bet · G601UbU6 · 1982-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till att det ankommer på UHÄ attfastställa utbildningsplaner för allmänna utbildningslinjer och på de lokaltutbildningsansvariga att närmare utforma utbildningens detaljer samt till attett reformarbete beträffande läkarlinjen f. n. pågår föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1981/82: 1116 yrkande 2 och 1981/82: 1810.Utskottet erinrar i sammanhanget om att specialistutbildningen för läkareomfattar bl. a. utbildning till specialist i reumatologi och om att ämnetreumatologi ingår även i vissa andra specialistutbildningar. I motion 1981/82:2046 yrkas att alkoholfrågornaskall ges större utrymme i vårdutbildningarna. Även i motion 1981/82:1577yrkas att vårdutbildningen skaU omfatta alkoholfrågor och att de studerandeskall få en grundlig information om alkoholsjukdomarnas primära och sekundärasymptom. Undervisningen inom sjukvärdsutbildningarna i alkoholfrågor bör enligtmofion 1981/82: 1595 förbättras. UbU1982/83:6 11 Enligt målen för hela sektorn förutbildning för vårdyrken skall utbildningen anordnas så att de studerandeskaffar sig en helhetsbild av människan grundad på förståelse för sambandetmellan den enskildes hälsotillstånd och ekonomiska, sociala och andrabakomliggande förhållanden. Utskottet anser att i en sådan helhetssyninnefattas de för samhället och den enskilde allvarliga frågorna om alkoholenoch dess skadeverkningar. Betydande sjukvårdsresurser tas i anspråk för vård avmänniskor med sjukdomar och skador som har sin grund i alkoholmissbruk.Utskottet utgår därför självklart från att alkoholfrågor behandlas i vårdyrkesutbildningarnaoch att de centralt och lokalt utbildningsansvariga beaktar alkoholfrågornavid den närmare utformningen av utbildningen. Med det anförda föreslårutskottet att avslår mofionerna 1981/82:1577, 1981/82:1595 och1981/82:2046. Enligt motion 1981/82:2047 (medmotivering i 1981/82:2018) skall som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anförts i motionen om utbildningen av personal inom vården av ochomsorgen om de äldre i samhället. I motion 1981/82:2018 anförs att omsorgen omde äldre måste finna nya och okonventionella hjälpformer både av kostnadsskäloch med hänsyn fill att de äldres egen kapacitet och förmåga måste tas fillvara på ett bättre sätt, t. ex. genom egenvärd och friskvård. Utskottet vill erinra om att utbildningen, inom bådegymnasieskolan och högskolan, för social omsorg om de äldre har förändrats ochförnyats i enlighet med ändrade vårdformer ochändrade förhållanden för de äldre. beslöt t. ex. omen ny allmän utbildningslinje, sociala omsorgslinjen, som skall inrättas den 1juli 1983 (prop. 1981/82: 89, UbU 1981/82; 20, rskr 1981/82; 248). Riksdagenbeslöt om en reformering av vissa medellänga allmänna utbildningslinjerinom värdsektorn (prop. 1978/79:197, UbU 1979/80:7, rskr 1979/80: 100).Beslutet innebar bl. a. att vården av åldrade människor skall belysas inom allade berörda utbildningarna. Vidare inrättades en ny hälso-och sjukvårdslinjefr.o.m. Denna linjes inriktning mot allmän hälso- och sjukvårdskall enligt riksdagsbeslutet utformas så att de särskilda förhållandena inomlångtidssjukvärden uppmärksammas. Ett förslag (: 16) tillreformerad läkarutbildning har utarbetats av en av UHÄ tiUkallad lednings- ochsamordningsgrupp. Förslaget remissbehandlas f. n. Enligt förslaget skallutbildningen i bl. a. längvårdsmedicin och allmänmedicin samt utbildningen omdet sociala innehållet i hälso- och sjukvården förstärkas. Utskottet utgår från att de centralt och lokaltutbildningsansvariga myndigheterna även fortsättningsvis anpassarvårdyrkesutbildningarna om och i den mån detta föranleds av ändrade vårdformeroch ändrade levnadsförhållanden för de äldre. Utskottet anser således inte attriksdagen bör göra det i motion 1981/82: 2047 begärda uttalandet, varförmofionen bör avslås. UbU1982/83:6 12 Psykisk utvecklingsstörning börenligt motion 1981/82: 1349 behandlas inom utbildningen av sjukgymnaster,antingen