bet · G601AU24 · 1982-12-31 00:00:00 — Moderata samlingspartiets förslag tilllärlingsutbildning skulle enligt motionen rejält förändra den nuvarandesituationen och öppna nya vägar till utbildning och jobb för Norrbottensungdomar. Närdet först gäller riktlinjerna för utvecklingen i godkännerutskottet vad som anförs i proposifionen. Utgångspunkt för proposifionen pådenna punkt är den utvecklingsplan för som socialdemokraterna antogvåren 1982. 1fråga om yrkanden som i övrigt rör riktlinjerna för utvecklingen i Norrbottenkan erinras om att utskottet redan i sitt betänkande om arbetsmarknadspolifiken(AU 1982/83:21) behandlat de synpunkter som läggs fram i moderatasamlingspartiets partimofion 2273 om de föratsättningar som den ekonomiskapolitiken ger för sysselsättningspolitiken generellt och därmed för ,Det gäller företagens kostnader samt de statliga avgifternas ochlönebildningens betydelse för dessa kostnader m, m. Utskottet avstyrkte de dåaktuella yrkandena, och dessa avslogs också av . Detsamma blev falletmed moderata samlingspartiets förslag till åtgärder mot ungdomsarbetslösheten,bl.a, ett utbyggt lärlingssystem. Något nytt har inte tillkommit i dessaärenden som ger anledning till ändrade ställningstaganden i dettasammanhang. Motion 2273 bör alltså avslås i dessa delar. Moderatasamlingspartiet anför vidare i samma mofion att den selektiva stödpolifik sombedrivits i har misslyckats i granden. Generellt verkande åtgärderföreslås därför. Det sägs i motionen att generella insatser medför att ävenföretag utan problem kan växa utöver sina tidigare möjligheter. Vidare kan denprivata tjänstesektorn utvecklas snabbare, vilket är betydelsefullt frånsysselsättningssynpunkt. Möjligheterna att starta nya företag förbättrasväsentligt om de totala kostnaderna sänks. De konkurrenssnedvridande effektersom följer i spåren av selektivt företags-och sysselsättningsstöd undviks.Arbetstillfällen, som annars riskerar att konkurteras ut i ett företag som ettresultat av stöd till ett annat företag i samma bransch, kan därmed bibehållas,avslutar motionärerna. AU 1982/83:24 13 Även Per () argumenterar i mofion 1531för användning av generella medel när det gäller insatser i . Skäletär främst att föratsättningarna för näringsUvets utveckling måste göras meralika med övriga landet. Närdet gäller avvägningen mellan selektiva och generella medel i arbetsmarknads-och regionalpolitiken som tas upp i motionerna 2273 och 1531 är det utskottetsmening att det i proposifionen har gjorts en lämplig avvägning. Inslaget avselektiva stödåtgärder fill bl. a, näringslivet måste bli stort i regioner medså stora sysselsättningsproblem som . Att exempelvis öka de generellaåtgärdema genom en större nedsättning av socialavgiftema på bekostnad avföretagsinriktade stöd till investeringar kan utskottet inte acceptera när detgäller . Frågan om avvägningen mellan dessa båda huvudtyper av stöd iregionalpolitiken övervägs för övrigt av den pågående utredningen omregionalpolitiskt stöd till näringslivet. Något ytterligare initiativ när detgäller utredning av dessa frågor som föreslås i motion 1531 är inte nödvändigt.Med det anförda avstyrks motionerna 2273 och 1531 i här aktuella delar. Centerpartieterinrar i sin partimotion 2261 om de omfattande åtgärder som vidtagits iNorrbotten 1976 då enligt motionen en ny meradecentralistiskt inriktad regional- och näringspolitik började att genomförasunder ledning. Detpåpekas i motionen att de allmänna ekonomiska förutsättningarna förregionalpolitiken har förändrats i väsenfiiga avseenden lopp.Under 1980-talet kan tillväxten i ekonomin förväntas bli avsevärt lägre änunder och i böljan av , Polifiken måste därför inriktas påatt initiera och stödja nyskapande och nyföretagande samt att utveckla