bet · G601UbU23 · 1982-12-31 00:00:00 — omvissa för grundläggande högskoleutbildning gemensamma frågor, m. m. (prop.1982/83:100) I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposifion 1982/83:100 bilaga 10() under avsnittet E. Högskola och forskning rubrikenVissa gemensamma frågor jämte motioner samt punkterna E 1 E 3. I.Vissa gemensamma frågor. Regeringen har under rubriken frågor(s. 367-371, 374-384, 390-396 och 665) föreslagit att 1.anta ett inom upprättat förslag till lag om ändring ilagen (1980: 1099) om ändring i högskolelagen (1977:218) med följande lydelse; Lagom ändring i lagen (1980:1099) om ändring i högskolelagen (1977:218) Härigenom föreskrivs att övergångsbestämmelsernatill lagen (1980:1099) om ändring i högskolelagen (1977:218) skaU ha nedanangivna lydelse. Nuvarandelydelse Föreslagen'lydelse Utanhinder av 31 § tredje stycket Utan hinder av 31 § tredje stycket får företrädarna för allmänna fåi företrädarna för allmänna intressen utgöra mer än två tredje- intressen utgöra mer än två tredje delar av antalet ledamöter i region- delar av antaletledamöter i region styrelse fram till . styrelse fram till den . Dennalag träder i kraft . 2. bemyndiga regeringen attbesluta om omföringar mellan anslag för högskolan m. m. i enlighet med vad somhar förordats i propositionen, 3. godkänna vad som ipropositionen har förordats i fråga om avgiftsbeläggning av vissabibliotekstjänster. 1 1982/83. UbU1982/83: 23 UbU1982/83:23 2 1982/83; 148 av m.fl.(m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen framförts om en undersökning av möjligheterna till en uppdelning avLunds universitet i dels en särskild högskoleenhet i , dels ett separattekniskt universitet i , 1982/83:173 av ()vari yrkas att hos regeringen begär en komplettering av berördastudieplaner i enHghet med vad i motionen anförts. 1982/83:330 av (vpk) vari yrkas att hos regeringen hemställer om initiativ till enutvärdering av högskolereformerna enligt vad som anförs i motionen, 1982/83:581 av m.fl, (m) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas 17. att som sin mening ger .regeringen till känna vadsom i motionen anförts om konkurrenskomplettering av betyg, 22. att som sin mening gerregeringen till känna att en utredning bör tillsättas med uppgift att läggaförslag om ett i grunden förändrat antagningssysteni till högskolan enligt de imotionen redovisade riktlinjerna, 23. att hos regeringen begäratt uppföljningskommittén skall fullfölja sitt arbete samt få tilläggsdirektivi enlighet med vad som i motionen anförts, 24. att som sin mening gerregeringen tjll Känna att regjonsty-relserna skall avskaffas. 1982/83; 595 av () värjyrkas att begär att regeringen låter utreda frågan om den socialasnedrekryteringen till högskolan. 1982/83:663 av (m)och () vari yrkas att hos regeringen anhåller omåtgärder i syfte att tillvarata flyktingars utbildning och yrkeserfarenhet.' 1982/83:766 av m. fl. (c) vari yrkas 1. att begär att regeringen låter utreda denframtida enhetsin delningen för högskoleverksamheten i , 2. att begär att regeringen låter utredaförutsättningarna för återupprättande av en fristående teknisk högkola i . 1982/83; 849 av m.fl. (c) vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillarbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1982/ 83:847 - såvitt nu är ifråga yrkas 5. att beslutar att som sin mening ge regeringenti|l känna vad som i motionen anförts om tvåspråkighet som merit vid antagningti" viss utbildning. ' Yrkandet behandlas även i betänkandet UbU 1982/83: 17. UbU 1982/83: 23 3 1982/83:948 av m.fl. (c) vari,såvitt nu är i fräga, yrkas 33. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande den översyn avantagningssystemet till högskolan som aviseras, 34. alt som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande utvecklingen avdistansundervisningsformen, 35. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande den översyn avresursanvändningen i högskolan som aviseras. 