inom grundutbildningen eller inom en päbyggnadslinje. bördärför hos regeringen begära att frågan utreds. Utskottet erinrar om att vid föregående riksmötebeslöt att en ny allmän utbildningslinje, rehabiliteringslinjen, med inriktningdels mot sjukgymnastik, dels mot arbetsterapi skall inrättas den (prop. 1981/82: 89 och 100, UbU 1981/82:20, rskr 1981/82; 248). Förslag tillutbildningsplan för den nya linjen skall utarbetas och fastställas av UHÄ. Vidsamma tillfälle gav regeringen till känna att förslag till utformningav en påbyggnadslinje för sjukgymnaster borde utarbetas. Detta arbete pågår nuinom UHÄ. Enligt vad utskottet inhämtat ingår utbildning om psykiskutvecklingsstörning i den nuvarande sjukgymnastutbildningen. Frågor om ivilken utsträckning ett visst ämne, t. ex. psykisk utvecklingsstörning, skallingå i sjukgymnastutbildningen och i vilken eller vilka kurser ämnet skall tasupp ankommer det pä de lokalt utbildningsansvariga att avgöra, dvs. på linjenämndensom fastställer ktirsplaner och på institutionerna som utarbetar förslag tillkursplaner och genomför utbildningen. Motion 1981/82; 1349 bör med hänvisningtill det anförda avslås av . En skyndsam översyn av visstinnehåll i vårdyrkesutbildningen begärs i motion 1981/82:1793. Ett motsvarande motionsyrkande vid /81avslogs av med hänvisning till att kursplan för kurs i allmän utbildningslinjefastställs av linjenämnd och att det i första hand ankommer på de ansvarigalokala myndigheterna att se till att utbildningens innehåll stämrner överensmed fastställda planer och att lämpliga undervisningsmetoder används (UbU1980/81:29 s.l6). Utskottet föreslår med hänvisning till detta att riksdagenavslår även motion 1981/82:1793. bör enligt motion1981/82:1102 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna att en översynav förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna bör göras. Motiveringen tillyrkandet återfinns i motion 1981/ 82:406. I denna motion erinras om attriksdagen begärde att få en redovisning av socialstyrelsensfortsatta arbete med ett målinriktat innehåll i barnomsorgen (SoU 1981/82:1,rskr 1981/82:38). De förändringar i förskolans och fritidshemmens innehåll ocharbetssätt som kommer att bli följden av arbete måste, enligtmotionen, också inverka pä förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna. Utbildningsplanernabör därför enligt motionen ses över och göras mera konkreta och innehållaklarläggande beskrivningar av syftet med olika verksamheter/moment iutbildningarna. UbU 1982/83:6 13 Som anförs i motionen begärde hösten 1981att få en redovisning av fortsatta arbete med målsättning ochriktlinjer m. m. för barnomsorgsverksamheten samt en tidsplan för detta arbete.Socialstyrelsen lämnade en rapport till regeringen. Denna plan har delgivits i regeringens skrivelse1982/83:34, som remitterats fill socialutskottet. Utvecklingsplanen är en planför med insatser och åtgärder inom olika delområden. Enligtsocialstyrelsen är den mest angelägna uppgiften att fullfölja arbetet med detpedagogiska programmet för förskolan, vilket beräknas vara klart vid slutet avår 1983. beräknas ett pedagogiskt program för fritidshemmenföreligga. anser också att förskollärar- ochfritidspedagogutbildningen bör ses över pä central nivå, bl. a. på grund av deförändringar som kan bli aktuella vid fortsatta arbete medpedagogiska program och utvecklingsplaner. I detta sammanhang harsocialstyrelsen anfört att det är angeläget att stimulera barnskötare attvidareutbilda sig och att frågan om gemensam utbildning för personal ibarngruppsarbete är viktig och bör aktualiseras vid en översyn avgrundutbildning och vidareutbildning. Vidden revidering av samtliga utbildningsplaner för allmänna utbildningslinjersom påbörjats inom UHÄ kommer även utbildningsplanerna förförskollärarlinjen och fritidspedagoglinjen att ses över. Detta kommer såledesatt ske parallellt med arbete med pedagogiska program förbarnomsorgen. Motbakgrund av det redovisade arbetet inom med barnomsorgens