bet · G601AU21 · 1982-12-31 00:00:00 — I motionen föreslås att regeringen som en sysselsättningsskapandeåtgärd på försök skall ge bidrag till arbetsgivare som enligt dansk modellönskar anställa akademiker. Som framhålls i motionen har antalet arbetslösa akademikerökat . är emellertid arbetslösheten blandakademikerna väsentligt lägre än inom åtskilliga andra yrkesgrupper. Enligt utskottets uppfattning bör insatser göras i förstahand med de arbetsmarknadspolitiska resurser som f. n. står till buds. Ipropositionen framhålls också särskilt att även behovet avarbetsmarknadsutbildning för relativt högutbildade arbetslösa personer börtillgodoses. a. nämns påbyggnadskurser för gymnasie- och högskoleutbildade. Medhänvisning till det anförda bör motion 1114 avslås i denna del. I motion 2079 av () och Ing-MarieHansson (s) begärs att beredskapsmedel skall sättas in i de s. k.centrumbildningarnas verksamhet. De framhåller bl. a. att kulturarbetarnasmöjligheter att avyttra sina verk samt att få anställning och engagemang i dagpå grund av rådande lågkonjunktur är ytterligt begränsade. Arbetslösheten blandkulturarbetare kan väntas ligga kvar på oförändrat högnivåeller rent avöka, bl.a. beroende på att kommunerna skär ned sina kulturanslag. Av de medel som i budgetpropositionen föreslås gå tillsysselsättningsskapande åtgärder avsätts en del tillarbetslösa kulturarbetare. I årets budgetproposition anför kulturministern attdet är angeläget att kulturpolitiken medverkar till att skapa nyaarbetstillfällen. I detta avseende menar motionärerna att centrumbildningarspelar en viktig roll. Deras arbete har varit av stor betydelse för att spridagod kultur i landet. De har en både kulturpolifisk och arbetsförmedlandeuppgift och AU1982/83:21 77 arbetar under obyråkratiska och därför billiga former. Utskottet vill med anledning av motionen inledningsviserinra om att beredskapsmedel i skilda sammanhang utgår förkulturändamål. Inom AMS finns f. ö. en särskild kulturdelegation medrepresentanter bl. a. för centrumbildningarna. På vissa centrumbildningar finnsockså arbetsförmedlare placerade, för vilka AMS svarar för kostnaderna. Av detsagda framgår att det skett ett fortlöpande samarbete mellanarbetsmarknadsmyndigheterna och de s. k. centrumbildningana. I sammanhangetbör även erinras om att utredningen om arbetsmarknadsverkets organisation fåtttill uppgift att bl. a. se över frågan om kulturarbetsförmedlingen. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionen. I den tidigare nämnda motionen 1537 av . (s), som tar upp sysselsättningsproblemen i , förs framförslag om en försöksverksamhet med beredskapsarbeten inom kommuner ochlandsting i . Det gäller ett system som syftar till att ersättapensionsavgångar i länet. Genom att med beredskapsmedel tidigareläggaanställningar som ersätter personer som går i pensionskulle beredskapsarbeten snabbare kunna övergå till en fast anställning. I motionen föreslås att regeringen skall ges i uppdrag attta upp förhandlingar med kommuner och landsting i för attvidareutveckla förslaget och därefter förlägga en försöksverksamhet fill länet. Som framgår av motionen är situationen på arbetsmarknadenmycket bekymmersam i . Detta gäller främst i några av de mindrekommunerna utanför Östersundsregionen. Det är mot denna bakgrund positivt inom länet arbetar aktivt för att komma till rätta med problemen. Ettexempel härpå är det här aktuella förslaget som innebär tidigareläggningar avanställningar med hjälp av beredskapsmedel. Utskottet är emellertid inteberett tillstyrka denna form för användning av beredskapsmedlen. Övervägandenom arbetsmarknadsmedlens användning sker fortlöpande inom regeringens kanslioch inom arbetsmarknadsverket. I de sammanhangen är det naturligt att uppslagav det här aktuella slaget prövas. Enligt vad utskottet inhämtat övervägs ocksåf. n. olika former av ersättarsystem inom regeringens kansli. Motion 1537 börmed hänvisning härtill inte föranleda någon åtgärd i denna del. 1 samma motion - 1537 - föreslås även att mer