bet · G601KU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Kooperativverksamhet är enligt utskottet ett föga uppmärksammat inslag i den kommunalademokratin. När det gäller önskemålen i motionerna om stöd till sådanverksamhet vill utskottet hänvisa till det arbete som pågår inomcivildepartementet. Utskottet avstyrker motion 1084. KU 1982/83:21 39 Frågorna om den kommunala demokratin och omkooperativ verksamhet behandlas även i motion 2080. Med hänvisning till vadsom ovan anförts i dessa frågor avstyrker utskottet även denna motion. Partistödsfrågorbehandlas i tre motioner. Enligt motion 1982/83:415 av () ochSven-Erik () bör kyrklig kommun erhålla rätt att bevilja partistöd.Härigenom skulle enhgt motionärerna möjligheterna öka till information om dekyrkliga frågorna och intresset stimuleras för kyrkofullmäktigvalen. Sammaförslag har varit föremål för behandling i vid ett par tidigaretillfällen men avvisats. Utskottet har hänvisat till att de kyrkliga kommunernaär långt mindre enheUiga än de borgerliga kommunerna, bl. a. när det gällerpartiförhållanden. Vidare har framhållits att i ett stort antal församlingarfinns över huvud taget inte kyrkofullmäktige. Utskottethar inte funnit anledning att frångå denna ståndpunkt. Frågan kan emellertidkomma i ett annat läge då resultatet av den inledda översynen avsvenska kyrkans stmkturfrågor på lokalplanet föreligger. Detvå övriga motionerna behandlar det kommunala partistödet. I motion1982/83:527 av Per Stenmarck (m) hemställs att lagen (1969:596) om kommunaltpartistöd ändras så att stödet utgår i form av ett för alla partier lika stortgmndstöd samt dämtöver ett stöd per mandat. I motion 1982/ 83:1126 av LarsErnestam (fp) och () förordas en omläggning av systemet isamma riktning. Eftersom reglerna om stöd till de politiska partiemasverksamhet traditionellt har beslutats i brett samförstånd vill motionärernaatt reglerna för det kommunala partistödet ses över under parlamentariskmedverkan. L'tskottethar vid tidigare behandling av samma förslag hänvisat till den sammankopplingmellan partistödet på statlig och nivå som gjordes i 1972 årspartistödsbeslut. Frågan om det kommunala partistödets konstmktion har därföransetts endast böra prövas inom ramen för en allmän översyn av partistödet, vilkenbör föregås av överläggningar mellan de politiska partierna. Dåfrågan var föremål för behandling (KU 1981/82:18) begärde utskottetatt en kartläggning av det offentliga stödet till de politiska partierna skullegöras. Från har inhämtats att frågan om denna kartläggningf. n. bereds i departementet. Utskottetvidhåller ståndpunkten att en översyn av det kommunala partistödet ej bör skeisolerat från andra partistödsfrågor. Det ankommer enligt utskottets mening påregeringen att i samråd med de politiska partierna ta initiativ till en sådanöversyn som utskottet finner angelägen. KU1982/83:21 40 1. beträffande den kommunalakompetensen ifråga om vårdnads ersättning attriksdagen avslår motionerna 1981/82:253, 370 och 477, 2. beträffande den kommunalakompetensen i näringspolitiska frå gor attriksdagen förklarar motionerna 1981/82:376, 481, 489, 1647, 2078 och 1982/83:276besvarade med vad utskottet anfört, 3. beträffandebegränsning av det kommunala serviceansvaret att avslår motionerna1981/82:690 och 2020, 4. beträffandemedverkan av kommunalt anställda i systemexport och försäljningen av övrigakonsulttjänster attriksdagen förklarar motion 1981/82: 1633 besvarad med vad utskottet anfört, 5. beträffande denkommunala kompetensen (kärnvapenfri zon) att avslår motion1982/83:1679, 6. beträffandeersättning av kommunala medel för barns rättegångskostnader i vissa jall attriksdagen avslår motion 1982/83: 1078, 7. beträffandegeneralklausul till skydd för medborgarna att avslår motion1982/83:1680, 8. beträffandekommunallagens särbestämmelser för att riksdagenavslår motion 1981/82:879, 9. beträffande proportionella valav nämnder i kom mun attriksdagen avslår motion 1982/83: 1686, 10. beträffande stad sombenämning