bet · G601FiU24 · 1982-12-31 00:00:00 — om ändring i lagen (1970:65) om allmännahypoteksbank och om landshypoteksföreningar, m. m. 1982/83:56) I detta betänkande behandlar utskottet proposition 1982/83:56 om ändring ilagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och omlandshypoteksföreningar samt om ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiskamedel och motion 1982/83:66 av m.fl. (m). I proposition 1982/83:56 harregeringen (ekonomidepartementet) efter föredragning av statsrådet föreslagit att anta vid propositionen fogade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1970:65) omSveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar, 2. lag om ändring i lagen (1974:922)om kreditpolitiska medel. De vid propositionen fogade lagförslagen har följandelydelse: Lag om ändring i lagen (1970:65) om allmännahypoteksbank och om landshypoteksföreningar Härigenom föreskrivs att 18 och 25§§ lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och omlandshypoteksföreningar skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 § Banken anskaffar medel för sin Bankenanskaffar medel för sin verksamhet genom lån mot obliga- verksamhetgenom lån mot obliga tioner. Sammanlagda beloppet av tioner ochandra skuldförbindelser. bankens utelöpande obligationer Sammanlagdabeloppet av bankens får icke uppgå till mera än tio utelöpandeobligationer och andra gånger beloppet av den i 27 § an- skuldförbindelseriår icke uppgå tiW givna grundfonden. mera än tio gånger beloppet av den i 27 §angivna grundfonden. Nedgår grundfonden genom förlustermed eller mera, får banken ej upptaga nytt lån förrän grundfondenåterställts till sitt ursprung- 1 1982/83. FiU1982/83:24 2 Ntivarande lydelse Föreslagen lydelse Om ordinarie delägarsammankomst ej skallhållas inom en månad från det sådan nedgång skedde, skall föreningarna kallasfill extra sammankomst för att besluta om de åtgärder som påkallas avomständighe terna. Förening ansvarar för att dessskuld till banken ständigt motsvaras av lånefordringar för vilka finns säkerhetenligt denna lag eller av tillgodohavande hos bank eller av kontanta medel.Banken övervakar att föreningen uppfyller detta ansvar. Banken ansvarar för att dess Banken ansvarar för att dess fordringarhos föreningarna vid var- fordringar hos föreningarna vid var je tidpunkt svarar mot lägst sam- je tidpunkt svarar mot lägst sam manlagda beloppet av bankens ute- maniagda beloppet av bankens upp- löpande obligationer. låningsskuld enligt 18 §. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel Härigenom föreskrivs att 8 § lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med likviditetskrav avses att Med likviditetskrav avses att bankinstituts likvida medel vid viss bankinstitutslikvida medel skall uppgå till ett belopp tidpunktskall uppgå till ett belopp som svarar mot viss andel, högst som svararmot viss andel, högst , av institutets för- femtiofemprocent, av institutets bindelser med de avdrag och un- förbindelsermed de avdrag och un dantag som anger enligt dantagsom anger enligt 9§4och5. Denna lag träder i kraft den . I motion 66 av m. (m) hemställs att avslår proposifion 1982/83:56 såvitt avser förslagtill lag om ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel. I motionen konstateras attlikviditetskravet på bankerna under senare är successivt har höjts. Dessahåller alltmer på att förvandlas till förvaringsplatser för stats- ochbostadsobligafioner. Därmed ökar i snabb takt deras FiU1982/83:24 3 känslighet för kursförändringar i obligationsportföljen.Den angivna utvecklingen försämrar, menar motionärerna, bankernas möjligheteratt fullgöra sin uppgift, nämligen att tillhandahälla kreditmedel förnäringslivets behov. Tillkomsten av statsskuldväxlar har vidare ändratförutsättningarna för att finansiera statsskulden. har avlämnat sitt slutbetänkande(SOU 1982:52). I betänkandet föreslås att likviditetskvoterna utgår ur denframtida arsenalen av regleringsinstrument. Mot denna bakgrund finner motionärerna ingen anledning atthöja det högsta tillåtna likviditetskravet från nuvarande . Hypoteksbanken anskaffar genom lånmot obligationer medel för hypoteksföreningarnas utlåning till jordbruket.Utskottet tillstyrker det förslag i proposifionen som ger Hypoteksbankenmöjlighet att, vid sidan av upplåningen mot obligationer, också låna upp medelför sin verksamhet mot s. k. kapitalmarknadsreverser. I motion 66 yrkas avslag påförslaget att höja det högsta tillåtna Hkviditetskravet frän nuvarande 50 %till . Enligt motionen förstärker