måloch innehåll och inom UHÄ med översyn av de aktuella utbildningarna föreslårutskottet att yrkande I i motion 1981/82; 1102 om en översyn avförskollärarlinjens och fritidspedagoglinjens utbildningsplaner bör avslås avriksdagen. bör enligt motion 1981/82:675 (medmofivering i 1981/82:674) uttala att utbildningen avförskollärare ochfritidspedagoger skall samordnas och förlängas till (yrkande 1).Vidare bör begära förslag om att barnomsorgspersonal som inte harförskollärar- eller fritidspedagogutbildning skall få gå igenom sådanutbildning med bibehållen lön (yrkande 2). Riksdagenhar vid ett flertal tillfällen avslagit motsvarande motionsyrkanden (senastSoU 1981/82: 1 s. 24-25 och UbU 1981/82:25 s. 6) med hänvisning till den reformav de aktuella utbildningarna som skedde i samband med att utbildningarna den 1juli 1978 överfördes till högskolan (prop. 1976/77:76, UbU 1976/77:29, rskr1976/77:333) och tiU att frågan om fortbildning av anställd personal är enförhandlingsfråga. Utskottet hänvisar nu till dessa tidigare ställningstagandenoch till det pågående arbetet inom med mål och innehåll ibarnomsorgen och det samtidiga arbetet inom UHÄ med översyn av utbildningarnatill förskollärare och fritidspedagoger. Därmed avstyrks motion 1981/82:675. UbU1982/83:6 14 Utbildningen av barnomsorgspersonaloch lärare skall enligt motion 1981/82:354 i större utsträckning omfattakunskap om handikapp och utvecklingsstörningar hos barn. Enligt 15 § socialtjänstlagen (1980:620) skall barn som avfysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utvecklinganvisas plats i , förskola eller fritidshem med förtur om inte barnets behov avsådant stöd tillgodoses på annat sätt. 1 utbildningsplanerna för förskollärarlinjen ochfritidspedagoglinjen föreskrivs att frågor om människor som på gmnd avhandikapp har behov av särskilt stöd skall uppmärksammas i utbildningen. Enligten skrivelse till regeringen avser UHÄ överväga enförstärkning av momenten om handikapp m. m. i förskollärar- och fritidspedagogutbildningarnavid översynen av utbildningsplanerna. UHÄ avser också, enligt denna skrivelse,att stimulera lokala och regionala instanser att anordna enstaka kurser inomdet aktuella området. 1 regeringens skrivelse 1982/ 83: 34 om socialstyrelsensfortsatta arbete med mål för och innehåll i barnomsorgen anför föredragandestatsrådet att det är en angelägen uppgift för att klargöraolika frågeställningar, däribland perso-nalutbildningsfrågor, när det gällerbarn med behov av särskilt stöd. avser att utarbetafortbildningsmaterial i sädana frågor för att öka personalens kunskaper. 1 utbildningsplanerna för bl.a. lågstadie- ochmellanstadielärarlinjerna uttalas att utbildningen skall behandla frågor somsammanhänger med undervisning av elever med olika förutsättningar.Specialundervisningens innehåll, arbetssätt och organisation bör allastuderande bli så förtrogna med att de i sitt kommande yrke kan hjälpa elevermed handikapp.I den personalutbildning som erbjuds lärare finns särskildakurser i specialpedagogik. Utskottet anser mot bakgrund av den här gjordaredovisningen av existerande utbildningsplaner, pågående översynsarbete m.m.att motion 1981/82; 354 inte bör föranleda något uttalande frän sidavarför motionen avstyrks. Livsåskådningsfrågorna bör enligtmotionerna 1981/82:309 och 1981/ 82:2095 (med motivering i 1981/82:2094) få etttillräckligt utrymme i för-skollärarutbUdningen för att de blivandeförskollärarna skall bli förberedda på sin uppgift att ta upp barnenslivsfrågor och få sä goda kunskaper att de klarar denna uppgift väl. När beslöt om en förändradförskolläramtbildning (prop. 1976/77: 76, UbU 1976/77:29, rskr 1976/77: 333)anförde föredragande statsrådet bl.a. att de studerande bör få beredskap föratt sakligt och ärligt möta barns och ungdomars spontana intresse förlivsfrågor samt religiösa förhållningssätt och traditioner. Vidare borde .ocksåfrågan om den religiösa begreppsbildningen ägnas uppmärksamhet i utbildningen medutgångspunkt i barnens egen