på vissa tätorter att avslår motion 1981/82: 1153, 11. beträffande särskildlagstiftning för kommunala bolag att avslår motion 1981/82: 1644, 12. beträffandekommunal budgetering och revision attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1138 och 1682, 13. beträffande telefonsammanträden medkommunala nämnder att avslår motion 1982/83: 1140, 14. beträffande den kommunalademokratin attriksdagen avslår motion 1982/83:1127 yrkandena 1 -4, 15. beträffandekooperativ verksamhet attriksdagen avslår motion 1982/83:1084, 16. beträffande åtgärder föratt främja livskvalitet att avslår motion 1981/82:2080, KU 1982/83:21 41 17. beuMfande kyrkokommunaltpartistöd att avslår motion 1982/83:415, 18. beträffande detkommunala partistödet att avslårmoUonema 1982/83:527 och 1126. Närvarande:Olle (), (), (), (),(), Hans Nyhage (m), (), (), (), (vpk), (), HansGöran (), i (s), () och LarsErnestam (fp). 1.Den kommunala kompetensen i fråga om vårdnadsersättning (mom. 1) (), (), Hans Nyhage(m), (), (), () och LarsErnestam (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 30som börjar "Som utskottet" och slutar "utskottetmotionerna" bort ha följande lydelse: mening bör möjlighet öppnas för kommunerna att besluta omersättning till föräldrar för vård av egna barn. Härigenom skapasförutsättningar för större ekonomisk rättvisa mellan olika former av barntillsyn.Regeringen bör återkomma till med förslag om ändring av den kommunalakompetensen i detta hänseende. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen tillkänna. delsatt utskottets hemställan under 1. bort ha följande lydelse: 1. beträffande den kommunala kompetensen ifråga omvårdnadsersättning att medanledning av motionerna 1981/82:253, 370 och 477 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. KU1982/83:21 42 Den kommunala kompetensen i näringspolitiska frågor(mom. 2) (), (), Hans Nyhage (m), (), (), OveEriksson (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 30 börjar "I likhet" och på s. 31 slutar "detanförda" bort ha följande lydelse: Den kartläggning av den kommunala kompetensen på detnäringspolitiska området som företagits visar enligt utskottet att en kommunmed gällande rätt har omfattande möjligheter att verka på detta område. Någonanledning att företa en utvidgning av kompetensen i fråga om sysselsättningspolitiskaåtgärder finns därför inte. Utskottet avstyrker motionerna. dels att utskottets hemställan under 2. bort ha följandelydelse: 2. beträffande den kommunalakompetensen i näringspolitiska frå gor attriksdagen avslår motionerna 1981/82:376, 481, 489, 1647, 2078 och 1982/83:276. Begränsning av det kommunala serviceansvaret (mom. 3) (), Hans Nyhage (m),() och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 31 som börjar "Som utskottet" och slutar"avstyrker motionerna" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna anser utskottet att i denöversiktliga kommunala planeringen bör områden kunna avgränsas förfritidsbebyggelse inom vilka ett begränsat kommunalt serviceansvar skulle gällavad beträffar exempelvis kommunikationer och vägar, vatten och avlopp etc.Härigenom motverkas de eventuella problem som vissa kommuner anser sig få vidpermanentboende i fritidshus. För att möjliggöra en begränsning av detkommunala serviceansvaret krävs en förändring av den kommunalrättsligaprincipen om lika behandling av kommuninvånarna. Utskottet föreslår attregeringen framlägger förslag i detta syfte. Motionerna tillstyrks således avutskottet. dels att utskottets hemställan under 3. bort ha följandelydelse: 3. beträffande begränsning av detkommunala serviceansvaret att bifaller motionerna 1981/82:690 och 2020, KU1982/83:21 43 Ersättning av kommunala medel för barnsrättegångskostnader (mom..6) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 32 som börjar "Enligt utskottet" och slutar"Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottet skulle det vara otillfredsställande om enkommun som uppträder som part i ett tvistemål av kommunalrättsliga skäl skullevara förhindrad att avstå frän tilldömda rättegångskostnader. 