bet · G601LU33 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:33 om ändring i patentlagen (1967:837) m. m. (prop.1982/83:67 jämte motioner) I betänkandet behandlas proposition1982/83:67 i vilken regeringen () föreslår att dels antar i propositionen framlagda förslag till lag omändring i patentlagen (1967:837) och lag om ändring i lagen (1977:729) ompatentbesvärsrätten, dels godkänner den i avslutadeöverenskommelsen om internationellt erkännande av deposition avmikroorganismer i samband med patentärenden. Lagrådetsyttrande har inhämtats över lagförslagen. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisastill vad utskottet anför på s, 5. Lagförslagen har intagits i bilaga 1 tillbetänkandet dels tre med anledning av propositionen väckta motioner,1982/ 83:226-228, dels motionerna 1981/82:719, 1981/82:2312, yrkande 4,1982/83:230, 1982/83:1763 och 1982/83:1764. Motionsyrkandena redovisas nedan. Som ett led i behandlingen av ärendet har utskottet gjortett studiebesök på patent- och registreringsverket, varvid företrädare förverket och patentbesvärsrätten framfört synpunkter på propositionen ochmotionerna. På lagutskottets begäran har näringsutskottet yttrat sigöver propositionen och motion 1764 såvitt avser föreslagen omläggning avsystemet med årsavgifter för patent. Yttrandet har fogats som bilaga 2 tillbetänkandet. Motioner väckta vid 1981/ Motion 1981182:719 av (båda fp) vari yrkas att hos regeringen begäratt frågan om patentskydd för mikroorganismer utreds, varvid det i motionenanförda beaktas. Motion 1981182:2312 av . (vpk) vari såvitt nu är i fråga yrkas (yrkande 4) att hosregeringen begär utredning om förändringar i patentlagstiftningen med syfte attförhindra uppköp av innovationer för att stoppa dessa. 1 1982/83. LU1982/83:33 2 Motioner väckta med anledning av proposition 67 Motion 1982/83:226 av KjellJohansson och '(båda fp) vari yrkas att beslutaravslå den föreslagna begränsningen av kravet på deposition i lagstiftningen. Motion 1982/83:227 av KjellJohansson och (båda fp) vari yrkas att hosregeringen begär att frågan om hur skyddet för uppfinningar inom detmikrobiologiska området lämpligen bör utformas närmare utreds, varvid det imotionen anförda beaktas. Motion 1982183:228 av KjellJohansson och (båda fp) vari yrkas att beslutaravslå förslaget om införande av den s. k. expertlösningen ipatentlagstiftningen. Fristående motioner väckta vid 1982/ Motion 1982/83:230 av MarianneKarlsson (c) vari yrkas att hemställer att regeringen genomför enändring i 35 § patentkungörelsen (SFS 1978:151) i enlighet med motionens syfte. Motion 1982/83:1763 av KarinIsraelsson (c) vari yrkas att hos regeringen begär att frågan ombehovet av ett privaträttsligt skydd för gentekniska uppfinningar inom detbiologiska området liksom den lämpliga utformningen av ett sådant skydd utreds. Motion 1982183:1764 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära en utvärdering av medlemskap iEuropeiska patentorganisationen, 2. att riksdagenbeslutar att med avslag på förslaget i proposition 1982/83:67 nuvarande systemför årsavgifter som tas ut för meddelade patent skall fortsätta att gälla iavvaktan på en sådan utvärdering. Det patenträttsliga regelsystemetär i hög grad internationellt. Flera internationella konventioner har kommittill som syftar till att öka skyddet för uppfinningar eller på annat sättfrämja utvecklingen på det industriella rättsskyddets område. Ett första stegtogs då en konvention för . industriellt rättsskydd avslutades iParis, den s. k. . Konventionen har under årens loppreviderats ett flertal gånger. De stater som är anslutna till konventionenbildar en union. En stat som är medlem i unionen ärförpliktad att ge patenträttsligt skydd i den LU1982/83:33 3 omfattning konventionen föreskriver åt medborgare ochföretag i andra unionsländer. Förpliktelserna härvidlag bygger på tvähuvudprinciper. Den ena är att varje unionsland skall ge medborgare och företagfrån de andra länderna samma förmåner när det gäller