1982/83;967 av m. fl. (fp) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 6. attriksdagen hos regeringen begär förslag om regler för s. k. viktade betyg vidantagning till högskolan. 1982/83:1070av m. fl. (fp) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1.att beslutar att anvisa 2,5 milj. kr. till grundläggande högskoleutbildningutöver vad regeringen föreslagit för att öka antalet nybörjarplatser läsåret1983/84 med 500 utöver vad regeringen föreslagit, 3.att uttalar att riktpunkten för en översyn av antagningsreglernatill högskolan skall vara att öka andelen ungdomar som går direkt frångymnasieskolan till högskolan, 10.att riksdageri begär att regeringen framlägger förslag om åtgärder föratt minska byråkratin inom högskolan, innefattande bl.a. avveckling avregionstyrelserna. 1982/83:1386av () och () vari yrkas 1. attriksdagen beslutar uttala att en kartläggning av lokaliteterna från handikappsynpunkt utförs vid samtliga högskolor i landet, 2. att beslutar uttalaatt åtgärder för att förbättra de handikappades framkomlighet ochrörelseförmåga genom förbättringar i lokaliteterna inom ramen för tillgängligamedel vidtas, 3. att beslutar uttalaatt största möjliga hänsyn tas till de handikappades behov vid uppförandet avnya högskolebyggnader med dithörande bostäder, 4. att beslutar uttalaatt en central informationstjänst i linje med vad i motionen anförts snarastinrättas. 1982/83:1878 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ger regeringen fill känna vad som imotionen anförts om ämnessplittring och kursutbud på högskolenivå. 1982/83:2119 av () och () vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2.att hos regeringen begär förslag om åtgärder för meritvärdering avutländska högskoleutbildningar samt anordnande av kompletterande utbildning ienlighet med de riktlinjer som angetts i motionen. UbU1982/83:23 4 3. att begär attregeringen i enlighet med motionens förslag vidtar åtgärder för all motverkabristen på tvåspråkig personal i vissa yrken. 1982/83; 2130 av m.fl. (s) vari yrkas 1. all begär att regeringen upprättar en planför det offentliga utbildningssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen,' 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande sammansättningen av styrelse samt åtgärder för all motverka en försvagning av yrkeslivsrepresentationen i högskolan." Utskottet behandlar i det följandedels förslag beträffande högskolan som regeringen under mbriken Vissagemensamma frågor underställt , dels vissa motioner som väckts underallmänna motionstiden och som rör grundläggande högskoleutbildning. Föredragande statsrådet erinrar omatt högskolan förutom att erbjuda företrädesvis ungdomar tillfälle tillgrundläggande högskoleutbildning också skall erbjuda vidareutbildning ochfortbildning för redan yrkesverksamma personer och utbildning för dem som villstärka sin ställning på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av efterfrågan påutbildning från de stpra ungdomskullarna är det enligt statsrådets uppfattningmycket tillfredsställande att de som antas till högskolestudier nu till ärunder . Även om det kan föreligga behov av att göra vissa ändringar av denuvarande reglerna för tillträde till högskolan bör sådana ändringar inte fåinnebära att andelen nybörjare som är mera påtagligt minskar. Detfinns emellertid enligt föredragande statsrådets mening anledning att frånandra utgångspunkter göra en översyn av reglerna. Med bl.a. universitets- ochhögskoleämbetets (UHÄ) rapport om konsekvenserna av gymnasieutredningens (U1976; 10) förslag för behörighet och urval till högskolan som grund avserföredragande statsrådet ta initiativ till en översyn av tillträdessystemet. I ett antal motioner behandlas dels inriktningen m. m. avden aviserade översynen, dels frägor om ändringar av vissa regler för tillträdefill högskolestudier. Tillträdesreglerna bör enligt motionerna 1982/83: 581(yrkande 22 i denna del) och 1982/83: 948 (yrkande 33 i denna del) ses övergenom en parlamentariskt förankrad utredning. ' Yrkandet behandlas även i