1 detta hänseendeskulle i så fall en kommun inte vara likställd med vare sig staten eller andrarättssubjekt. Då rättsläget på denna punkt synes oklart föreslår utskottet attkommunallagen ändras så att det blir otvetydigt att en kommun har rätt attefterge rättegångskostnader. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 6. bort ha följandelydelse: 6. beträffande ersättning avkommunala medel för barns rättegångskostnader i vissa fall attriksdagen med anledning av motion 1982/83: 1078 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Kommunallagens särbestämmelser för (mom. 8) (), Hans Nyhage (m),(), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 34 som börjar "Utskottet vill" och slutar "motion879" bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att särtegleringen av denkommunala styrelsen i har lång hävd. Den har betingats av kommunensstorlek och dess karaktär av huvudstad samt av den mera utvecklade ochomfattande administrationen. Skillnaden mellan och övriga kommunerhar emellertid minskat efter hand. Detta har också påverkat lagstiftningen därsuccessivt en viss utjämning har skett. Ännu kvarstår emellertid vissa särdrag i den kommunalaorganisationen. Dit hör t. ex. borgartådsberedningen och drätselnämnden.Utskottet delar motionärernas uppfattning att dessa båda institutioner har haften särskild betydelse för en kraftfull politisk ledning i . Utredningen om kommunala styrelse harföreslagit en ytterligare utjämning av lagstiftningen mellan ochandra kommuner. a. förordar utredningen att drätselnämnden ochborgartådsberedningen skall avskaffas. I sitt remissyttrande har Stockholmskommun under bred enighet avvisat utredningens förslag. I likhet med motionärerna och harutskottet svårt att förstå behovet av att avskaffa återstående särbestämmelserför . Några problem med att ha vissa särbestämmelser i kommunallagenfinns enligt utskottet knappast. Önskemålet om enhetlighet i lagstiftningen KU1982/83:21 44 får inte gå ut över kommuns behov av en välfungerande organisation med förankring i stadens historia och traditioner. anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under 8. bort hemställa: 8. beträffande kommunallagenssärbestämmelser för attriksdagen med bifall till motion 1981/82:879 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Proportionella val av nämnder i (mom.9) () och Sven-Eiik () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 34 som börjar "Att bryta" och slutar "avutskottet" bort ha följande lydelse: Utskottet anser möjligheten att begära proportionellt valvara en grundläggande demokratisk rättighet. Enligt utskottets mening bördärför den särreglering för avskaffas som innebär att proportionelltval inte kan anordnas till de kommunallagsreglerade nämnderna. Regeringen börframlägga förslag härom. dels att utskottets hemställan under 9. bort ha följandelydelse: 9. beträffande proportionella valav nämnder i kom mun attriksdagen bifaller motion 1982/83: 1686, Särskild lagstiftning för kommunala bolag (mom. II) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 35 som börjar "Enligt utskottets" och slutar"avstyrker motionen" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning attaktiebolagslagen är olämplig för kommunala företag. Det är därför nödvändigtatt få fram en speciell bolagsform för kommunala företag som på ett bättre sättän den vanliga bolagsformen medger insyn och kontroll frän allmänhetens och deförtroendevaldas sida. Flera händelser , t. ex. oljeskandaleni , aktualiserar behovet av ändrad lagstiftning på detta område. Riksdagenbör hemställa hos regeringen om åtgärder och förslag för en särskildlagstiftning för kommunala bolag. dels att utskottets hemställanunder 11. bort ha följande lydelse: 11. beträffande särskild lagstiftning förkommunala bolag att bifaller motion 1981/82: 1644, KU 1982/83:21 45 8.Den kommunala demokratin (motiveringen) (), Hans Nyhage (m), () och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 38 sombötjar "Vad beträffar" och slutar "motion 1127 yrkandena 1-4" bort ha följande lydelse: Vadbeträffar frågan om kommundelningar anser utskottet att kommunaldemokratiskaskäl kan motivera att en kommun delas. Ettannat sätt att fördjupa den kommunala demokratin är att inrätta lokala organ.Försöksverksamhet på området pågår f. n. i landet. Frågan om envidareutveckling av verksamheten med lokala organ är enligt utskottet förtidigt väckt. Ytterligare erfarenheter måste först erhållas av den nuvarandeorganisationsformen innan t. ex. frågan om direktval till de lokala organen kanövervägas. Svårigheterna med direktvalda lokala organ är dock, som motionärernaockså påpekar, betydande. Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion 1127 yrkandena 1-4. 9.Den kommunala demokratin (mom. 14) BertilFiskesjö (c), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 38som börjar "Som framgår" och slutar "motion 1127 yrkandena1-4" bort ha följande lydelse: Somframgår av den redogörelse som utskottet lämnat ovan inleddes under denicke-socialistiska regeringstiden ett brett upplagt utrednings-ochforskningsarbete på det kommunaldemokratiska området. Detta arbete håller nupå att avslutas. Enligt utskottets mening är det väsentligt att reformarbetetfortsätter och att frågorna om förbättring av den kommunala demokratin hållslevande i den allmänna debatten. Vidare bör det värdefulla och intressantaforskingsarbete som utförts följas upp av en arbetsgrupp med företrädare förde politiska partierna och de båda kommunförbunden. Härigenom kanforskningsresultaten snabbt nyttiggöras i det fortsatta reformarbetet. Utskottetvill erinra om att kommunaldemokratiska synpunkter varit vägledande vidregeringens behandling av framställningar om kommundelningar under senare år.Nu signaleras från den nya regeringens sida stor restriktivitet när det gälleratt tillmötesgå lokala önskemål om kommundelning. Enligt utskottets mening börman vara öppen för att finna den bästa lösningen i det enskilda fallet på dekommunaldemokratiska problemen. Därvid bör inte kommundelning uteslutas som enmöjlig metod. bör arbetet med en vidareutveckling av verksamheten med lokala organfullföljas med kraft så att man snart kan gå vidare med frågan om direkta valtill dessa organ. Svårigheterna att skapa en välavvägd lagstiftning på dettaområde är betydande. Utskottet anser det emel- KU1982/83:21 46 lertid angeläget att förslag fill lagstiftning om direktaval till lokala organ utarbetas och kommer upp till bred diskussion. nu anfört bör ges regeringen till känna dels att utskottets hemställan under 14. bort ha följandelydelse: 14. beträffandeden kommunala demokratin attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1127 yrkandena 1-4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Kooperativ verksamhet (mom. 15) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 38 som börjar "Kooperativ verksamhet" och slutar"motion 1084" bort ha följande lydelse: Kooperativ verksamhet är enligt utskottet ett viktigt ochföga uppmärksammat inslag i den kommunala demokratin. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att sådan verksamhet måste stimuleras på sätt somanförs i motionen. a. bör en försöksverksamhet av det slag som föreslåsi motionen anordnas. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under 15. bort hemställa: 15. beträffandekooperativ verksamhet attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1084 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Åtgärder för att främja Uvskvalitet (mom. 16) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 39 som börjar "Frågorna om" och slutar "dennamotion" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör de åtgärder beträffande denkommunala demokratin och kooperativ verksamhet som förespråkas ireservationerna 9 resp. 10 kunna medverka till en decentralisering avbeslutsfattandet och en vitalisering av demokratin. I likhet med vad som anförsi motion 