denverksamhet som finns i de utsatta regionema. Det är nödvändigt att samhälletförfogar över effektiva medel i syfte att såväl påverka industriinvesteringarnasom den växande andelen sysselsatta inom service- och tjänstesektorn urregionalpolitisk synpunkt. De arbetsmarknads-, regional- och industripolitiskainsatserna måste därför samordnas. Målsättningen måste enligt centernspartimofion vara att ingen av arbetsmarknadspolitiska skäl skall mot sin viljatvingas flytta från sin hemort. kan enligt motionen inteacceptera en målmedvetet ökad geografisk rörlighet varken som medel för att ökaden ekonomiska tillväxten eller för att lösa sysselsättningsproblem vidstrakturförändring-ar. 1 stället måste en yrkesmässig rörlighet stimulerasmellan olika företag och branscher. Detsägs vidare i motionen att förslagen i propositionen huvudsakligen är avdefensiv karaktär och framför allt inriktade på rent finansiellt stöd till destatliga företagen för. täckande av redan upplupna förluster samt renaarbetsmarknadspolitiska åtgärder i syfte att underlätta en flyttning frånlänet. Någon större optimism och framtidstro kan inte skönjas i de socialdemokratiskaförslagen. Det förefaller enligt motionärerna mera vara ett AU 1982/83:24 14 ekofrån 1960-talets koncentrationspolitik. Enligt uppfattningmåste de planeringstal som fastlagts i 1981/regionalpolitiska beslutgälla och de närings-, regional- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder somvidtas anpassas efter detta mål. Utgångspunkten för samhällets insatser skallsåledes vara att skall ha en befolkning som uppgårtill 267000 dvs, samma befolkningstal som för , Utskottettar först upp kritiken i partimofion 2261 om att förslagen tillåtgärder i propositionen inte är inriktade på att motverkabefolkningsomflyttning utan tvärtom stimulerar till sådan. Utskottet villerinra om att av de ca 4000 milj, kr, som propositionens förslag kostar underen treårsperiod är endast 28,9 milj, kr. dvs, avsedda förflyttningsbidrag och liknande insatser. Utskottet kan inte heller se attcenterpartiets förslag till sysselsättningsåtgärder har en principiellt settannan utformning än propositionen. De åtgärder som centepartiet föreslår ochsom avviker från propositionens förslag uppgår - om man bortser från förslagenom som är av temporär art till drygt I % av totalbeloppet på 4000milj. Utskottets slutsats av detta förhållande blir att propositionens ochmotionens förslag får ungefär samma inverkan när det gällerbefolkningsomflyttningen i , Med det anförda avstyrker utskottetmotion i motsvarande del, Imotion 2261 yrkas också att den planeringsnivå för som riksdagenbeslutade (AU 1981/82:23) skall ligga fast. Utskottet har ingenannan uppfattning. Beslutet innebar att planeringen skulle inriktas mot enoförändrad befolkning . Enligt senaste prognos skullebefolkningen komma att minska med 17000 personer fram till denna tidpunkt. Denbeslutade planeringsnivån för är därför ett mycket ambitiöst mål somföratsätter att nuvarande negativa utveckling bryts. De åtgärder som läggs frami propositionen har ett sådant syfte. Några ytterligare uttalanden medanledning av motion 2261 behövs inte på denna punkt. Utskottet avstyrker därförmotionen i denna del. Närdet gäller fördelningen av sysselsättningsåtgärderna inom villmotion 2261 slå fast att de närings- och regionalpolitiska insatserna skallutgå från det stödområdessystem som finns. Stödområdesindelningen, framhållsdet vidare, måste ligga fill grand för hur de samhälleliga insatserna fördelasså att satsningarna sker i de områden där de bäst behövs. Denna principiellainställning är också utgångspunkt för inställning till hurinsatserna i bör ske. ÄvenPer () framför i mofion 1531 synpunkter på hur de regionalpolitiskainsatserna skall fördelas, I motionen