vidberäkningen av skatteintäkterna bör även ingå de extra skatteutjämningsbidragsom utgår som särskild kompensation för kommuner med speciellaekonomiska svårigheter. Utskottet anser i likhet med motionärerna att densärskilda kompensation som utgått till kommuner och landsting medspeciella ekonomiska svårigheter, bl. a. till följd av indragningen avskatteunderlaget för juridiska personer, bör ingå i beräkningsunderlaget. Avsiktenmed den särskilda kompensationen har varit att täcka ett inkomstbortfall förkommunerna av mera generellt slag. Kompensation har utgått utan att kommunenbehövt ansöka om det. Det extra skatteutjämningsbidraget som utgått under ettflertal år bör däremot inte ingå i underlagssumman för det nya stödet eftersomdet extra skatteutjämningsbidraget är avsett att hjälpa kommuner somtillfälligt drabbats av stora utgifter. Detta bidrag prövas av regeringen frånfall till fall. Vad utskottet anfört med anledning av motion 2255 bör gesregeringen till känna. 1. beträffande bemyndigande förregeringen ati utge särskilt stöd att med bifall till proposition1982/83:90 moment 2 samt med avslag på motionerna 1982/83:2243 yrkande 2, 1982/83:2256yrkande 3 och 1982/83:2431 yrkande 17 bemyndigar regeringen att utge särskiltstöd för är 1984 till kommuner 1982/83. FiU1982/83:45 18 och landstingskommuner i enlighet med vad som förordats ipropositionen, 2. beträffanderamen 300 milj. kr. för det särskilda stödet attriksdagen med avslag pä motion 1982/83:2417 yrkande 6 såvitt nu är i frågabifaller proposition 1982/83:150 bilaga 1 moment 8 såvitt nu är i fråga, 3. beträffande beräkningar avsärskilt stöd för till kommtiner och landstingskommuner attriksdagen med anledning av motion 1982/83:2255 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. ANSLAGSFRÅGOR FÖR BUDGETÅRET 1983/84 Bidrag och ersättningar till kommunerna Ersättning till för mistad tolag Utskottet tillstyrker regeringens iproposition 100 bilaga 9 () under punkt E 1 (s. 107)framlagda förslag och hemställer att till Ersättning tillTrelleborgs kommun för mistad tolag för /84 anvisar ettförslagsanslag av . Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. Regeringen har i proposition 100bilaga 9 () under punkt E 2 (s. 107-108) föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för /84 beräkna ettförslagsanslag av 10 . Därefter har regeringen i proposition 90() 3. till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. /84 anvisa ett förslagsanslag av 10 , dels berett tillfälle att ta del av vad somanförts i propositionen om 7. enutredning om skatteutjämningssystemet. Som framgår av punkt 3 Särskiltstöd för är 1984 till kommuner och landstingskommuner har regeringen iproposition 150 bilaga 1 () föreslagit att 8. tillSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för budgetåret FiU1982/83:45 19 1983/84 under sjunde huvudtiteln, utöver i proposition1982/83:90 föreslaget förslagsanslag, anvisa ytterligare . Skatteutjämningsbidrag utgår tillkommuner och landstingskommuner. Under tidigare är har frän anslaget ävenberäknats medel för skatteutjämningsbidrag till de kyrkliga kommunerna. har bidraget ersatts med ett inomkyrkligt utjämningssystem som finansieras-genomen allmän kyrkoavgift. I finns dessutom ett lagregleratinomregionalt skatteutjämningssystem. De ordinära extra skatteutjämningsbidragen, vars syfte äratt ge stöd till kommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter,har utgått med ca 100 milj. kr./år. Med hänsyn till att stöd till kostnader förouthyrda lägenheter på nytt införs bortfaller behovet av extra skatteutjämningsbidragtill detta ändamål. Även det särskilda stödet för är 1984 som föresläs bör ivissa fall minska behovet av bidragsgivning. Föredraganden gör bedömningen attdet extra skatteutjämningsbidraget bör uppgå till 85 milj. kr. I proposition 150 bilaga 1 föresläsmedelsramen för det särskilda stödet för att undvika kraftiga skattehöjningaruppgå till 300 milj. kr. Stödet bör fördelas med en delram på 200milj. för kommuner och en delram på 100 milj. kr. {proposition 90 aviseras enutredning om skatteutjämningssystemet. Den ekonomiska situationen har försämratsäven för kommunsektorn. I ett sådant läge, där den finansiella situationen ärsvär för såväl staten som kommunerna och landstingskommunerna, är det särskiltangeläget att se till att de knappa resurserna används på ett så rättvist ochändamålsenligt sätt som möjligt. Det är mot den bakgrunden som föredragandenanser att en parlamentariskt sammansatt kommitté bör tillsättas. Inriktningen av arbetet anges vara att åstadkomma en sådanfördelning mellan kommuner och landstingskommuner att de medel som kan ställastill förfogande för skatteutjämning används så effektivt som möjligt. a. undersöka om indelningen i skattekraftsklasser är väl avvägd, omåldersstrukturfaktorn är ändamålsenlig, om ytterligare faktorer- t. ex.kostnader av invandring och arbetslöshet - skall vägas in. Även sambandetmellan skatteutjämning och regionalpolitik måste beaktas i utredningsarbetet. I detta