bet · G601LU24 · 1982-12-31 00:00:00 — mening var det betydelsefullt att regeringen med uppmärksamhetföljde utvecklingen och tog de initiativ som kunde visa sig erforderliga. LU1982/83:24 19 utskottet anfört gavs regeringen till känna. Frågan omavdragsrätten aktualiserades åter vid 1979/med anledning av enmotion. På utskottets hemställan avslog motionen i frågan medhänvisning bl..a, till att bestämmelserna då varit i kraft i endast drygt tvåmånader (LU 1979/80:26). Med anledning av begäran anordnadejustitiedepartementet en hearing med företrädare för olikamyndigheter m. m. angående erfarenheterna av avdragsrättens inverkan påumgängesrätten. Enligt vad utskottet har inhämtat kom frågan också upp vid enhearing som departementet höll rörande förhandsbesked frånförsäkringskassorna i ärenden om bidragsförskott. Vid ingetdera tillfälletframkom att det fanns något behov av en lagändring. Spörsmålet om avdragsrättens utformning har vidare -enligt vad utskottet erfarit - tagits upp av ensamförälderkommittén (S 1977:16)i anslutning till arbetet med en översyn av samhällsstödet till ensamståendeföräldrar. Kommittén har därvid gjort en utvärdering av avdragsregeln.Kommittén avser enligt kommittéberättelse att slutföra sitt arbeteunder . Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motioneninte bör föranleda någon, åtgärd. Utskottet avstyrker således bifalltill densamma. Barns ansvar för rättegångskostnader I mål om underhållsbidrag, liksomannars i mål där en underårig är kärande eller svarande, gäller att barnet intesjälvt får föra sin talan utan måste företrädas av en ställföreträdare, oftastvårdnadshavaren. Barnet anses likväl som part i målet. Enligt de allmännabestämmelserna om rättegångskostnader i 18 kap. skall part somförlorat ett mål ersätta motparten dennes rättegångskostnader. Har den vinnandeparten allmän rättshjälp får den förlorande i stället ersätta staten vad somutgetts för motpartens rättshjälp. I vissa fall kan domstolen bestämma attvardera parten skall stå för sin rättegångskostnad eller att den vinnandeparten skall få en jämkad ersättning. Reglerna härom gäller i huvudsak målangående rättsförhållanden som måste bestämmas genom dom eller mål variparterna både vunnit och förlorat. Har part ålagts att utge ersättning till statsverket förmotpartens rättshjälp ankommer det på vederbörande rättshjälpsnämnd att se tillatt beslutet blir verkställt, dvs, att parten betalar sin skuld tillstatsverket. Närmare bestämmelser om indrivning av statens fordringar för bl.a, rättshjälpskostnader finns i kungörelsen (1965:921) om bevakning ochavskrivning av vissa statens fordringar, m, m, (avskrivningskungörelsen). Enredogörelse för det huvudsakliga innehållet i avskrivningskungörelsen hartagits in ovan (s, 6), I motion442 (m) framförs önskemål om att utredningen om barnens rätt LU1982/83:24 20 (Ju 1977:08) skall göra en översyn av bestämmelserna såatt ett barn inte skall behöva åläggas att betala rättegångskostnader i mål omunderhållsbidrag till barnet. Utskottet erinrar om att frågan om barns ansvar för rättegångskostnadernai underhållsmål tidigare behandlats av med anledning avmotioner. Vid 1975/76 och 1978/riksmöten avslog på hemställanav utskottet motionsyrkanden om att den som för barnets talan skulle bli ersättningsskyldigför motpartens rättegångskostnader när barnet är föriorande part (LU 1975/76:33och 1978/79:9), Vid sistnämnda tillfälle behandlade utskottet också ettmotionsyrkande om att domstol i underhållsmål skulle få förordna att varderaparten skall bära sin rättegångskostnad. Utskottet (LU 1978/79:9) framhölldärvid att mål om jämkning av underhållsbidrag kunde beräknas bli vanligare iframtiden och att redan de befintliga jämkningsmålen vållat problem fördomstolarna när det gällde fördelningen av rättegångskostnaderna. Utskottetansåg att de nuvarande rättegångskostnadsreglerna inte var helttillfredsställande och att bestämmelserna borde ses över. Vad utskottet anförtgav som sin mening regeringen till