erfarenhetsvärld och utvecklingsnivå. UbU1982/83:6 15 I nyssnämndaskrivelse till regeringen om en utvecklingsplan förbarnomsorgen redovisas de mål för förskolans pedagogiska program som skallvidareutvecklas i det fortsatta arbetet. har därvid gjort enindelning i fem ämnesområden, av vilka omvärldsorientering är étt. Inom dettaornråde har enligt ett arbete redan påbörjats som behandlarefiska frågor. Utskottet förutsätter att om detta arbete leder till ändradeeller mera preciserade mål för förskolan inom ämnet etik, liksom inom andraverksamhetsområden inom förskolan, detta också beaktas vid UHÄ;s översyn avutbildningsplanen för förskollärarlinjen. Mot den här redovisade bakgrundenföreslär utskottet att avslår motionerna 1981/82; 309 och1981/82:2095. Inom förskollärarutbildningen börbarndans införas som särskilt ämne enligt motion 1981/82:759. Vidare bör redanverksamma förskollärare erbjudas fortbildningskurser i déttå ämne. Motionärernamotiverar sina förslag med att dansen har stör betydelse för barnenskänslomässiga, sensomotoriska och intellektuella utveckling. I förskollärarutbildningen ingår ämnet rörelse iämhesblocket kommunikation. I utvecklingsplan förbarnomsorgen har, som tidigare nämnts, en indelning i fem ämnesområden gjortsför det fortsatta arbetet med ett pedagogiskt program för förskolan. Inom ettav dessa ämnesområden, nämligen ljud och rörelse, har ämnena ljud och rytm,sång, musik, rytmik samt dans tagits upp. I det fortsatta arbetet avsersocialstyrelsen att utarbeta skrifter riktade till förskolans personal samtfortbildningsmaterial, informationsmaterial m. m. I den mån arbetet inomsocialstyrelsen med program för barnomsorgen innebär någon sådan förändring avförskolans arbetssätt att det bör påverka förskollärarutbildningen förutsätterutskottet att detta beaktas vid arbetet inom UHÄ med översyn av utbildningsplanenför förskollärarlinjen. Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attriksdagen avslår motion 1981/82:759. Enligt motion 1981/82: som sin mening ge regeringen till känna att lärarnas tjänstgöring igmndskolan i större utsträckning bör vara stadieövergripande och attpersonalutbildningen skall inriktas mot att underlätta sådan tjänstgöring(yrkande 1). Vidare bör begära förslag om en förändradlärarutbildning och vidareutbildning av lärare med samma inriktning (yrkande3). Frågor om lärares tjänstgöring över stadiegränser och omlärarutbildning bereds f. n. inom på grundval av 1974 årslärarutbildningsutrednings (LUT 74) betänkande (SOU 1978; 86), Lärare förskola i utveckling, samt remissyttrandena över detta. Den samlade beredningenav hithörande frågor bör enligt utskottets mening inte nu föregripas genomnågot uttalande från . Yrkandena 1 och 3 i motion 1981/82:1814 bördärför avslås av . UbU1982/83:6 16 I tvä motioner tas upp frågan omutbildning i i montessoripedagogik. I motion 1981/82:756 begärsåtgärder för att få till stånd päbygg-nadskurser i montessoripedagogik förredan utbildade klasslärare. Enligt motion 1981/82: 1000 bör begäraåtgärder för att montessorilära-re skall kunna utbildas i inomförskollärar- och klasslärarutbildningen i högskolan. beslöt om en ändrad ansvarsfördelningför pedagogiskt utvecklingsarbete och för personalutbildning (prop.1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr 1980/81:385). Reformen trädde i kraft den 1juli 1982. Syftet med reformen är bl.a. att förenkla beslutsformerna och attdecentralisera ansvaret för genomförandet av utvecklingsarbete och personalutbildning.Skolöverstyrelsen (SÖ) har fått regeringens uppdrag att bl.a. utfärda och pålämpligt sätt förse skolmyndigheter och berörd personal med en förteckning överutbildning för vilken lön utan avdrag eller med B-avdrag utgår vid ledighet. Avdenna förteckning framgår att lärare i kan genomgå individinriktadfortbildning avseende bl.a. utvecklingsplanering, arbetsformer och arbetssättm. m. under sammanlagt (med lön utan avdrag och femveckor med lön med B-avdrag). SÖ skall också kartlägga utbildningsbehovet.Detta