industriellt rättsskyddsom det ger sina egna medborgare m. fl. Den andra principen är att varjeunionsland skall ge ett visst närmare angivet minimiskydd åt de andra ländernasmedborgare och företag även om det inte ger sina egna medborgare m.fl,motsvarande rättigheter. Ett stort antal stater är medlemmar i ,däribland och samtliga övriga europeiska stater utom ochAndorra. Av betydelse i förevarande sammanhang är vidare en år 1970avslutad konvention om patentsamarbete (, PCT), kalladsamarbetskonventionen, och en avslutad konvention om meddelande aveuropeiska patent (European Patent Convention, EPC), kallad den europeiskapatentkonventionen. Samarbetskonventionen syftar till att förenkla arbetet nären uppfinning patentsöks i flera länder. Konventionen ger möjlighet för enuppfinnare att söka patent i en eller flera av de fördragsslutande staternagenom en s. k. internationell patentansökan. En sådan ansökan blir föremål fören central nyhetsgranskning vid vissa patentmyndigheter, vilka också kan göraen förberedande patenterbarhetsprövning. Ansökningen måste sedan fullföljas vidde nationeUa patentverken i de länder där patentet söks. De nationellapatentverken är inte bundna av resultatet av det centraHserade gransknings-ochprövningsförfarandet men detta underlättar deras handläggning av patentärendet. Genom den europeiska patentkonventionen har bildats eneuropeisk patentorganisation med ett europeiskt patentverk, som har sitt säte iMunchen. Det europeiska patentverket meddelar europeiska patent som får sammarättsverkan i de stater ansökningen avser som nationella patent. Konventioneninnehåller en fullständig reglering av förutsättningarna för meddelande aveuropeiska patent. Något hinder för de fördragsslutande staterna att ha egnapatentverk för nationella patent innebär inte konventionen. tillträdde båda de nu nämnda konventionerna år1978 och är internationell granskningsmyndighet enligt samarbetskonventionenbeträffande patentansökningar från de nordiska länderna och - i vissutsträckning -från . Den europeiska patentkonventionen har intetillträtts av övriga nordiska länder. Också inom förekommer det ett omfattande samarbetepå det patenträttsliga området, och med undantag för de straff- ochprocessrättsliga reglerna överensstämmer de svenska nationella patentreglernamed patentlagstiftningen i , och , 1* 1982/83. / LU 1982/83:33 4 Enligt den svenska patentlagen kan- i likhet med vad som gäller i många andra länder - växtsorter, djurraser ochväsentligen biologiska förfaranden för framställning av växter och djur intepatenteras. Uppfinningar som avser förfaranden med mikroorganismer får dockpatenteras. Vanliga mikroorganismer är bakterier samt mögel- ochjästsvampar. Till mikroorganismer räknas i patenträttsliga sammanhang också bl.a, sådana virus, inte differentierade djur- och växtceller och encelliga alger,som kan deponeras. Mikroorganismer har använts av människan ,,t. ex. för framställning av ost, öl och vin. Under senare årtionden har enbetydande utveckling skett på det mikrobiologiska området, och mikroorganismeranvänds för många olika ändamål, t. ex. för framställning av läkemedel,för bekämpning av oljeföroreningar och för vattenrening. Utvecklingen påområdet kan förväntas fortsätta, och inte minst aktuellt härvidlag är demöjligheter som hybrid-DNA-tekniken ger. .När patent söks på ett mikrobiologiskt förfarande krävs imånga länder att mikroorganismen i fråga deponeras vid en institution somgodkänts av den nationella patentmyndigheten. Detta medför att en patentsökandesom vill få patentskydd i flera länder kan bli tvungen att göra depositioner påflera ställen, I syfte att förfarandet vid patentansökningar på detmikrobiologiska området skall förenklas avslutades i enöverenskommelse om internationellt erkännande av deposition av mikroorganismeri samband med patentärenden, Budapestöverenskommelsen. De stater som tillträderöverenskommelsen bildar en union för internationellt erkännande av sådandeposition. Enligt överenskommelsen