generösabidrag - bl. a. beredskapsmedel - skall utgå till kringaktiviteter inom turismsom syftar till au förbättra infrastrukturen. Som exempel härpå anförs attberedskapsmedel bör kunna utgå för utbyggnad av de alpina anläggningarna i Åreså att VM-och OS-tävlingar kan genomföras och Åre bli en alpin riksanläggning. Beredskapsarbeten av investeringskaraktär görs vanligenbl. a. för att förbättra infrastrukturen. Stora belopp har t. ex. satsats påvägbyggen. Även projekt inom turism har f. ö. bedrivits som beredskapsarbete.När det gäller det i motionen aktuella projektet i Åre kan nämnas att frågan om AU1982/83:21 78 finansieringen härav f. n. bereds inom regeringens kansli. Utskottet avstyrker med hänvisning till vad som anförts motioneni denna del. Utskottet har i betänkandet behandlat ett antal i motion1537 framförda konkreta förslag inom arbetsmarknadspolitiken, vilka syftar tillatt hålla arbetslösheten nere i . I motionen anförs därvid bl. a.att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste utökas och också anpassas tilllänets specifika behov och förutsättningar. Som framgår ovan är utskottet medvetet om behovet avarbetsmarknads-politiska insatser i . Det ankommer emellertid påAMS att göra en avvägning av insatserna länen emellan. Utskottet utgår från attlänets situation beaktas vid fördelningen av medlen. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motion1537 i denna del. Behovet av samhällsinvesteringar med beredskapsmedel iNorrbottens län behandlas i motion 1532 av Per () och (m). Mot bakgrund av det synnerligen svåra arbetsmarknadsläget föreslåsatt beredskapsarbeten kommer till stånd inom energiområdet, inom försvaret samtinom vägsektorn. Beredskapsarbeten har en mycket stor omfattning ilänet. Regeringen har i sin presenterade Norrbottensproposition (prop.1982/83:120) föreslagit en ytterligare höjning av nivån på dearbetsmarknadspolitiska insatserna i länet. Utskottet kommer med anledningdärav att närmare belysa behovet av insatser i senare i vår ibetänkandet AU 1982/83:24. Mofionen avstyrks mot denna bakgrund. I motion 1534 av m.fl. (s) begärs samhällsinvesteringar med beredskapsmedel i län. Motionärernapekar främst på den höga byggarbetslösheten i länet, som bl. a. är en följd avatt kärnkraftsbygget i trappas ned. Kraftfulla insatser måste därförgöras för att hålla sysselsättningen uppe i länet. Motionärerna föreslår därvidatt beredskapsmedel skall anvisas för att möjliggöra en snar igångsättning avbyggnation av bl. a. posthus och polishus. Beredskapsmedel bör även användasför att förbättra järnvägs- och vägstandarden och trafiksäkerheten i länet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att statsmakterna börmedverka till att de negativa konsekvenserna för byggsysselsättningen i länetbegränsas när kärnkraftsbygget i avvecklas. I regeringenskrisprogram, som presenterades , ingick bl. a. tidigareläggningav statliga bygginvesteringar för 20 milj. kr. Den ökade nivå påberedskapsarbeten som regeringen föreslår i budgetpropositionen - somutskottet tillstyrkt - bör kunna innebära ökade möjligheter förberedskapsarbeten även i län. Det får emellertid ankomma på AMS attbedöma i vilka projekt beredskapsmedel skall komma till användning. Motbakgrund av vad utskottet anfört bör motion 1534 avslås. AU1982/83:21 79 Behovet av arbetsmarknadspolitiskainsatser på behandlas i motion 1046 av (). a. att ur anslaget till sysselsättningsskapande åtgärderbör tillföras medel av en omfattning som kan innebära att flyttningar från länetkan undvikas. Som motionären framhåller har de sysselsättningsskapandeåtgärderna stor betydelse för att hålla sysselsättningen uppe på . tidigare pekat på ankommer det på AMS att fördela medlen mellan länenutifrån de behov som uppstår. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionen i denna del. I motion 1582 av m.fl. (s) föreslås åtgärder för byggsysselsättningen i . Detframhålls att byggsysselsättningen f. n. är mycket låg i länet. På grund av neddragningenvid kärnkraftsbygget i Forsmark kan situationen komma att förvärrasytterligare. Enligt motionärerna är det mot den bakgrunden väsentligt att detfinns en beredskap på den statliga sidan för att förbättra byggsysselsättningeni länet. I första hand bör därvid länsarbetsnämnden få tillräckligt medresurser för att hålla byggsysselsättningen uppe. Staten bör därutövermedverka till att större byggprojekt tas fram i länet. Som exempel härpå nämnsE 4 norr om , polishuset i samt Edänge kraftverk. Utskottet vill med anledning av motionen erinra om vadtidigare sagts om beredskapsarbetenas betydelse och om den ökade omfattningenpå dessa arbeten som utskottet tillstyrkt. Vilka projekt som skall komma tillstånd med beredskapsmedel och medlens fördelning på län ankommer det på AMS attbesluta om. Mot bakgrund av att medlen fördelas efter de behov som föreliggerfinns det emellertid anledning utgå från att blir förhållandevisväl tillgodosett. Utskottetavstyrker med det anförda motion 1582 i aktuell del. Statliga stimulanser förbyggsysselsättningen i begärs i motion 2078 av . (s). De hävdar bl. a. att prognosen för byggarbetsmarknadvintern /83 är sämst i landet. På är bilden ocksåutomordentligt dyster. Regeringens byggstimulerande åtgärder kommer att havissa positiva effekter, men man konstaterar att i förhållande till normallänenär åtgärderna inte tillräckliga för att skapa en acceptabel byggsysselsättning.Av skilda skäl kan länet nämligen inte tillgodogöra sig stimulanserna på ettnöjaktigt sätt. a. pekar man på att flertalet större kommuner i länet harmånga tomma lägenheter, att kommuner och landsting inte torde kunnaupprätthålla byggvolymen samt att bygginvesteringarna inom industrin sannoliktblir begränsade. Däremot anser motionärerna att det finns behov av ökadeinvesteringar på kommunikationsområdet. Med anledning av motionen vill utskottet först erinra omvad ovan sagts beträffande åtgärder för att stimulera byggsysselsättningen medberedskaps- AU1982/83:21 80 medel i län och . De synpunkterna ärgiltiga även beträffande situationen i . Det tidigare nämndaregeringsbeslutet innehöll bl. a. tidigareläggningav statliga investeringar i för 44 milj. kr. Motion2078 avstyrks med hänvisning fill vad nu anförts. Slutligen i avsnittet omberedskapsarbeten behandlar utskottet ett antal motioner, i vilka förs framkonkreta projekt som beredskapsarbete. Motionärerna tar som utgångspunkter uppdels behovet av att projekten utförs, dels behovet av att sysselsättningenbehöver främjas. Motionernaredovisas i följande sammanställning: 304 m. fl. (s) Vägförbättringar i Eslöv-Tomelilla- området 657 () och Upprustning av järnvägslinjen CatarinaRönnung (s) 666 i (s) Ombyggnad av och BoNilsson (s) () 1040 i (s) Polishus i och () 1587 m. fl. (c) Upprustningav järnvägslinjen 1643 m. fl. (c, m, fp) i Karistad 2054 () och Upprustning av teaterbyggnaden i () 2064 () och Utbyggnadav () () 2073 () Vissa järnvägsprojekt (bl. Utskottet vill med anledning avmotionerna framhålla att beredskapsarbetenas primära syfte ärsysselsättningspolitiskt. Det måste alltså finnas behov av sysselsättning påorten samfidigt som arbetena måste lämpa sig för de arbetslösa. De typer avarbeten som föreslås i motionerna kan i och för sig vara lämpliga att anordnasom beredskapsarbete. Det bör emellertid ankomma på arbetsmarknadsmyndigheternaatt avgöra var och i så fall i vilken omfattning beredskapsarbeten skall kommatill stånd. Denna principiella uppfattning har utskottet hävdat under en rad avår, och har godkänt utskottets ställningstagande. Utskottet har sammainställning . Motionerna avstyrks därför. AU1982/83:21 81 Inom ramen för detta delprogram fårAMS lägga ut beställningar av förnödenheter som behövs i statlig verksamhet hosindustriföretag som har varslat om nedläggning eller större driftsinskränkningom de anställda inte kan beredas sysselsättning på annat sätt. Härigenom kansysselsättningen för begränsad tid upprätthållas inom ett företag för att gerådrum för omplacering av personal. Regeringen kan också medge utgifter för AMSför ordinarie