behov jämte SÖ:s prioriteringar på personalutbildningsomrädet framläggsårligen för regeringens och ställningstaganden. SÖ;s kartläggningutgör ocksä en viktig information för utbildnihgsanordnarna, kommunerna ochskolorna om angelägna personalutbildningsbehov. Enligt uppgift från SÖ kommer iden samlade informationen om personalutbildning för /84 attanges att den individinriktade fortbildningen kan avse särskilda metodsystem,t. Utskottet har erfarit att högskolan för lärarutbildning iStockholm med företrädare för kommuner i regionen kommer att ta upp frågan omanordnandet av en kurs i montessoripedagogik. Man kommer därvid att efterhöraintresset för en sådan kurs och diskutera lämplig längd på kursen samt vilkafinansieringsformer som står till buds. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1981/82:756 om en påbyggnadskurs i montessoripedagogik. Vad gäller frågan om en reguljär lärarutbildning inomhögskolan med inriktning mot montessoripedagogik har utskottet i det föregåenderedovisat att det är linjenämnderna som inom de ramar som utbildningsplanernager utformar lokala planer och kursplaner för utbildningen. Viss informationom montessoripedagogik ges i lärarutbildningen. Med hänvisning härtill ochtill att frågan om en reformering av lärarutbildningen bereds inomregeringskansliet föreslår utskottet att avslår motion 1981/ 82;1000. En översyn bör enligt motion1981/82; 676 yrkande 2 göras av musikämnets ställning inom lärarutbildningen.Motionärerna hänvisar dels till att UbU1982/83:6 17 bristen på utbildade musiklärare är stor, dels till attklasslärare i sin utbildning väljer ettdera av ämnena musik och gymnastik. I UHÄ:s anslagsframställning för /84konstateras, liksom i motionen, att bristen på musiklärare är stor, varför enfortsatt utbyggnad av utbildningen föresläs. På regeringens uppdrag kommer UHÄatt redovisa utbildade musiklärares benägenhet att tjänstgöra som musikläraresamt att lämna förslag till åtgärder för att stimulera dem att i ökadutsträckning tjänstgöra i skolan. Skolan kan enligt läroplanen för , Lgr 80, göramänga viktiga insatser på det kulturella området. Ett speciellt ansvar förattförverkliga de kulturpolitiska uppgifterna har de ämnen som skall utvecklaelevernas uttrycks- och kommunikationsförmåga, t. ex. ämnet musik. Enligtmålen för ämnet musik syftar undervisningen till att fä eleverna att användaflera av musikens olika uttrycksmedel samt att vårda röst och tal.Undervisningen skall låta eleverna uppleva glädje och gemenskap och ge allamöjlighet att medverka aktivt. Skolans musikliv skall stimulera eleverna tillkontakt med musik även efter avslutad skolgång. Pä låg- ochmellanstadier undervisar klasslärare i ämnet musik. Det är därför enligtutskottets uppfattning angeläget att detta beaktas i klasslärarutbildningen. Frågor om grundutbildning m.m. av bl.a. de olikalärarkategorier som undervisar i musik är under beredning inom . Med hänvisning härfill föreslär utskottet att riksdagenavslår motion 1981/ 82: 676 yrkande 2. Religionskunskapen bör enligtmotion 1981/82:418 yrkande 1 få ett ökat utrymme i den framtidalärarutbildningen och även ses över i vad gäller innehåll och metodik för attbättre förbereda lärarna att undervisa i religionskunskap i enlighet med dennya läroplanen för , Lgr 80. Utskottet förutsätter att de centralt och lokalt ansvarigaför utbildnings-och kursplaner för lärarutbildningen anpassar innehållet iutbildningen till Lgr 80 utan att gör något särskilt uttalande ifrågan. Detta gäller såväl ämnet leligionskunskap som andra ämnen. Riksdagenbör därför avslå yrkande 1 i motion 1981/82:418. Utskottet vill i sammanhangeterinra om de möjHgheter som finns för redan utbildade lärare att delta ipersonalutbildning i t. ex. religionskunskap och livsåskådningsfrågor. bör enligt motion1981/82:421 uttala att försvars- och säkerhetspolitik skall ingå isamhällskunskapslärarnas utbildning. I läroplanen för , Lgr 80, finns föreskrivetatt undervisningen i de samhällsorienterande ämnena på högstadiet