skall vissa institutioner som tar emot ochförvarar mikroorganismer utses till internationella depositionsmyndigheter.Depositioner som skett vid en internationell depositionsmyndighet i enlighetmed bestämmelserna i överenskommelsen skall erkännas av varje fördragsslutandestat som tillåter eller kräver deposition av mikroorganismer i samband medpatentärenden. Överenskommelsen ger i vissa fall möjligheter till en nydeposition som ersättning för en tidigare. Vidare gäller att deponeradmikroorganism skall förvaras under från det att någon senastbegärde att få tillgång till ett prov på organismen och att den under allaförhållanden måste förvaras från depositionsdagen. Frågan omtredje mans rätt att få ut ett prov på en deponerad mikroorganism regleras intei överenskommelsen utan detta spörsmål skall avgöras enligt nationell lag. Budapestöverenskommelsen trädde 1980 och hadeden tillträtts av Förenta stater, ,, , FörbundsrepubHken , , ,, , , och . LU1982/83:33 5 I propositionen föreslås attriksdagen godkänner Budapestöverenskommelsen, Vidare föreslås vissa ändringari patentlagen, Ändringarna föranleds till en del av Budapestöverenskommelsen,Vissa andra ändringar innebär en anpassning av svensk rätt till nyabestämmelser i den europeiska patentkon ventionen om deposition avmikroorganismer i patentärenden. Dessa ändringar gäller undantag från kravet pådeposition och inskränkning i tredje mans rätt att få tillgång till ett prov pådeponerad mikroorganism (den s, k, expertlösningen). Tillhopa innebärändringarna att den svenska patentlagen kommer att innehålla en mer fullständigreglering av de problem som hänger samman med depositioner av mikroorganismer ipatentansökningsärenden än vad som f, n, är fallet. De föreslagna ändringarna i patentlagen rör ocksåbestämmelserna om fullföljd i av patentansökningar som görs enligtsamarbetskonventionen och handläggningen här av sådana ansökningar. Till endel föranleds dessa förslag av ändringar som har gjorts itillämpningsföreskrifterna till den konventionen. Slutligen föreslås att patentlagen ändras så attårsavgifter i patentärenden tas ut redan på ansökningsstadiet. Enligt propositionen föreslås regeringen få bemyndigandeatt bestämma när den nya lagstiftningen skall träda i kraft. Till grund för lagförslagen ligger såvitt avser ändringenav systemet med årsavgifter en framställning från patent- ochregistreringsverket och såvitt avser förslagen i övrigt patentpolicykommitténsbetänkande (SOU 1981:21) Internationellt patentsamarbete III, 1977 årsBudapestöverenskommelse m, m. Lagstiftningsarbetet har bedrivits i nordiskt samarbete,och enighet har nåtts om i allt väsentligt likalydande författningstexter. Enproposition om ändring i den danska patentlagen behandlas f, n. i ,I och däremot har av ohka administrativa skäl några propositioneri ärendet ännu inte framlagts. Vissa frågor om patentskydd på det mikrobiologiska områdetm. Som ovan berörts får enligtpatentlagen växtsorter och djurraser samt väsentligen biologiska förfarandenför framställning av växter och djur inte patenteras. I ett särskilt stadgandei patentiagen slås dock fast att patent får meddelas på mikrobiologisktförfarande och alster av sådant förfarande. Enligt hittillsvarande praxis iSverige har dock patent inte meddelats på en uppfinning som avser självamikroorganismen som sådan, dvs. produktpatent pä mikroorganismen. Uppfinningar inom växtriket kan ges skydd enligtväxtförädlarrättslagen (1971:392). Lagen ger den som tagit fram en ny växtsorten ensamrätt att yrkesmässigt framställa och marknadsföra förökningsmaterial avsorten samt LU1982/83:33 6 även i vissa fall att använda sorten för framställning avförökningsmaterial av annan sort. Ensamrätten ger dock i regel inte rätt attframställa konsumtionsvaror. Anledningen till att växtförädlingen fått ensärskild skyddsform är att inan i inte ansett att patentreglerna börtillämpas när det gäller levande materia. Det har också ansetts att kravet ipatentlagen på reproducerbarhet, dvs, att