beställningar som staten tidigarelägger isysselsättningsfrämjande syfte. Under /82 disponerade AMS 120milj. för industribeställningar, varav 75 milj. kr. fick användas förrådrumsbeställningar. Den sammanlagda sysselsättningseffekten av de /82 utlagda.beställningarna beräknas fill 50 000sysselsättningsdagar, varav 20 000 faller på /83. Förinnevarande budgetåret har 360 milj. kr. upptagits under delprogrammet. I propositionen föreslås att anslagsposten förs upp till 10milj. vilket beräknas motsvara behovet under ett normalår. Utskottettillstyrker vad som anförs i propositionen i denna del. Det sammanlagda medelsbehovet föranslaget Sysselsättningsskapande åtgärder beräknas fill 3 ,varav . Utskottet har tidigare i betänkandet fillstyrkt den volympå beredskapsarbeten och industribeställningar som regeringen föreslår förnästa budgetår. Därav följer att utskottet också tillstyrker den begärdamedelsanvisningen för anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder. Utskottets ställningstagande innebär att framlagdamotionsyrkanden om en reducering av det föreslagna anslaget bör avslås avriksdagen. Det gäller partimotion 818, i vilken föreslås attanslaget skärs ned med 170 milj. kr. Dessa medel föreslår motionärerna istället skall tillföras anslaget till regionala utvecklingsinsatser påfjortonde huvudtiteln (150 milj. och till bidrag till vissaoljetransporter i glesbygd (20 milj. Utskottet avvisar följaktligenförslaget att medel ur anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder skallreduceras till förmån för ökade anslag till dessa ändamål. i vår kommerf. ö. utskottet att behandla behovet av insatser till regionalautvecklingsinsatser och till vissa oljetransporter i glesbygd i sittregionalpolitiska betänkande. AU 1982/83:23. Utskottet har avstyrkt förslaget imotion 1540av m. fl. (m) om dels en mindre omfattning avberedskapsarbeten, dels om andra principer för medelsberäkningen i förhållandetill regeringens förslag. I konsekvens härmed avstyrks yrkandet i samma motionom en reducering av det föreslagna anslaget med 1 550 milj. kr. 6 1982/83. AU 1982/83:21 Slutligen avvisar utskottetförslaget i motion 2062 av m. fl. (c) om ett överförande av 25milj. ur det här aktuella anslaget till anslaget till de regionalautvecklingsfonderna. Mot bakgrund av det stora behovet avsysselsättningsskapande åtgärder i det rådande arbetsmarknadsläget, kanutskottet inte medverka till att medlen härför urholkas för andra i och för sigangelägna ändamål. Motionen avstyrks därför. 1 I utgifterna ingår kostnaderna för Vapenfriatjänstepliktiga som före bestrids över detta anslag. 2 Fräntidigare (prop. 1981/82:100 bil. 15, AU 1981/82:21, rskr 1981/82:116 och prop. 1981/82:102, FöU 1981/82:18, rskr 1981/82:374) anvisade medel om . till anslaget B 13. 33 564 000 till anslaget B 14. Vapenfria tjänstepliktiga fr. o. m. den 1januari 1983 (prop. 1982/83:25 bil. 12, AU 1982/83:13, rskr 1982/83:107). Detta anslag ersätter det tidigareanslaget benämnt Totalförsvarsverksamhet. Från anslaget bestrids programmetFörsvars- och beredskapsplanering och förvaltningskostnaderna för detta samtföre utgifterna för delprogrammet Vapenfria tjänstepliktigaoch förvaltningskostnaderna därför. Försvars- och beredskapsplanering Förvaltningskostnader 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Beräknad ändring 5 610 000 17 875 0001 + 3 600 000 -1- 1 010 000 -1- 2 590 000 -1- 182 000 1Häri ingårförvaltningskostnader för delprogrammet Vapenfria tjänstepliktiga. till anslaget B 13. Nämnden förvapenfriutbildning fr. o. m. (prop. 1982/83:25 bil. 12, AU1982/83:13, rskr 1982/83:107). Programmet omfattar planering delsav hur landets arbetskraft skall utnyttjas under beredskaps- ochkrigstillstånd, dels av arbetsmarknadsverkets krigsorganisation samtstatsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer som är engagerade iutbildning av personal för arbete i krigstid inom totalförsvarets civila delar. Regeringen har under punkt B 5 (s. 92-93) föreslagitriksdagen att till Försvars- och