betänkandet UbU 1982/83:21. -Yrkandet behandlas även i betänkandet UbU 1982/83: 18. UbU 1982/83:23 5 Enligt vad utskottet inhämtat frånutbildningsdepartementet är avsikten att den kommande översynen avtiUträdessystemet skall göras av en kommitté med parlamentarisk förankring.Därmed torde motionärernas önskemål bli tillgodosedda varför böravslå motionerna 1982/83:581 yrkande 22 i denna del och 1982/83:948 yrkande 33i denna del. Riktlinjerför översynen av tUlträdessystemet dras upp bl.a. i motion 1982/83:581 (yrkande22 i denna del). De sakkunniga bör enligt denna motion få till uppgift attutreda och lägga fram förslag om ett i grunden förändrat antagningssystem. Detfinns enligt motionen ett behov av omedelbara skärpningar av förkunskapskraventill åtskiUiga utbildningar. Därför bör det finnas tvä olikabehörighetsnivåer. Den övre behörighetsnivån för mera krävande utbildningsvägarskall bygga på kunskaper motsvarande tre- och fyraåriga gymnasielinjer. Denlägre behörighetsnivån skaU motsvara den nuvarande allmänna behörigheten. Föratt förbättra möjligheterna till högre studier för studerande ulan föregåendegymnasieutbildning eller sådana med enbart tvåårig gymnasieutbildning bör enförberedande utbildning anordnas t. ex. vid nuvarande skolenheter medvuxenutbildning eller vid mindre högskolor. Vid urvalet till högskolestudierbör betyg, i vissa fall kompletterade med test, vara urvalsgrund, men däremotinte arbetslivserfarenhet utan relevans för utbildningen i fråga. Vidare börindelningen av de sökande i olika kvotgrupper slopas. De som inte har denformella behörigheten skall kunna antas efter test. Enligt motionen (yrkande17) skaU dessutom konkurrenskomplettering av betyg tillåtas. Det nyaregelsystemet bör träda i kraft inför /85. Garantin fördirektövergång från gymnasieskolan till högskolan bör emellertid omedelbarthöjas från till , framhåller motionärerna. Översynenskall enligt motion 1982/83:948 (yrkande 33 i denna del) utgå från attarbetslivserfarenhet ocksä i fortsättningen skall tillmätas betydelse som meritvid antagningen till högskola. Motionärerna anser att det också finns skäl föratt låta yrkeserfarenhet från den sektor utbildningen gäller få särskild vikt.Vidare skall föreningsmeriter i vissa fall äter få tillgodoräknas. Riktpunktenför översynen bör enligt motion 1982/83; 1070 (yrkande 3) vara alt öka andelenungdomar som går direkt från gymnasieskolan. De bör enligt motionen garanteras50% av platserna i stället för som . Detta motiveras bl.a. av att antaletungdomar som söker tUl högskolan ökar och av att det tidigare uppdämda storabehovet av högre utbildning hos äldre sökande utan traditionellgymnasiebakgrund nu - efter högskolereformen - minskat. En större andelungdomar bland de studerande skulle enligt motionärernas uppfattning kunna ökarekryteringen till forskarstudier. Enligtmofion 1982/83:967 (yrkande 6) bör hos regeringen begära förslag omregler för viktade betyg vid antagning till högskolestudier. Därigenom villmotionärerna motverka taktiska val av linjer och ämnen i gymnasieskolan. 11 1982/83. UbU1982/83:23 6 Utskottet anser att intebör föregripa utredningsarbetet genom att ta ställning till alla dedetaljfrågor som behandlas i motionema. I stället bör med hänvisningtill den i budgetpropositionen aviserade översynen av tillträdessystemet avslåmotionerna 1982/83:581 yrkandena 17 och 22 i denna del, 1982/83:948 yrkande 33i denna del, 1982/83:967 yrkande 6 och 1982/83; 1070 yrkande 3. När det gäller den förberedande utbildning som behandlas imotion 1982/ 83:581 vill utskottet erinra om att så sent som hösten1982 beslöt om läroplan för gymnasieskoldelen av den statliga och kommunalavuxenutbildningen (prop. 1982/83:2, UbU 1982/83:2, rskr 1982/83:61). I dennaläroplan indelas gymnasieskolstudierna i som mest tre på varandra byggandeetapper, där de studerande kan börja på den nivå som passar deras förkunskaperbäst och sluta där deras behov av studier och kompetens är uppnått. 