2080 anser utskottet att dessa reformer härigenom befrämjarlivskvalitet. Detta bör ges regeringen till känna dels att utskottets hemställan under 16. bort ha följandelydelse: 16. beträffandeåtgärder för att främja livskvalitet attriksdagen med bifall till motion 1981/82:2080 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, KU1982/83:21 47 Kyrkokommunalt partistöd (mom. 17) (), () och LarsErnestam (fp) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 39 som böljar "Samnia förslag" och slutar"avstyrker motionerna" bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets mening angeläget att få tillstånd en förbättrad information om de frågor som de beslutande organen i dekyrkliga församlingarna har att handlägga. Det är också angeläget attstimulera till ett ökat valdeltagande vid valen till kyrkofullmäktige. Detfinns ett nära samband mellan dessa frågor. Ökad information skulle medsäkerhet leda till ett högre valdeltagande. Det är allmänt omvittnat att de resurser som finns för ensådan information regelmässigt är mycket små. För att bidra till enförbättring härvidlag borde därför frågan om att ge kyrkofullmäktige rätt attbevilja partistöd enligt i huvudsak samma grunder som gäller förkommunfullmäktige övervägas. Den omständigheten att partigrupperingarna vidkyrkofullmäktigvalen ofta är andra än vid kommunfullmäktigvalen är ettsärskilt skäl härför. I likhet med vad som krävs i motion 415 bör riksdagensåledes begära utredning och förslag om rätt för kyrklig kommun att beviljapartistöd. dels att utskottet under 17. borthemställa: 17. beträffande kyrkokommunalt partistöd att bifallermotion 1982/83:415, Det kommunala partistödet (mom. 18) (), Hans Nyhage (m),(), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 39 som börjar "Utskottet vidhåller" och slutar"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottet har det kommunala partistödet på ettgenomgripande sätt förändrat partiernas lokala finansiering. Stödet har skapatnya möjligheter för partierna att bedriva lokal valrörelse, framställa och distribuerakommunala handlingsprogram o.d. Den nuvarande ordningen för beräkning avstödets storlek är emellertid otillfredsställande. Vissa av partiernas utgiftertorde vara ungefärligen lika stora, oavsett partiernas storlek. Pä riksplanethar betydelsen av dessa förhållanden erkänts och utgår därför detstatliga partistödet dels som ett för alla partier lika stort grundbidrag, delssom ett mandatbidrag. De nuvarande reglerna för både det statliga och detkommunala partistödet bygger på den överenskommelse som träffades mellanriksdagspartierna partistödsutredning. Eftersom tiden för dennaöverenskommelse löpt ut för flera är sedan bör enligt utskottet en allmänöversyn KU1982/83:21 48 av partistödet nu komma till stånd. Denna översyn börbygga på den kartläggning av det offentliga stödet till partierna som riksdagenbegärde . Översynen bör bl. a. omfatta frågor om det kommunalapartistödets konstruktion. Därvid bör enligt utskottets mening särskiltintresse ägnas åt konstruktionen med ett för alla partier lika stort grundstödsamt därutöver ett stöd per mandat. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringentill känna. dels att utskottet under 18. borthemställa: 18, beträffande det kommunala partistödet attriksdagen med anledning av motionerna 1982/83: 527 och 1126 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Det kommunala partistödet (miotiveringen) () och Sven-ErikNordin (c) anser att den del av utskottets yttrande på s. 39 som börjar"Utskottet vidhåller" och slutar "Motionerna avstyrks"bort ha följande lydelse: Utskottet vidhåller ståndpunkten att en översyn av detkommunala partistödet ej bör ske isolerat från andra partistödsfrågor. Detankommer enligt utskottets mening på regeringen att i samråd med de politiskapartierna ta initiativ till en sådan översyn. Utskottet understryker detangelägr na i att frågan bringas till en snar lösning. Den kommunala kompetensen (kärnvapenfri zon) (vpk) anför: Enligt