beredskapsplanering för /84anvisa ett förslagsanslag av . AU1982/83:21 83 Till deltagare i den frivilligaförsvarsverksamheten utgår olika ekonomiska förmåner. Dessa förmåner utreds f.n. av kommittén (Fö 1982:08) om förmåner vid frivillig försvarsverksamhet.Utredningsarbetet beräknas vara slutfört under /84. Utskottettillstyrker den begärda medelsanvisningen. : Anskaffning av utrustning Detta anslag används förarbetsmarknadsverkets utgifter för inköp av utrustning, vars anskaffningsvärdeöverstiger . och vars livslängd överstiger . Ävenengångsanskaffningar bekostas från anslaget. Annan utrustning anskaffas medanlitande av resp. programanslag. Regeringen har under punkt B 6 (s. 93-95) föreslagitriksdagen att till : Anskaffning av utrustning /84 anvisa ett reservationsanslag av 2,7 milj. kr. Utskottet godtar medelsberäkningen. Anslaget bör alltsåföras upp med det begärda beloppet. : Förvaltning av utrustning I Under /82 har kostnaderna överstigitintäkterna med . Under anslaget redovisas kostnaderoch intäkter för programmet Förvaltning och utrustning. Från anslaget bekostaskapitalkrävande utrustning som används vid genomförande av övriga program.Sådan utrustning får hyras ut inom eller utom arbetsmarknadsverket. Hyran skallberäknas så, att samtliga uppkommande kostnader täcks. Regeringen har under punkt B 7 (s. 95-97) föreslagitriksdagen att i likhet med tidigare budgetår till av utrustning för /83 anvisa ett reservafionsanslagav . Utskottethar ingen erinran mot propositionens förslag. : Inköp för arbetsmarknadsutbildningen Fr. o. m. /82 harett nytt budgetsystem för SÖ:s AMU-kurser införts. Med anledning härav föreslåsatt ett nytt anslag avseende inköp för arbetsmarknadsutbildningen inrättas. Medlen skall i likhet med övriga medel förarbetsmarknadsutbildningen anvisas till AMS för överföring till SÖ. AU1982/83:21 84 kostnader för arbetsmarknadsutbildningens anskaffning avutrustning och inredning samt inköp som överstiger . och har enlivslängd av . Medelsbehovet för anskaffning av utrustning och inredningav lokaler fillgodoses t. v. under anslaget B 2. I propositionen föreslås under punkt B 8 (s. 97-98) attriksdagen till : Inköp för arbetsmarknadsutbildningen /84 anvisar ett reservationsanslag av 51 milj. kr. I mofion 1540 av m. fl. (m) föreslås attanslaget skall föras upp med 36 milj. kr. Detta mot bakgrund av de förslag tillannan omfattning och inriktning av verksamheten som moderata samlingspartietföreslagit. Utskottet har tidigare i betänkandet tillstyrktpropositionens förslag beträffande arbetsmarknadsutbildningens omfattning ochinriktning under nästa budgetår. Utskottet tillstyrker även den begärdamedelsanvisningen för att möjliggöra nödvändiga investeringar inomarbetsmarknadsutbildningen. Motion 1540 bör därför avslås i denna del. Fr. o. m. harbyggnadsstyrelsen övertagit lokalförsörjningsansvaret för länsarbetsnämnderna,arbetsförmedlingarna och arbetsmarknadsinstituten. harvidare per övertagit lokalförsörjningsansvaret förarbetsmarknadsutbildningen. De byggnadsinvesteringar som sker inomarbetsmarknadsverkets verksamhetsområde sker antingen överarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader eller inom särskildainvesteringsramar över sakanslag. För andra myndigheter redovisasbyggnadsinvesteringar regelmässigt över särskilda anslag i statsbudgeten. Motbakgrund av detta föreslås upprättande av ett särskilt anslag förbyggnadsinvesteringar inom arbetsmarknadsverkets ansvarsområde. Byggnadsinvesteringarnainom arbetsmarknadsutbildningen ingår t. v. i anslaget B 2.Arbetsmarknadsutbildning. Regeringenhar under punkt B 9 (s. 98-99) föreslagit att 1. skall bemyndigaregeringenatt besluta om byggnadsarbeten m. m. inom den i propositionen angivnakostnadsramen, 2. fillByggnadsarbeten inom arbetsmarknadsverkets verksamhetsområde för budgetåret1983/84 anvisar ett reservationsanslag av . I propositionen förordas i enUghet med byggnadsstyrelsensförslag att en kostnadsram på 6,6 milj. kr. för ombyggnad av i Eskilstunatas upp i