en sådan lagändring de nackdelar somorsakas av en kraftig ansamling av obligationer hos bankerna. Vidare motiverasavslaget utifrån den analys och de slutsatser som presenteras i denkreditpolitiska utredningen. Kreditpolitiska utredningen avlämnade sitt betänkande inovember månad . I betänkandet föreslås väsentiiga förändringar vad gällerriksbankens möjligheter att utnyttja nuvarande kreditpolitiska medel.Utredningsbetänkandet avses att remissbehandlas. Först därefter är detaktuellt för regering och riksdag att ta ställning till utredningens förslag. Utskottet delar den uppfattning som framförs ipropositionen att om likviditetskravet skall fä avsedd effekt somkreditpolitiskt medel är det nödvändigt att höja gränsen för högsta tillåtnalikviditetskrav från . Med de stora statliga upplåningsbehov somkan förutses är det dock angeläget att öka upplåningen utanförbanksystemet. Med det anförda avstyrker utskottet motionen. 1. att riksdagenantar vid proposition 1982/83:56 fogat förslag till lag om ändring i lagen(1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar, 2. att riksdagenmed avslag pä motion 1982/83:66 antar vid proposition 1982/83:56 fogat förslagtill lag om ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel. Närvarande: (), (), PaulJansson (s), (), (), (), TageAdolfsson (m), (c), (), (),(), (), (vpk) ochBritta Hammarbacken (c). , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 3 som börjar med "I motion 66" och slutar med "utskottetmotionen" bort ha följande lydelse: Som påpekas i motion 66 har undersenare år likviditetskravet på bankerna successivt höjts. Dessa häller alltmerpå att förvandlas till förvaringsplatser för stats- och bostadsobligationer.Därmed ökar i snabb takt deras känslighet för kursförändringar iobligationsportföljen. Denna utveckling försämrar bankernas möjligheter attfullgöra sin uppgift, nämligen att tillhandahålla kreditmedel för näringslivetsbehov. 1 medvetande om nackdelarna av en kraffig ansamling avobligationer hos bankerna började den förra riksbanksledningen i högre gradfinansiera statsskulden på den öppna marknaden. Den upplåning hos företagen viastatsskuldväxlar som inleddes har snabbt blivit framgångsrik.Redan efter knappt är den utestående stocken ca 35 miljarder kronor.Denna upplåning har kunnat ske till priset av en obetydlig höjning av den kortaräntan. Vidare planeras en upplåning från hushållen via särskildaobligationsfonder. Viss försöksverksamhet förekommer redan inom bankväsendet. Kreditpolitiska utredningen har i sitt avlämnadeslutbetänkande (SOU 1982:52) förordat en liberalisering av kreditpolitiken.Utredningen anger som en önskvärd strävan att hälla tillbaka regleringar ochuppnå mer marknadsmässiga förhållanden. I betänkandet påvisas att användningenav likviditetskvoter med tiden kommit att medföra helt andra effekter än deönskade. I stället för att hålla tillbaka bankernas utlåning, har dennaregleringsmetod drivit fram en storinlåning till förhållandevis hög ränta,vilket t. o. m. kunnat medföra en ökning av penningmängden. FiU 1982/83:24 5 tiskautredningen föreslär att likviditetskvoterna utgår ur den framtida arsenalen avregleringsinstrument. Medbifall till motion 66 avstyrker därför utskottet den i proposifion 56föreslagna höjningen av det högsta tillåtna likviditetskravet från nuvarande 50till . delsutskottets hemställan under 2. bort ha följande lydelse: 2. att med bifall till motion 1982/83:66avslår proposition 1982/83:56 såvitt avser förslag till lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel. 2.Rolf Rämgård (c), () och () anser att dendel av utskottets yttrande pä s. 3 som börjar med "Utskottet delar"och slutar med "utskottet motionen" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning måste utvecklingen påkreditmarknaden innebära en avreglering i linje med vad denkreditpolitiska utredningen föreslagit. Det är emellertid inte nu möjligt attsnabbt åstadkomma detta, framför allt med anledning av det stora och växandebudgetunderskott som regeringens politik innebär. har i annatsammanhang avvisat denna ekonomiska politik och också anvisat andra vägar. Deninriktning av den ekonomiska politiken som där förordas ger godamöjligheter att åstadkomma den önskade liberaliseringen av kreditmarknaden.Utskottet vill emellerfid inte nu motsätta sig en höjning av gränsen för högstatillåtna likviditetskrav frän . Med de stora stathgaupplåningsbehov som kan förutses är det dock angeläget att ökaupplåningen utanför banksystemet. Med det anförda avstyrker utskottet motionen.