stryks under att det selektivaregionalpolitiska stödet måste koncentreras tiil regioner med långvarigasysselsättningsproblem. Utskottethar samma uppfattning som motionerna 2261 och 1531 att de delar av länet som harde största problemen skall prioriteras. AU 1982/83:24 15 t.ex, att ett förmånligare stöd skall ges i inlandet än i de mera tätbefolkadeområdena vid kusten. Det är naturligt att malmfältskommunerna och kommunerna iKalix- och Torneälvdalarna får ta emot en förhållandevis stor del avinsatserna. Det är också naturligt att det i malmfälten är Kirana kommun somprioriteras med hänsyn till att sysselsättningsläget redan nu är svårt och tillatt de förestående sysselsättningsminskningarna inom i huvudsak drabbardenna kommun. Stödområdesindelningen återspeglar de regionalpolitiskaproblemens omfattning och är en självklar utgångspunkt när det gäller deregionalpolitiska stödinsatsernas fördelning. Med hänvisning till vadutskottet anfört behöver här aktuella yrkanden i motionerna 1531 och 2261 inteföranleda någon åtgärd från sida. Liksomi motion 2261 erinras i motion 2272 av m, fl, (fp) om de insatsersom gjorts i . Det framhålls att med desfimulansåtgärder som beslutades inleddes en ny och meraakfiv sysselsättningspolitik för . Den innebar enligt motionen enprioritering av långsiktigt verkande industrifrämjande insatser framför merakortsiktiga åtgärder såsom beredskapsarbeten och tidigareläggning av statligabeställningar. Det fortsatta stödet till bör ha samma inriktning. Uppfattningeni motion 2272 om att långsiktigt verkande industrifrämjande insatser börprioriteras framför mera kortsiktiga åtgärder på det arbetsmarknadspolitiskaområdet kan utskottet i och för sig dela. Enligt utskottets mening kan manemellertid inte minska på de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema förrän delångsiktiga åtgärderna har fått effekt. Med det sysselsättningsläge som nuråder i skulle en prioritering av de långsiktiga åtgärderna rimligenleda fill att de medel som i motionen blir anvisade för sådana ändamål bordeökas utöver propositionens förslag. De åtgärder som förs fram i motion 2272tyder dock inte på att en annan avvägning gjorts i detta hänseende i mofionenän i propositionen. Någon åtgärd med anledning av motion 2272 i denna del ärdärför inte påkallad. Detsägs slutligen i partimotion 2261 att utvecklingen har visat hursårbart länet är vid ekonomiska lågkonjunkturer med sjunkande priser ochminskande efterfrågan på t, ex. skog, malm och stål. Basindustrierna måstedärför kompletteras med ett brett utbud av småföretag. För att uppnå enutveckUng mot en mer differentierad näringsstruktur krävs kraftiga stimulanserför att öka och stärka småföretagsamheten. Utvecklingsfonden har enligtmotionärerna ett stort ansvar att här bidra till en sådan utveckling. Utskottetdelar uppfattningen i motion 2261 om behovet av att differentiera näringsliveti . Liknande synpunkter framförs också i moderata samlingspartietskommittémotion 2273, Utskottet konstaterar att regeringens förslag ipropositionen har samma syfte. De aktuella motionsyrkandena bör därför inteföranleda någon åtgärd. AU 1982/83:24 16 Krisen i är enligt vpk:s partimotion2271 en del av de lagbundet framträdande motsättningar och mönster somuppträder under det rådande produktionssättet. Till dessa mönster hör tendensentill ojämn regional utveckling. Den europeiska industrialiseringen skapade itvå etapper (och ) en stark expansion förråvaruexploatering i norra . Den därav följande kapitalbildningenöverfördes till färdig-varuindustri i andra delar av landet. blevenligt motionen en råvaruberoende, ensidig, "kolonial" ekonomi. Ensäregenhet spelade enligt motionärerna roll just för Nortbotten. När detraditionellt höga födelsetalen och stora