en uppfinning skall ha en sådankaraktär att den avsedda effekten med säkerhet erhålls vid ett upprepatutövande av uppfinningen, inte kan uppfyllas när det gäller växtsorter, I motionerna 1981/82:719 och 1982/83:227 tas upp frågan ompatent är den lämpHgaste skyddsformen för uppfinningar på det mikrobiologiskaområdet. I båda motionerna framförs önskemål om att frågan om utformningen avskyddet för sådana uppfinningar utreds samt att därvid beaktas vad som anförs imotionerna. Motionärerna i motion 227 framhåller att man vidpatentbestämmelsernas tillkomst inte kunde förutse den utveckling som ägt mm pådet mikrobiologiska området. Detta medför problem när patentreglerna skalltillämpas på den nya tekniken. Vissa gentekniska förfaranden kan sålunda inteinrymmas i begreppet mikrobiologiskt förfarande utan är snarare att hänföratill väsentligen biologiskt förfarande för framställning av växter. Enligt bådamotionerna kan de skäl som föranledde att växtförädlingen gavs en särskildskyddsform åberopas till stöd för att särskilda skyddsregler bör skapas föruppfinningar på det mikrobiologiska området. Vidare frainhåHs att utvecklingenpä det mikrobiologiska området är resultatet av en intensiv grundforskning somförutsatt ett fritt informationsutbyte mellan forskningsinstitutionerna.Enligt motionärerna krävs ytterligare forskningsinsatser och därmed ocksåfortsatt informationsutbyte på området. har starkakommersiella intressen gjort sig gällande beträffande nya gentekniska metodersamtidigt som forskare konstaterat en försämring av det friainformationsutbytet. Sammanfattningsvis anser motionärerna att starka skältalar för att den lämpliga utformningen av skyddet för mikrobiologiskauppfinningar närmare bör utredas. Enligt motionärerna bör vid en sådanutredning begreppet mikroorganism definieras samt frågan om produktpatent påmikroorganismer övervägas. Som motionärerna framhåller är patentlagen inte utformadmed sikte pä uppfinningar inom det mikrobiologiska området. När patentreglernaskall tillämpas på sådana uppfinningar uppkommer därför särskilda problem. Bl,a. har kravet på en tydhg beskrivning av uppfinningen varit svårt att uppfyHavHket lett till att man i liksom i andra industriländer infört dennuvarande ordningen med deposition av mikrobiologiska kulturer som en del avdokumentationen i patentärenden. Utskottet kan i och för sig dela motionärernasuppfattning att patentet måhända inte är den lämpligaste skyddsformen för allamikrobiologiska uppfinningar. De flesta stora industriländer tillämparemellertid patentet som skyddsform för dessa uppfinningar. Såvitt man kanbedöma är det inte troligt att en diskussion på det internationellaplanet om andra skyddsformer för mikrobiologiska LU1982/83:33 7 uppfinningar skall komma i gång. Som frarnhålls ipropositionen bör inte utan tungt vägande skäl isolera sig från deninternationella utvecklingen på patentområdet. På grund av det anförda anserutskottet att det f. n. saknas anledning att överväga en annan ordning förskyddande av mikrobiologiska uppfinningar. Vad särskilt angår frågan om en definition av begreppetmikroorganism vill utskottet erinra om att det under förarbetet tillBudapestöverenskommelsen rådde enighet om att begreppet skall tolkas i sinvidaste mening under hänsynstagande till överenskommelsens syfte och att detskall omfatta alla mikroorganismer som kan bevaras vid endepositionsinstitution. Genom bestämmelserna i överenskommelsen om bevarande avmikroorganismer, bl. a. kravet på deposition i förening medutlämnande av prov och test av den deponerade organismens livsduglighet, drasen praktisk gräns mot både djurraser och växtsorter som inte får patenteras ochkemiska föreningar utan liv. Att i lagtexten närmare definiera begreppetmikroorganism torde vara mycket svårt, I propositionen görs emellertid vissamotivuttalanden om innebörden av begreppet. Utskottet, som ställer sig bakomvad som härvidlag anförs, anser att man inte härutöver genom motivuttalandenkan ge några mer detaljerade