min uppfattning borde detbli möjligt för kommunerna att delta i internationella bojkottaktioner ochandra utrikespolitiska manifestationer. När nu en utredning av denna frågaaviseras kan jag nöja mig med att pä detta sätt markera min principiellaståndpunkt i frågan. () anför: Jag anser det viktigt att det idiskussionen om de ideella organisationernas insatser inom den offentliga sektorninte enbart talas om kooperativ verksamhet. De ideella föreningarna kan ocksågöra insatser i andra former exempelvis genom direkta föreningsengagemang ellergenom sociala stiftelser. Pä samma sätt kan enskilda personers engagemangkanaliseras i former som ej nödvändigtvis har kooperativ karaktär. (s) (s) res/s.y. 1981/82:253om ändring i kommu- 1 nallagenför att möjliggöra viss värdnadsersättning 1981/82:370 om vård- 1 1981/82:376 om kompe- 3 tens (näringspolitiskafrågor) 1981/82:477 om större valfrihet 1 /95//S2;45/om kommuns rätt att 3 1981/82:489 om ökat kommunalt en- 3 gagemang inäringspolitiken 1981182:690 om begränsat kommunalt 8 serviceansvar vidfritidsboende 1981/82:879 om kommunallagens sär- 10 bestämmelser förStockholms kommun 1981/82:1153 om stad som benäm- 12 /98//S2;/65i om medverkan av 13 kommunaltanställda i systemexport och försäljning av övriga konsulttjänster 1981/82:1644 om särskild lagstift- 14 1981182:1647 om förändring av den 3 kommunalakompetensen (på det näringspolitiska området) /9S//S2.-2020 om begränsning av 8 1981/82:2078 om ramarna för kommu- 3 nernas insatser inäringspolitiken /9S//S2.-20S0 om åtgärder för 15 /9S2/8i; 276 om kommunernas kom- 3 petens inomnäringslivet 1982/83:415 om kyrkokommunalt 19 1982/83:527 om det kommunala 20 1982/83:1078 om ersättning av 22 kommunalamedel för barns rättegångskostnader i vissa fall KU 1982/83:21 recit (s) res/s.y. 1982/83:1084 om kooperativ verksamhet 1982/83:1126 om det kommunala partistödet 1982/83:1127. p. 1-4, om den kommunala demokratin 1982/83:1138 om den kommunala 1982/83:1140 om telefonsammanträden med kommunala nämnder 1982/83:1679 om den kommunala kompetensen (kärnvapenfri zon) 1982/83:1680 om generalklausul till skydd för medborgarna 1982/83:1682 om förbättrad budgeteringoch revision i primärkommuner och landstingskommuner 1982/83:1686 om proportionella val av nämnder i Stockholmskommun KU1982/83:21 51 Innehållsförteckning Motionerna m. m. Den kommunalakompetensen i fråga om vårdnadsersättning m.m 1 Den kommunalakompetensen i näringspolifiska frågor 3 Begränsning avdet kommunala serviceansvaret........ ..... 8 Kommunallagens särbestämmelser för m.m 10 Stad sombenämning på vissa tätorter........................ 12 Medverkan avkommunalt anställda i systemexport och försäljningen av övriga konsulttjänster 13 Särskildlagstiftning för kommunala bolag................... 14 Den kommunalademokratin ....................................... 15 Kyrkokommunaltpartistöd .......................................... ... 19 Detkommunala partistödet ....................................... ... 20 Ersättning av kommunala medelför barns rättegångskostnader i vissa fall...................................................................... 22 Kooperativ verksamhet............................................... 22 budgetering och revision............................ 23 Telefonsammanträden med kommunalanämnder....... 25 Den kommunala kompetensen(kärnvapenfri zon)...... 26 Generalklausul till skydd förmedborgarna.................. 27 Övrigakommunalrättsliga frågor.................................. 33 Utskottets hemställan...................................................... .. 40 Den kommunalakompetensen i fråga om vårdnadsersättning (m-i-c-l-fp) 41 Den kommunala kompetensen i näringspolitiska frågor (m-l-c-Ffp) 42 Begränsning avdet kommunala serviceansvaret (m)... 42 Ersättning avkommunala medel för barns rättegångskostnader (vpk) 43 Kommunallagens särbestämmelser för (m-l-fp) 43 Proportionellaval av nämnder i (c) 44 Särskildlagstiftning för kommunala bolag (vpk) .......... ... 44