känna. Riksdagsskrivelsen överlämnadessedermera till rättegångsutredningen (Ju 1977:06), Spörsmålet aktualiseradesåter vid 1979/med anledning av en motion. Utskottet (LU1979/80:26) förordade att regeringen närmare borde överväga frågan om barnsåterbetalningsskyldighet för statsverkets kostnader för allmän rättshjälp åtbarnets motpart. Övervägandena syntes enligt utskottet lämpligen böra ske ianslutning till ett ställningstagande till rättegångsutredningens betänkande.Vad utskottet anfört gavs regeringen till känna. Som närmare framgår av redogörelsen ovan (s. 13 f.) harrättegångsut-ningen i sitt betänkande (SOU 1982:26) Översyn av rättegångsbalken1 behandlat frågan om kostnader i mål om jämkning av underhållsbidrag. Någotförslag till ändrad lagstiftning i förevarande hänseende framläggs inte ibetänkandet. Enligt utredningens mening bör problemen i första hand lösas påannat sätt än genom ändringar i regler om rättegångskostnad. I anslutning till det anförda vill utskottet framhålla attproblemen med ansvaret för rättegångskostnaderna i underhållsmål har sin grundi att barnet anses som part i sådana mål. Genom tilläggsdirektiv harutredningen om barnens rätt (Ju 1977:08) fått i uppdrag att behandla frågan omtalerätt och representanter för barn när det gäller bl. a. underhåll. Enligtvad utskottet inhämtat kommer utredningen i sitt arbete härmed att övervägavilken ställning barnet skall ha i underhållsmål. Utredningen beräknar attavlämna ett betänkande i denna del , Enligt utskottets mening framstår det alltjämt somangeläget att frågan om barns ansvar för rättegångskostnaderna i underhållsmålfår en tillfredsställande lösning. Med hänsyn till tidigareuttalanden utgår utskottet från att regeringen i samband med ställningstagandenatill rättegångsutred- LU1982/83:24 21 ningens betänkande och det väntade betänkandet frånutredningen om barnens rätt överväger spörsmålet i hela dess vidd. Något nytttillkännagivande i ämnet från sida är inte erforderligt. Motion 442bör således inte föranleda någon åtgärd från sida. Preskriptionstiden för fordran påunderhållsbidrag ändrades från tio till genom underhållsreform.Rätten att göra gällande fordran på underhållsbidrag, som blivit fastställtgenom dom eller avtal, upphör därmed efter förfallodagen. I princip kanpreskriptionen inte avbrytas. Preskriptionsbestämmelsen gäller också närförsäkringskassan utgett bidragsförskott och kassan därmed kan kräva enunderhållsskyldig på underhållsbidrag. Betalar den underhållsskyldige intefrivilligt kan underhållsbidraget tas ut genom utmätning eller införsel i lön.Genom införsel får tas ut endast underhållsbidragsbelopp som har förfallit tillbetalning tidigast före början av den kalendermånad under vilkenverkställigheten skall ske. Försäkringskassornas möjligheter att kräva åter vad somutgått i form av bidragsförskott tas upp i motionerna 551 (m) och 2109 (m).Motionärerna i motion 551 anser att den nuvarande preskriptionstiden pä tre årkan synas vara väl kort, och de begär förslag till en förlängning av denna, Imotion 2109 framhålls bl, a, att anhopningen av ärenden hos försäkringskassornakan göra att kassan inte hinner med en effektiv kravverksamhet inom preskriptionstidenoch att en femårig preskriptionstid skulle utgöra en lämplig avvägning mellansociala hänsyn och nödvändigheten av en effektiv återkravsverksamhet.Motionärerna begär ett riksdagsbeslut i enlighet härmed (yrkande 1), Övriga yrkanden i motion 2109 behandlas av utskottet nedanunder rubrikerna Införsel i arbetslöshetsersättning m, m, och Försäkringskassornasroll och uppgifter. Som framgår av redogörelsen ovan (s, 14 f,) behandladeutskottet vid 1981/två motionsyrkanden med samma syfte som denu aktuella (LU 1981/82:25), På hemställan av utskottet avslog riksdagenmotionsyrkandena. Utskottet framhöll bl. a. att det måste krävas tungt vägandeskäl för att ändra preskriptionsbestämmelserna som då tillämpats i knappt treår. Utskottet anförde vidare att det var tveksamt huruvida en förlängning