1 tre motioner behandlas frägor somtagits upp i en rapport (Ds A 1982; 9) utarbetad av en arbetsgrupp inomregeringskansliet. Rapporten heter Tvåspråkighet som merit vid anställning ochutbildning. Enligt rapporten bör UHÅ få i uppdrag att göra en utredning om hurutbildning av tvåspråkiga skall kunna ökas, särskilt inom vissa områden, ochhur invandrares utländska högskoleutbildning skall kunna tas till vara. Imotion 1982/83:2119 begärs förslag till åtgärder beträffande båda dessa frågor(yrkandena 2 och 3). Ökat meritvärde för tvåspråkighet vid antagning till högreutbildning begärs i motion 1982/83:849 (yrkande 5). Åtgärder för att ta tillvara flyktingars utländska högskoleutbildning och yrkeserfarenhet föreslås imotion 1982/83; 663 i denna del. Det ärenligt utskottets uppfattning angelägna frågor som tas upp i det, finns redan nu ett syslem för att främja tillgångenpå tvåspråkiga. Inom vårdområdet finns också åtgärder vidtagna för att bedömaoch komplettera viss utländsk utbildning. Eftersom det f. n. saknas underlagför att bedöma vilka ytterligare åtgärder som behövs är det viktigt att den irapporten föreslagna utredningen genomförs. Enligt vad utskottet inhämtatbereds denna fråga f.n. inom i avsikt att ge UHÄ i uppdragatt genomföra en sådan utredning. Därmed bedömer utskottet att motionärernasönskemål kan bli tillgodosedda. Med hänvisning härtill bör avslåyrkandena 2 och 3 i motion 1982/83:2119 samt motionerna 1982/83:663 i denna deloch 1982/83:849 yrkande 5. 1 motion 1982/83; 595 erinras omatt en rad reformer på utbildningsområdet har genomförts som syftar till attden sociala och ekonomiska bakgrunden skall vara utan betydelse förmöjligheten att studera. Ändå är, enligt motionen, den sociala snedrekryteringentill högre studier fortfarande stark. Motionären redovisaren undersökning frånår 1977 som har påvisat att det är fem gånger vanligare att barn från de övresamhällsgrupperna UbU1982/83:23 7 börjar postgymnasiala studier än att bam från övrigasamhällsgrupper gör det och tio gånger vanligare alt de förstnämnda avslutarstudierna med akademiska examina. Motionären framhåller att den socialasnedrekryteringen har många orsaker och att många av dessa inte går attpåverka enbart med utbildningspolitiska reformer. En utgångspunkt för åtgärdermåste dock vara en mera grundlig kartläggning. Eftersom de studerande intelängre uppger föräldrarnas yrke när statistiska uppgifter samlas in saknasuppgifter om social bakgrund. , som tidigare givit regeringen iuppdrag att ta fram underlag för att belysa dessa frågor, bör nu hos regeringenbegära en utredning om den sociala snedrekryteringen till högskolan. Utskottetvill med anledning av mofionen anföra följande. UHÄ har belyst studerandes sociala bakgrund i rapporter(1979:9, 1979: 13, 1981:25 och 1982; 3) från uppföljningsprogrammetbeträffande högskolereformen samt från ett projekt om tUlträdessystemet ochett projekt om rekrytering till forskamtbildning och forskarkarriär. I enlighet med beslut vid /80 harett nytt centralt register över de högskolestuderande inrättats, i vilketuppgift om social bakgrund inte tas in. Undersökningar om de studerandessociala bakgrund skall grundas på enkätundersökningar, där högskoleregistretutgör urvalsram (prop. 1979/80: 104, UbU 1979/80:29, rskr 1979/80: 341). () publicerade enrapport benämnd Social skiktning i grundskola, gymnasieskola och högskola , nr 1981:3. Uppgifterna i rapportenbeträftande högskolestuderande avser av . Utskottet harinhämtat att SCB f. n. planerar en ny undersökning. Avsikten är att i dennapröva en annan metod än enkätundersökningar vilka är förhållandevis kostnadskrävande.SCB har därför ansökt hos datainspektionen att få göra en samköming av detcentrala studeranderegistret och folk- och bostadsräkningarna. Denna fråga ärännu inte slutbehandlad. Utskottet utgår från att SCB genomför de undersökningar avhögskolestuderandes sociala bakgrund som förutsatte vid beslutet omett nytt centralt studeranderegister. Med hänvisning till de redovisade rapporternafrån olika projekt inom UHÄ och från