investeringsplanen. Sammantaget föreslås att på anslaget förs upp 7,5milj. Utskottettillstyrker vad som anförs i propositionen i dehna del. 1982/831983/84 2 888 00014 270 000 den 1januari 1983 från anslaget B 5. har somengångsbelopp anvisats tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /83 för tiden - den 30 juni1983. NVU) inrättades den 1januari 1983. Nämnden administrerar tillsammans med godkändautbildningsmyndigheter och organisationer de vapenfrias utbildning,inkvartering och förmåner. Nämnden leds av en direktör som biträds av enstyrelse sammansatt av företrädare för utbildningsanordnare ocharbetsmarknadens parter samt av parlamentariskt valda ledamöter. Den verksamhetsom skall bedrivas av nämnden utfördes före avvapenfrisekfionen inom AMS. Över detta anslag bestrids nämndens kostnader förförvaltning, lokaler och ADB-system. Kostnaderna för utbildning och förmånerfill de vapenfria bestrids fr. o. m. över anslaget B 14.Vapenfria tjänstepliktiga. Anslagsframställningen för /84 har gjortsav organisationsutredningen om vapenfriutbildning (OVU). Beräknad ändring 1983/84 -h2 114 000 -Hl 693 000 (därav lönekostnader) (1375 000) (-1-1676 000) (-H 375 000)2 -1- 210 000 -Hl 863 000 1 Siffrorna i denna kolumn avser tiden - den30 . 2 Lönekostnadernahar överslagsvis beräknats till . för /84. Regeringen har under punkt B 13 (s.102-103) föreslagit att till /84 anvisar ett förslagsanslag av . Denföreslagna medelsberäkningen tillstyrks. 1981/821982/83 1983/84 62 1820001 67 129 0002 69 834 000 ' Avser utgifter för delprogrammet Vapenfriatjänstepliktiga under anslaget B 5. 2 Avserdels anslag med . för delprogrammet Vapenfria tjänstepliktigaunder anslaget B 5. Totalförsvarsverksamhet, för tiden - den 31december 1982, dels . som överförs från anslaget B 5.Totalförsvarsverksamhet till detta anslag för tiden - den 30 juni1983. har anvisats vid inrättandet av anslaget (prop. 1982/83:25, AU1982/83:13, rskr 1982/83:107). Från anslaget bestrids utgifter förekonomiska och sociala förmåner åt vapenfria tjänstepliktiga samt ersättningarför vissa utbildningskostnader m. m. till kommuner, organisationer ochaffärsdrivande verk som filldelas vapenfria tjänstepliktiga. Utgifterna fördessa verksamheter bestreds före över anslaget B 5.Totalförsvarsverksamhet. Anslagsframställningen /84 har gjorts dels av organisationsutredningen omvapenfriutbildning (OVU), dels av AMS. Beräknadändring 1983/84 Vapenfria tjänstepliktiga Ersättning för utbildningskostnaderoch fritidsstudier m. m. 3 360 000 67 129 000 -1- 4 610 000 + 5 000 + 2 705 000 I propositionen har under punkt B14 (s. 104-105) föreslagits att till anslaget Vapenfriatjänstepliktiga för /84 skall anvisa ett förslagsanslag av . För innevarande budgetår har antalet tjänstgöringsdagarbestämts fill högst 650 000 vilket beräknas medge grundutbildning av ca 2 000och repetifionsutbildning av 1 000 vapenfria. Antalet ansökningar om vapenfritjänst, som ökade med fill , förväntas öka i ungefärsamma takt . Till bidragsberättigade utbildningsanordnare kan utgå3 . I proposifionen föreslås oförändrat antal utbildningsdagaroch en oförändrad ersättning fill utbildningsanordnarna. För att väntetidenför de vapenfria som väntar på att bli inkallade till grundutbildning inteskall bli alltför lång bör enligt propositionen inom ramen för antaletutbildningsdagar en omprioritering kunna ske för att möjliggöra inkallandet avfler vapenfria till grundutbildning. AU1982/83:21 87 I mofion 2065 av ()och () föreslås att antalet utbildningsdagar för vapenfriatjänstepliktiga skall öka till 750 000 och att bidraget tillutbildningsanordnare höjs till . för varje vapenfri. Motionärernahänvisar härvid bl. a. till de argument för en utökad verksamhet och höjdabidrag som AMS fört fram. Enligt motionärerna medför det stora sociala olägenheterför de vapenfria tjänstepliktiga och extra kostnader för samhället om denvapenfria tjänstgöringen fullgörs senare än . Med regeringensförslag anser man att väntefiderna efter beslut i vapenfrinämnden kommer attöka ytterligare.