riktlinjer för hur begreppet skall tolkas. Sådanauttalanden riskerar att bli föråldrade eftersom mikrobiologin utvecklassnabbt. Utskottet anser därför i likhet med föredragande statsrådet att det fårankomma på rättstillämpningen att i de enskilda fallen närmare avgöra hurbegreppet skall avgränsas. De svenska rättstillämpande myndigheterna bör därvidfästa stort avseende vid hur begreppet tolkas i andra industriländer och i deteuropeiska patentverket. Beträffande frågan om produktpatent på mikroorganismervill utskottet framhålla att spörsmålet om sådana patent kan meddelas eller ejberor på tolkningen av patentlagens uttryck alster av mikrobiologisktförfarande. Praxis i de nordiska länderna har varit den att patentinte meddelats på mikroorganismer som sådana, I andra länder har emellertidutvecklingen varit en annan, och även det europeiska patentverket meddelarnumera produktpatent på mikroorganismer. Enligt utskottets mening bör detankomma på de rättstillämpande myndigheterna att avgöra huruvida enmikroorganism som sådan kan anses utgöra ett alster av ett mikrobiologisktförfarande och om uppfinningen i övrigt uppfyller de patenterbarhetsvillkor somallmänt gäller. Utskottet vill stryka under angelägenheten av att praxis påområdet i utvecklas under hänsynstagande till rättstillämpningen iandra länder och vid det europeiska patentverket. Inte minst det förhållandetatt den sistnämnda institutionen meddelar produktpatent på mikroorganismer,vilka kan bli gällande i , talar för en anpassning av praxis i , Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionerna 1981/82:719 och 1982/83:227 inte bör föranleda någon riksdagensvidare åtgärd, I motion 1982/83:1763 tas upp frågan om privaträttsligt skydd för LU1982/83:33 8 gentekniska uppfinningar utanför det mikrobiologiskaområdet. Motionären torde närmast avse hybrid-DNA-tekniken som bl, a, kan gemöjligheter till uppfinningar som rör djurriket. Enligt motionären är detviktigt att spörsmålet om ett eventuellt behov av privaträttsligt skydd förgentekniska uppfinningar inom det biologiska området utreds med hänsyn tillutvecklingen på området. Motionären yrkar att spörsmålet liksom frågan om denlämpHga utformningen av ett skydd för uppfinningarna skall utredas. Etiska, humanitära och sociala frågor m. m. kringhybrid-DNA-tekniken utreds f. n. av gen-etikkommittén (S 1981:03). Kommittén,som tillkallats efter en begäran av (se SoU 19.79/80:18) skall utredade nämnda frågorna samt bl. a. överväga behovet av en etisk och sociallagstiftning i syfte att sätta gränser för hur långt försök att på konstlad vägförändra anlag hos levande organismer skall tillåtas. Enligt vad utskottetinhämtat kommer kommittén även att ta upp olika immaterialrättsliga frågor medanknytning till ämnesområdet. Kommittén beräknas avlämna ett betänkande underår 1983. Med hänsyn till det utredningsarbete som sålunda pågåravstyrker utskottet bifall till motion 1982/83:1763. Utskottet vill med anledning av vad som anförts i de ovanbehandlade tre motionerna tillägga att det självfaHet är angeläget att Sverigehåller jämna steg med utvecklingen utomlands på det biotekniska området. I denmån denna utveckling medför att frågan om nya skyddsformer för gentekniskaförfaranden och för andra biotekniska uppfinningar får aktualitet förutsätterutskottet att man från svensk sida tar aktiv del i diskussionerna och medverkartill att frågan får en tillfredsställande lösning. Som ovan redovisats syftarBudapestöverenskommelsen till vissa förenklingar när det gäller depositionerav mikroorganismer i patentärenden. Överenskommelsen är enligt utskottetsuppfattning till gagn både för dem som söker patent och för patentmyndigheternaoch de institutioner som tar emot depositionerna. De praktiska fördelar somöverenskommelsen innebär talar för att nu bör tillträdaöverenskommelsen. Utskottet vill vidare peka på att flera viktigaindustriländer redan är medlemmar i och att även deteuropeiska patentverket medverkar i denna, ett förhållande som också talar föratt bör tillträda överenskommelsen. I sammanhanget finns även anledningatt understryka att ett tillträde inte innebär att tar på sig några nyaekonomiska förpliktelser. 