skallomfatta "Fred och försvar: Politisk spänning och militära resurser ivärlden. Internationella strävanden i frågor om fred och samarbete. Densvenska neutralitetspolitiken, totalförsvaret och säkerhetspolitiken i övrigt.Hur samhället fungerar i kriser och krig." Eftersom både Lgr 80 ochläroplanen för UbU1982/83:6 18 gymnasieskolan är vägledande för dem som har ansvaret förlärarutbildningens innehåll förutsätter utskottet att freds- ochförsvarsfrågor bereds den plats i lärarutbildningen som är rimlig utan attriksdagen gör ett särskilt uttalande I just denna fråga. bör därföravslå motion 1981/ 82:421. Somen information i sammanhanget kan nämnas atttotalförsvarets upplysningsnämnd har givit ut en skrift och att denna skrift sänds till alla 17-åringar. I gymnastiklärarutbildningen börhandikappkunskap enligt motion 1981/ 82:987 yrkande 1 vara obligatorisk. Enöversyn av utbildningen för den personal som har ansvar för elevernas fysiskaträning yrkas i motion 1981/ 82: 1363. Översynen av utbildningen för dessalärare skall syfta till att göra det möjligt för alla elever att kunna delta igymnastik och idrott. Utskottet erinrar om att utbildningsplanen förgymnastiklärarutbildningen, liksom utbildningsplanerna för allalärarutbildningar, föreskriver att utbildningen skall behandla frågor somsammanhänger med undervisning av elever med oHka förutsättningar. Allastuderande bör bli sä förtrogna med specialundervisningens innehåll, arbetssättoch organisation att de i sUt kommande yrke kan hjälpa elever med handikapp.Enligt vad utskottet inhämtat finns innevarande läsår en enstaka kurs vidhögskolan för lärarutbildning i avsedd för gymnastiklärare rörandespecialundervisning/fysisk träning för elever med psykiska eller fysiskahandikapp. Mot bakgmnd av det redovisade anser utskottet inte att något sådantuttalande som begärs i motionerna behöver göras, varför motionerna 1981/82:987yrkande 1 och 1981/82: 1363 bör avslås av . I motion 1981/82:987 yrkas också att uttalarvikten av ett effektivt fungerande samarbete mellan sjukgymnaster ochgymnastiklärare i vad gäller handikappade elevers fysiska träning (yrkande 2). Frågor, som gäller i hur stor utsträckning handikappadeelever skall delta i skolans idrottsundervisning och vilket stöd frän olikakategorier av personal eleverna skall få, avgörs lokalt. bör därförinte göra det begärda uttalandet utan avslå yrkande 2 i motion 1981/82: 987. Enligt motion 1981/82; som sin mening ge regeringen till känna behovet av en översyn avutbildningen av industri- och hantverkslärare. Översynen skall avse bådedimensioneringen av utbildningen samt dess innehåll och längd. Vidare bör denavse forskningsanknytning samt samarbete med yrkestekniska högskolor, tekniskagymnasier, företag m. m. I motionen tas slutligen upp frågan öm utbildning avinstruktörer och handledare i inbyggd utbildning i gymnasieskolan. Motionärernaanser att denna utbildning bör decentraliseras och genomföras i nära samarbetemed företag, branschorganisationer, fackliga organisationer m. m. Utskottet erinrar om att planeringsramen för industri- ochhantverkslärarlinjen har ökats för innevarande läsår. 1 anslagsframställningenför /84 har UHÄ omprövat det framtida behovet av industri- UbU 1982/83:6 19 ochhantverkslärare och anfört att behovet på inte är sä stort som detbedömdes vara i föregående års anslagsframställning. Inför /84 hardock UHÄ föreslagit en ytterligare ökning av planeringsramen från 506 till 536nybörjarplatser för att motverka brist på lärare pä kortare sikt. UHÄ har ocksäanfört att samverkan mellan industri- och hantverkslärarlinjen ochyrkesteknisk högskoleutbildning bör prövas pä några orter nästa läsår. Fråganom innehåll m. m. i industri- och hantverkslärarutbildningen liksom frågan omutbildning av instruktörer och handledare i inbyggd utbildning igymnasieskolan har aktualiserats av LUT 74, vars förslag f. n. bereds inomregeringskansliet. Med hänvisning till det anförda föreslär utskottet attriksdagen avslår motion 1981/82:1362.