avpreskriptionstiden skulle leda till en ökad indrivning av utbetaldabidragsförskott och därmed kostnadsbesparing för staten. Utskottet pekadedärvid bl. a. på att införselinstitutet är det mest använda medlet för attdriva in obetalda underhållsbidrag och att en förlängning avpreskriptionstiden, som inte kombinerades med en förlängning avtidsgränsen vid införsel, därför inte skulle ge några påtagligt ökademöjligheter att driva in fordringar på underhållsbidrag. LU1982/83:24 22 erinrar i sittyttrande över motionerna 551 och 2109 om ensamförälderkommitténsutredningsuppdrag och anför att det är sannolikt att dess kommande förslagpåverkar förutsättningarna för de olika lagändringar som begärs i motionerna.Enligt socialutskottets mening måste därför kommitténs förslag avvaktas innanställning kan tas till olika frågor rörande indrivning av obetaldaunderhållsbidrag. anser att motionerna inte bör föranledanågon åtgärd. Enligt lagutskottets mening äger de skäl som åberopatstidigare av mot en förlängning av preskriptionstiden förunderhållsbidrag alltjämt giltighet. vill också peka på attensamförälderkommittén enligt vad utskottet har erfarit kommer att ta uppfrågan om preskriptionstid och införseltid i sitt utredningsarbete.Lagutskottet anser, i likhet med socialutskottet, att resultatet av kommitténsarbete bör avvaktas. Med det anförda avstyrker lagutskottet bifall tillmotionsyrkandena. Införsel i arbetslöshetsersättning m. rn. En försäkringskassa, som har utgettbidragsförskott, kan, som berörts ovan, begära införsel för fordran påunderhållsbidrag om den underhållsskyldige inte efter förmåga fullgör sinbetalningsskyldighet gentemot kassan. Genom införsel får tas i anspråk bl. a.underhållsskyldigs lön, pension, sjukpenning eller annan dagersättning somutgår på grund av sjukdom eller olycksfall eller av annan sådan anledning. 1 motion 2109 (yrkande 2) yrkas att även dagersättningfrån arbetslöshetsförsäkring samt vuxenstudiebidrag, vilka har enkompensationsnivå som ungefär motsvarar sjukpenning, skall kunna bli föremålför införsel. Som utskottet konstaterade vid behandlingen av ettlikalydande motionsyrkande (LU 1981/82:25) torde motionärernamed sitt yrkande avse, förutom vuxenstudiebidraget enligt studiestödslagen (1973:349),främst dagpenning enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, kontantarbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd samtutbildningsbidrag vid bl. a. arbetsmarknadsutbildning enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966:368). En närmare redogörelse för ersättningarnahar lämnats ovan (s. 7 f.). I sitt av godkända betänkande med anledning avdet aktuella motionsyrkandet hänvisade utskottet till attensamförälderkommittén skulle ta upp den aktuella frågan i sittutredningsarbete. Utskottet ansåg att resultatet av kommitténs arbete bordeavvaktas och avstyrkte bifall till motionsyrkandet. En liknande uppfattningframförs av socialutskottet i yttrandet över bl. a. det förevarandemotionsyrkandet. Enligt lagutskottets mening bör vidhålla sitttidigare ställningstagande och därmed avslå yrkande 2 i motion 2109. LU1982/83:24 23 Försäkringskassornas roll och uppgifter Vid handläggningen av ärenden ombidragsförskott kan det bli aktuellt för att pröva denunderhållsskyldiges förmåga att betala underhållsbidrag och barnets behov avsådant bidrag. Detta gäller t. ex. då frågor uppkommer om reducering avbidragsförskott, om återkrav för erlagda bidragsförskott och om eftergift avåterbetalningsskyldighet. Till ledning för handläggare i bl. a.försäkringskassorna har och gett utallmänna råd för tillämpningen av reglerna om underhållsbidrag och bidragsförskott(se ovan s. 8). Motionärerna i motion 1220 (fp) tar upp frågan omkompetensfördelningen mellan domstol och försäkringskassa. I motionen pekas påbestämmelsen i bidragsförskottslagen om att bidragsförskott inte lämnas medhögre belopp än underhållsbidraget om det bidrag som har blivit fastställtuppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige bör erlägga i bidrag.Enligt motionärerna uppfattar vissa försäkringskassor bestämmelsen så att dehar möjlighet att "överpröva" domstols dom på underhållsbidrag,vilket anges leda till dubbelarbete och behörighetskonflikter. Utskottet vill för sin del framhålla att det avsocialstyrelsens och allmänna råd framgår bl. a. attavsikten med den refererade bestämmelsen inte är att alltidskall göra en prövning av skäligheten i de fastställda underhållsbidragensbelopp, utan snarare att missbruk av och spekulation i bidragsförskotten skallkunna förhindras. Noggranna överväganden bör enligt de allmänna råden görasinnan ett bidragsförskott reduceras, och samtliga faktorer som påverkatunderhållsbidragets storlek måste beaktas. Det sistnämnda gäller särskilt då endomstol har fastställt underhållsbidraget efter en saklig prövning som intebegränsats av parternas yrkanden eller medgivanden. Som utskottet anförde då de av motionärerna upptagnafrågorna om handläggningen av underhållsfrågor och samordningen mellan deberörda myndigheterna tidigare var aktuella (se LU 1981/82:2 och 1981/82:25),kommer ensamförälderkommittén att behandla spörsmålen inom ramen för sittutredningsuppdrag. Utskottet vill också hänvisa till att man inomsocialdepartementet håller på att utarbeta en promemoria om förhandsbeskedfrån försäkringskassorna i ärenden om bidragsförskott. Införs en möjlighet tillförhandsbesked torde i viss utsträckning de av motionärerna påtalade problemenkunna elimineras. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion 1220. I motion 2109 begärs utredning och förslag som syftar tillatt ge försäkringskassa befogenhet att föra talan inför domstol om underhållsbidragtill barn (yrkande 3). Som skäl för yrkandet anförs bl. a. att envårdnadshavare, som uppbär bidragsförskott med utfyllnadsbelopp, ofta inte harnågot eget intresse av att få underhållsbidraget höjt. LU1982/83:24 24 Som utskottet framhöll då ettliknande motionsyrkande prövades vid 1981/(LU 1981/82:25) ochsom också framgår av socialutskottets yttrande över bl. a. det nu aktuellamotionsyrkandet, övervägs frågan om försäkringskassornas talerätt avensamförälderkommittén. vill även påpeka att spörsmålet harsamband med det pågående arbetet inom utredningen om barnens rätt rörandetalerätt och representanter för barn i frågor om bl. a. underhåll. 1 avvaktanpå resultaten av de båda utredningarnas arbete bör enligt lagutskottets meningmotionsyrkandet inte föranleda någon åtgärd från sida. Utskottetavstyrker således bifall till yrkande 3 i motion 2109. Motionärerna i motion 1765 (s) begär en översyn avhandläggningen av mål om äktenskapsskillnad. Enligt motionärerna börförsäkringskassornas kompetens vidgas så att de skulle kunna handlägga"normala" äktenskapsskillnader. Utskottet vill erinra om att äktenskapsmål sedan lång tidtillbaka har handlagts av de allmänna domstolarna som således har betydandesakkunskap och vana när det gäller tillämpningen avfamiljerättslagstiftningen. Försäkringskassorna däremot saknar i stort setthelt erfarenheter på rättsområdet. Utskottet vill vidare peka på att mål omäktenskapsskillnad mellan makar som inte har vårdnaden om gemensamma barn intehar några beröringspunkter med den nuvarande verksamheten vid försäkringskassorna.Övriga mål om äktenskapsskillnad, alltså de fall då makarna har gemensammaunderåriga barn, har den anknytningen till försäkringskassornas uppgifter attfrågorna om underhållsbidrag till barn har samband medbidragsförskottssystemet. I sådana mål uppkommer emellertid ofta också frågorom vårdnad och umgänge vilkas avgörande kräver muntlig förhandling infördomstol. Det finns också anledning att framhålla att ett genomförande avmotionärernas förslag skulle medföra stora svårigheter när det gällergränsdragningen mellan domstolarnas och försäkringskassornas kompetensområden. Till det anförda vill utskottet lägga att riksdagennyligen har beslutat om delvis nya regler om vårdnad och umgänge vilka i storutsträckning bygger på ett samspel mellan domstolarna och socialnämnderna i såvältvistiga som icke tvistiga mål. Med hänsyntill det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1765. 