sammanhang behandlar utskottet följande under allmänna motionstiden väckta motioner: FiU1982/83:45 20 309 av () och GöstaAndersson (c) vari hemställs att hos regeringen begär utredning om enomvandling av alla statsbidrag till kommuner och landsting till ett mergenerellt stöd byggt på den nuvarande kommunalskatteutjämningens principer, sominnebär en rättvisare fördelning av de statliga resurserna till län ochandra eftersatta områden, 1165 av (c) och () varihemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för att omfördela kommunernasskatteinkomster från skatteunderlag som härrör från juridiska personer tillreformer inom ramen för den statliga skattekraftsutjämningen, 2. att riksdagenhos regeringen begär en skyndsam utredning om hur och i vilken omfattning nuutgående speciella statsbidrag kan inordnas i den statligaskattekraftsutjämningen, 3. att hos regeringen begär en översyn av denstatliga skattekraftsutjämningen samt till framlägger de förslag som översynen ger anledning till. Vidare behandlar utskottet följandemed anledning av proposition 90 väckta motioner: 2243 av m. fl. (m) vari hemställs 3. att beträffande propositionenshemställan under punkt 7 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts, 2254 av m. (c) i den del som berör skatteutjämningssystemet, 2256 av m. fl. (fp) vari hemställs 2. att hos regeringen begär förslag tillutformning av ett avgiftssystem för finansiering av det kommunalaskatteutjämningsbidraget enligt vad som i motionen anförs, 4. att riksdagenmed anledning av propositionens hemställan under punkt 7 ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs, 5. att riksdagentill Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för /84anvisar ett förslagsanslag av 9 , 2257 av m. fl. (vpk) vari hemställs 4. att beslutar att bemyndiga regeringen att ökaramarna för det kommunala skatteutjämningsbidraget och för stödet för sämreställda kommuner i enlighet med ett bifall till yrkande 2 i motionen. Utskottet behandlar vidare följandemed anledning av proposition 150 väckta motion: 2431 av m. fl. (c) vari hemställs 18. att till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. för FiU1982/83:45 21 /84 anvisar ett jämfört med regeringensförslag med 380 milj. kr. förhöjt förslagsanslag av 11 . Som framgår av punkt 3 Särskiltstöd för till kommuner och landstingskommuner har utskottet även därbehandlat motion 2417 av m. fl. (m) vari hemställs 6. att till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m.för /84 under sjunde huvudtiteln utöver i proposition 1982/83:90föreslaget förslagsanslag anvisas ytterligare , I motion 309 av ()och () anförs att den fördelning av statsmedel som sker genomde olika transfereringsssystemen missgynnar de svaga regionerna i landet -däribland län och gynnar de ekonomiskt starka. Motionärerna anser att de specialdestinerade statsbidrageni många fall slår fördelningspolitiskt helt snett. Exempel tas fränbarnomsorgen. Vidare gör de specialdestinerade bidragen att ansvarsfrågan bliroklar mellan central och lokal nivå samt beskär den lokala beslutanderätten.Motionärerna hemställer att en utredning begärs om en omvandling av allastatsbidrag till kommuner och landsting till ett mer generellt stöd byggt påden nuvarande kommunalskatteutjämningens principer. I motion 1165 av (c)och Eörje () konstateras att medborgarna fortfarande får betalamycket olika pris för samma samhällsservice beroende pä kommun- respektivelandstingstillhörighet. I motionen utpekas olika handlingsalternativ för attåstadkomma en bättre utjämning mellan kommunerna respektivelandstingskommunerna. I det korta tidsperspektivet förordas att detskatteunderlag som kommer från juridiska personer skulle reserveras förinsatser incm skatteutjämningen. I ett något längre tidsperspektiv () sermotionärerna en möjlighet att de nu utgående speciella statsbidragen skulleräknas in i ett riksomfattande kommunalt skatteutjämningssystem. De speciellabidragen skulle kunna betalas ut en gäng till kommuner och landsting,baserade på t. ex. per capita med korrigering för sädana faktorer som harkostnadshöjande respektive kostnadssänkande effekt. En sådan reform måstegenomföras stegvis. Bland de positiva effekterna av en sådan reform märks attden bl. a. skulle verka avbyråkratiserande, främja bättre planering ochhushållning i kommunerna. Medborgarna skulle vidare kunna utkräva politisktansvar för medelsanvändningen samt att verksamheterna skulle bättre anpassasefter lokala/regionala förutsättningar och behov. Motionärerna begär en skyndsam utredning om hur och ivilken omfattning nu utgående speciella statsbidrag kan inordnas i den statligaskattekraftsutjämningen, en översyn av skatteutjämningssystemet och attåtgärder vidtas för att omfördela skatteinkomster från skatteunderlaget fränjuridiska personer till skatteutjämningssystemet. FiU1982/83:45 22 I motion 2254 av m.fl. (c) anförs att strävan bör vara att etappvis omfördela medlen för despeciella statsbidragen till skatteutjämningssystemet. En sådan reform skullebl.