SCB samt till SCB;s pågående planering aven ny undersökning anser utskottet att inte behöver göra deluttalande som begärs i motion 1982/83: 595, varför den bör avslås av . Högskolans institutionella organisation m. m. En kommitté (U 1979; 03) tiUkalladesär 1979 för uppföljning av högskolereformen. Ar 1981 fickuppföljningskommittén genom tilläggsdirektiv i uppdrag att mot bakgrund av detstatsfinansiella läget göra en förutsättningslös prövning av högskolansinstitutionella organisation. UbU 1982/83:23 8 skulleutifrån de fastställda övergripande målen för högskolan bl.a. finnaorganisatoriska och administrativa förenklingar som kunde nedbringa förvaltningskostnadernainom högskolan. Kommittén var oförhindrad att förutsättningslöst övervägaformerna för planeringen på olika nivåer. Kommittén upphörde reellt med sittarbete och formellt genom särskilt beslut avregeringen. Kommittén avgav inget betänkande. Enligtföredragande statsrådet föreligger alltjämt ett behov av att närmare övervägade frågor som uppföljningskommittén enligt tilläggsdirektiven hade attbehandla. Därför skall en departementspromemoria utarbetas på grundval av bl.a.det material som finns från uppföljningskommitténs arbete. Promemorian skallinnehålla överväganden och förslag. Statsrådet räknar med att det skall varamöjligt att förelägga en proposition i ärendet vid nästa riksmöte.Eftersom sammansättning av och uppgifter för olika organ inom högskolan ingår iutredningsarbetet inom förordar föredragandestatsrådet att den förordnandetid för ledamöterna i regionstyrelserna,högskolestyrelserna m.fl. högskoleorgan, vilken går ut , förlängsett år. Genom beslut (prop. 1980/81:40, UbU 1980/81:14, rskr1980/81: 128) ändrades föreskrifterna om regionstyrelsernas sammansättning.Samtidigt antogs en lag med övergångsbestämmelser att gälla fram till den 1juli 1983. föreslås att skall anta ett förslag till lag omundantag från bestämmelsen om regionstyrelsernas sammansättning ytterligare ettår t. o. m. (hemställan 1). Uppföljningskommitténbör enligt motion 1982/83:581 (yrkande 23) fä fullfölja sitt arbete i enlighetmed givna direktiv. Dessutom bör den genom tilläggsdirektiv få i uppdrag att seöver anslagssystemet för högskolan så att dess utformning gör det möjligt attåter införa en sektor med fritt tillträde. Kommittén bör i sitt arbete ocksåbeakta vad som anförts i motionen om att minska administrationskostnaderna inomhögskolan och om att knyta de mindre högskolorna närmare till de större ochanordna undervisningen vid de mindre i form av decentraliserad utbildning. Kommitténsarbete bör enligt motionen avslutas under är 1983. Regionstyrelsernaär enligt motion 1982/83:581 en administrativ belastning. Därför bör desnarast avskaffas. bör enligt yrkande 24 i motionen ge detta tillkänna för regeringen. Bl.a.högskolereformen har enligt motion 1982/83: 1070 resulterat i en omfattandebyråkrati. Motionärerna anser att en viktig förutsättning föratt byråkratininom högskolan skall kunna begränsas är att regionsiyrelserna avvecklas. De börersättas av samrådsnämnder bestående av företrädare för högskolorna. Regeringenbör lägga fram förslag för att minska byråkratin, däribland enavveckling av regionstyrelserna (yrkande 10). Enligtmotion 1982/83; 330 bör hos regeringen begära initiativ till enutvärdering av högskolereformen med utgångspunkt i vad som UbU1982/83:23 9 anförs i motionen om bl.a. ökat inflytande från samhälletöver den högre utbildningen, ökad möjlighet för fackliga representanter ochyrkesverksamma att påverka utbildningens och forskningens inriktning, ändratsystem för val till alla styrelser upp till högskoleenhetsnivå där varje studerande,lärare och annan anställd har en röst, sammanslagning av linjenämnder ochfakulletsnämnder, sammanföring av begreppen linjer och institutioner samtökning av antalet utbildningssektorer. Enligt motion 1982/83:2130 (yrkande 2 i denna del) börriksdagen ge regeringen till känna att åtgärder bör vidtas för att motverka enförsvagning av yrkeslivsrepresentationen