1. beträffandeavdrag på underhållsbidrag att avslår motion 1982/83:896, 2. beträffandebarns ansvar för rättegångskostnader att avslår motion 1982/83:442, LU1982/83:24 25 3. beträffande preskription avunderhållsbidrag attriksdagen avslår motionerna 1982/83:551 och 1982/83:2109 yrkande 1, 4. beträffandeinförsel i arbetslöshetsersättning m. m. att avslår motion1982/83:2109 yrkande 2, 5. beträffandekompetensfördelning mellan domstol och försäkringskassa attriksdagen avslår motion 1982/83:1220, 6. beträffandeförsäkringskassas rätt att föra talan attriksdagen avslår motion 1982/83:2109 yrkande 3, 7. beträffande handläggningen aväktenskapsskiUnadsmål att avslår motion 1982/83:1765. Närvarande: (), (), (), (), (), (), (). ()*, (), PerIsraelsson (vpk), ()*, (), Inga-BrittJohansson (s), i (m) och ()*. *Ej närvarande vid betänkandets justering. , , och i (alla m) har avgett följandereservationer till betänkandet. Preskription av underhållsbidrag(mom. 3) Reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 21 börjar med "Som framgår" och på s. 22 slutarmed "till motionsyrkandena." bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna i de bådamotionerna att gällande preskriptionstid för fordran påunderhållsbidrag är alltför kort med tanke på försäkringskassornas möjligheteratt driva in sådana fordringar. Det bör, anser utskottet, vara möjligt attnågot förlänga preskriptionstiden utan att därmed de sociala hänsyn som bör tasi dessa fall LU1982/83:24 26 Med en begränsad förlängning bör enligtutskottets mening kravverksamheten hos försäkringskassorna kunna effektiviserasmed åtföljande besparingar för statsverket. Det torde nämligen inte vara heltovanligt att underhållsskyldiga senare får sådana inkomster att de helt ellerdelvis kan betala tillbaka de fordringar som har gentemot demför utgivna bidragsförskott. Som framhålls i motion 2109 får enpreskriptionstid anses väl avvägd. Utskottet förordar att enlagändring med detta innehåll genomförs fr. o. m. . Lagändringenbör, förutom underhållsbidrag enligt , avse också bidrag enligtgiftermålsbalken, även om dessa inte berörs av försäkringskassornasverksamhet. Med det anförda får yrkandena i motionerna 551 och 2109anses tillgodosedda. dels att utskottets hemställan undermom. 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande preskription avunderhållsbidrag attriksdagen med anledning av motionerna 1982/83:551 och 1982/83:2109 yrkande 1antar dels följande Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 7 kap. 8och 9 §§ ' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 8§- Talan om att underhållsbidrag Talan om att underhållsbidrag skallfastställas får inte bifallas för skall fastställas får inte bifallas tillbaka än före den tillbaka än före den dag då talan väcktes, om inte den dag då talan väcktes, om inte den bidragsskyldige medger det. Rätten att kräva ut fastställt Rätten att kräva ut fastställt underhållsbidraggår förlorad underhållsbidrag går förlorad/e/ år efter den ursprungligen gällande för- efter den ursprungligen gällande för fallodagen, om inte annat följer av fallodagen, om inte annat följer av andra eller tredje stycket. andraeller tredje stycket. Har utmätning förunderhållsbidraget skett före den tidpunkt som anges i första stycket eller bidragsskyldige blivit försatt i konkurs på grund av ansökan som har gjortsföre denna tidpunkt, får betalning för fordringen tas ut ur den utmättaegendomen eller erhållas i konkursen även därefter. ' Balken omtryckt 1978:853. "Senaste lydelse1978:853. ' Senaste lydelse 1978:853. LU1982/83:24 27 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har före den tidpunkt som anges iförsta stycket ansökan gjorts om förordnande av god man enhgt ackordslagen(1970:847), får underhållsbidraget krävas ut från det attverkan av godmansförord-nandet förföll eller, när