1 enlighet med det anförda förordar utskottet attriksdagen godkänner Budapestöverenskommelsen. De förslag tillförfattningsändringar som har samband med tillträdesfrågan eller somaktualiserats i det sammanhanget föranleder inte några erinringar frånutskottets sida, och utskottet tillstyrker att de antas av LU1982/83:33 9 Vissa andra förslag till lagändringar, somläggs fram i propositionen, behandlar utskottet i de följande avsnitten. Begränsning av kravet på deposition När patent söks på en uppfinningsom avser ett mikrobiologiskt förfarande eller ett alster av sådant förfarandeskall, som tidigare redovisats, en deposition av mikroorganismen i fråga ske.Depositionskravet gäller dock inte om mikroorganismen är allmänt tillgänglig.Också i den europeiska patentkonventionen fanns till en början en regel medsamma krav på deposition. Efter önskemål från industrihåll har föreskrifterna ikonventionen fr. o. m. ändrats så att deposition inte krävsnär den mikroorganism som avses med en patentansökan kan beskrivas i ansökningenså att en fackman med ledning därav kan utöva uppfinningen. I propositionen föreslås att patentlagen anpassas till denändrade regleringen i konventionen. Förslaget kritiseras i motion 1982/83:226.Enligt motionärerna är det ett rimligt antagande att det f. n. inte är möjligtatt annat än i rena undantagsfall beskriva en mikroorganism så atttydlighétskravet i patentiagen uppfylls. Inte heller kommer det inom enöverskådlig framtid att bli möjligt att ge en tillräckligt tydlig beskrivning.Motionärerna anser att den föreslagna ordningen inte är till någon påtaglignytta som den innebär uppenbara risker för att patentsökanden görrättsförluster. I motionen yrkas avslag på förslaget om en begränsning avdepositionskravet. Utskottet konstaterar att det bland de remissinstanser somyttrat sig över patentpolicykommitténs betänkande rådde delade meningar ifrågan huruvida depositionskravet borde begränsas. Några remissinstanser ansågav samma skäl som motionärerna att förslaget inte borde genomföras. Majoritetenav de instanser som uttalade sig i frågan tillstyrkte däremot förslaget. Blandremissinstanserna som är sakkunniga på det mikrobiologiska området synes deflesta vara överens om att man i vissa fall kan ge en tillräckligttydlig skriftlig beskrivning av uppfinningar som avser användningen av en inteallmänt tillgänglig mikroorganism. Åtskilliga av dessa sakkunniga har också denuppfattningen att möjligheterna att ge en tillräckligt tydhg beskrivning kommeratt öka åtminstone när det gäller vissa slag av de nu aktuella uppfinningarna.Med hänsyn till vad sålunda framkommit anser utskottet i likhet medföredragande statsrådet att det finns skäl att öppna möjligheten för en heltskriftlig beskrivning i vissa fall. Beträffande motionärernas påstående att förslaget kan ledatill rättsförluster vill utskottet framhålla att en patentsökande alltid löperrisken att hans beskrivning inte anses tillräckligt tydlig och att ansökningendärför avslås eller att patentet sedermera ogiltigförklaras. Den som sökerpatent på en mikrobiologisk uppfinning och väljer att utnyttja möjligheten helt skriftlig beskrivning kommer således inte att ha någon särställning idetta LU1982/83:33 10 För honom eller henne gäller det därför liksomför andra uppfinnare att noga överväga huruvida beskrivningen fyller kravet påtydlighet. I själva verket är en uppfinnare på det mikrobiologiska områdetbättre ställd än andra uppfinnare eftersom han eller hon alltid kan gardera siggenom att göra en deposition. En sökande som är osäker om beskrivningen ärtillräckligt tydhg bör självfallet utnyttja denna möjlighet. På grund av det anförda tillstyrker utskottet att denföreslagna begränsningen i kravet på deposition genomförs och avstyrkersåledes bifall till motion 226. Den s. k. expertlösningen