i högskolan. Motionärerna anser attyrkeslivsrepresentationen inom linjenämnderna har ifrågasatts genomutredningsdirektiv som fidigare givits. Utskottethar redovisat att uppföljningskommittén har upphört. Som redovisas i budgetpropositionen pågår arbete inomutbildningsdepartementet med alt utarbeta en departementspromemoria med vissaöverväganden och förslag på gmndval av bl. a. kommitténs material. Utskottethar inhämtat att detta arbete är avslutat och att promemorian kommeratt remitteras. Med det anförda föreslär utskottet att avslårmofionerna 1982/83:330, 1982/83:581 yrkande 23 och 1982/83:2130 yrkande 2 idenna del. Utskottet föreslår vidare med hänvisning till det pågåendearbetet inom beträffande högskolans institutionellaorganisation att avslår motionerna 1982/83:581 yrkande 24 och1982/83:1070 yrkande 10. Utskottet har inget att erinra mot att mandatperioden förregionstyrelserna förlängs med i avvaktan på det kommande förslaget omhögskolans insfitutionella organisation. bör därför anta denföreslagna lagen om ändring i lagen (1980:1099) om ändring i högskolelagen(1977:218) i syfte att änru tillåta att regionstyrelserna har en annansammansättning än vad som föreskrivs i högskolelagen. En utredning om den framtidaenhetsindelningen i /yrkas i mofion 1982/83:766 (yrkande 1). Redan år1966 införlivades den tidigare självständiga tekniska högskolan i meduniversitetet i såsom teknisk fakultet. Vid högskolereformen är 1977uppgick ytterligare ett antal högskolor i . I den storahögskoleenheten har en extra beslutsnivå i form av fem förvaltningsnämnderinförts. Storskaligheten har, enligt vad som anförs i motionen, inneburit attuniversitetet fått proportionellt sett lägre tilldelning av vissa resurser. Denhar också gjort verksamheten mera svåröverskådlig. Vidare är det för t. ex. dentekniska fakulteten besvärande att i kontakter utåt inte få en självklaridentitet i en egen högskoleenhet och inte heller ha möjlighet att centraltföra fram sina egna prioriteringar. Mot bakgrund av att skäl förts fram bådeför och emot en delning av begär motionärerna en noggrannutredning av UbU1982/83:23 10 fömtsättningarna för och konsekvenserna av en sådandelning att den tekniska högskolan åter blir fristående (yrkande 2). Även i motion 1982/83; 148 tas frågan om en undersökningav enhetsindelningen i /upp. Motionärerna nämner särskilt inrättandeav en särskild högskoleenhet i och ett fristående tekniskt universitet iLund. inte längre existerar, anser motionärerna attfrågan om möjligheten att dela i bör undersökas på annatsätt. Enligt vad utskottet inhämtat pågår inom UHÄ enundersökning av effekterna av den enhetsindelning som kom till stånd iStockholm. och /vid högskolereformen är 1977. Utskottet harocksä inhämtat alt det arbete beträffande högskolans institutionellaorganisation som pågår inom kan komma att påverkabedömningen av frågor om indelningen i högskoleenheter. Som framgår av bl.a.motionerna finns det inom olika delar av olika uppfattningar omenhetsindelningen i /. Utskottet anser att resultaten av pågåendearbete inom UHÄ och måste avvaktas innan ställning kanlas till frågan om utredning av enhetsindelningen i /. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1982/ 83; 148 och 1982/83:766. Föredragande statsrådet stryker ibudgetpropositionen under att den nödvändiga förnyelsen av forskning ochutbildning samt den utökning av grundläggande högskoleutbildning som behövs förde stora ungdomskullarna måste finansieras inom oförändrade resursramar. Hårdakrav måste då ställas pä effektiviteten i högskolans resursutnyttjande. Motdenna bakgrund kommer en översyn att göras av resursanvändningen inom högskolan.Översynen skall inte syfta till att förändra målen och det övergripanderegelsystemet för högskolan utan främst inriktas mot att studera hur resursernaanvänds inom nuvarande organisation. Översynen skall göras i sådan takt attförslag till rationaliseringar och omprioriteringar kan föreligga införberedningen av budgetpropositionen för /85.