förhandling om offentligtackord har följt, ackordsfrågan avgjordes. Kommer ackord till stånd, fårfordringen krävas ut från det att ackordet skulle hafullgjorts. Har utmätning för underhållsbidraget eller konkursansökan gjortsinom tid som har angetts, gäller vad som föreskrivs i andra stycket. Avtal istrid mot denna paragraf är ogiltigt. Denna lagträder i kraft . dels följande Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 7och 8 §§ ' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Talan om att underhållsbidrag Talan om att' underhållsbidrag skallfastställas får inte bifallas för skallfastställas får inte bifallas för längre tidtillbaka än före den längre tidtillbaka än före den dag dåtalan väcktes, om inte den dag då talan väcktes, om inte den bidragsskyldige medger det. Rätten att kräva ut fastställt Rätten att kräva ut fastställt underhållsbidrag går förlorad tre är underhållsbidraggår förlorad/ew år efter den ursprungligen gällande för- efterden ursprunghgen gällande för fallodagen, om inte annat följer av fallodagen,om inte annat följer av andra eller tredje stycket. andraeller tredje stycket. Har utmätning förunderhållsbidraget skett före den tidpunkt som anges i första stycket eller bidragsskyldige blivit försatt i konkurs på grund av ansökan som har gjortsföre denna tidpunkt, får betalning för fordringen tas ut ur den utmättaegendomen eller erhållas i konkursen även därefter. Har före den tidpunkt som anges i första stycket ansökangjorts om förordnande av god man enligt ackordslagen (1970:847), fårunderhållsbi- ' Balken omtryckt 1978:854. Senaste lydelse 1978:854. 'Senaste lydelse 1978:854. LU1982/83:24 28 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse draget krävas ut från det attverkan avgodmansförord-nandet förföll eller, när förhandling om offentligt ackord harföljt, ackordsfrågan avgjordes. Kommer ackord till stånd, får fordringen krävasut från det att ackordet skulle ha fullgjorts. Har utmätningför underhållsbidraget eller konkursansökan gjorts inom tid som har angetts,gäller vad som föreskrivs i andra stycket. Avtal i strid mot denna paragraf ärogiltigt: Denna lag träder i kraft . Införsel iarbetslöshetsersättning m. m. (mom. 4) Reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 22 som börjar med "Som utskottet" och slutar med"motion 2109." bort ha följande lydelse: Som framgår ovan får bl. a. sjukpenning tas i anspråk vidinförsel för fordran på underhållsbidrag. Utskottet delar motionärernasuppfattning att också sådana ersättningar vid arbetslöshet m, m, som har enkompensationsnivå ungefär motsvarande sjukpenningens bör kunna bli föremål förinförsel. Ersättningar som därvid kan komma i fråga är dagpenning enligt lagenom arbetslöshetsförsäkring, kontant arbetsmarknadsstöd, utbildningsbidrag vidbl, a, arbetsmarknadsutbildning samt vuxenstudiebidrag. Den förespråkadeutvidgade möjligheten att ta i anspråk arbetslöshetsersättningar m. m. vidinförsel kan medföra att statens kostnader inom bidragsförskottssystemet kannedbringas. En lagändring med anledning av yrkande 2 i motion 2109 bör därförgenomföras redan fr, o, m, , dels att utskottets hemställanunder mom. 4 bort ha följande lydelse: 4, beträffande införsel iarbetslöshetsersättning m. m. attriksdagen med anledning av motion 1982/83:2109 yrkande 2 antar följande Lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 15 kap, 2,6 och 9 §§ utsökningsbalken skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 15 kap, 2§ Genom införsel får tagas i anspråk 1, arbetstagares lön, vare sig den utgår som tidlön,ackordslön, provision eller annan gottgörelse. LU1982/83:24 29 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2. annanersättning för arbetsinsats av gäldenären, om dennes ställning är jämförlig meden arbetstagares, 3. periodisktvederlag för utnyttjande av patent, rätt till litterärt eller konstnärligt verkeller annan sådan rättighet eller för överlåtelse av rörelse, . 4. belopp somutgår som pension eller livränta,