ungdomskullarna mötteen allt sämre arbetsmarknad, utlöstes en våg av flyttning söderat. ärflyttningen som tvångsmässig utväg borta - krisen i hela landet gör attarbetslösheten ackumuleras inom länet. Engranskning av propositionen visar enligt motionärerna att den egentligen inteär relaterad till de verkliga problemen i Nortbotten, Den föreslår ett knippeåtgärder av uppehållande natur, en kraftig nedskärning av sysselsättningen inomLKAB och följdrikfigt också en avsevärd summa fill arbetsmarknadsåtgärder. Detär egentligen endast de föreslagna trafikinvesteringarna och byggnadsprojektinom högskolesektorn, som kan betecknas som utvecklingsåtgärder, och de är avbegränsat omfång, I övrigt föreslår man åtgärder, som har karaktär av lättdesperata improvisationer. Vpkunderkänner den plan som ligger till grund för propositionens förslag och anseratt en plan, som verkligen är ägnad att efTektivt bekämpa arbetslösheten och deekonomiska problemen i , måste erkänna och utgå från vissagrandläggande omständigheter. Degamla basnäringarnas storhetstid är enligt motionen slut. Något ökat totaltantal arbeten i dessa näringar i förhållande till nuläget är inte möjligt attåstadkomma och kan aldrig mer förutses. Däremot kah framtida sysselsättningstillfällenförsvaras genom högre och bättre förädling och eventuell anknytning till vissanya marknader. Motionärema menar vidare att ett större nettotillskott avarbeten kan tillskapas i nya, av råvarabasen mer oberoende industrier. Stödtill kommunerna kan vidare stärka den offentliga sektorn och hindra att dessekonomiska grund undergrävs. Här beskrivna synpunkter på differentiering avnäringslivet i har redan behandlats av utskottet ovan. Detsägs slutligen i motion 2271 att det privata kapitalet - sett i stort underdetta århundrade inte har visat något egentligt intresse för , Detär helt tydligt att kapitalbildning och vidare industrialisering till störredelen måste ske i samhällelig regi, under inflytande från länsbefolkning ochfackföreningsrörelse, slutar motionärema. Liknandesynpunkter på utformningen av en plan för utveckling av framförs ivpk:s partimotion 345 som väcktes under allmänna motionstiden , När det gäller vpk:syrkande om en plan för vill utskottet AU1982/83:24 17 erinra om att frågor av det slag som tas upp i mofionerna345 och 2271 behandlas i det löpande länsplaneringsarbetet. Regeringen harockså givit i uppdrag att inom ramen för denna verksamhet och isamarbete med utveckUngsfonden utarbeta ett regionalt industripolitiskt program.Detta beräknas föreligga . Med det anförda avstyrksmotionerna 345 och 2271, den senare i aktuell del. Övriga förutsättningar för utskottets stäUningstagande Den bedömning av insatsbehoven iNortbotten som utskottet gör i det följande bygger när det gäller förhållandenai malmfälten på att upprättade strakturplan genomförs. LKABuppger i denna plan att den fortsatta tillbakagången för högfosformalmer,frånvaron av en tillräckligt stor marknad för pellets och de kvardröjandekvalitetsnackdelarna hos lågfosforprodukterna medför att företagets problemkoncentreras till Kirana och , i kommun är en gruva som ur kvalitetssynpunkt inte längre inger oro. Enligt börKirana och gravor med tillhörande pelletsverk fortsättningsvissvara för hela produktion, medan bör avställas med möjlighetatt vid en kraftigt förbättrad marknadssituation kunna tas i drift igen. Denproduktionsnivå som planen bygger på innebär att en övertalighet motsvarande caI 500 personer uppstår inom inräknat de 320 personer som redan har sagtsupp. Utskottets överväganden i det följande bygger vidare påatt en finansiell rekonstraktion av kommer till stånd samt på attföretaget får medel för förlängda uppsägningstider vid friställningar samt försysselsättningsåtgärder för övertalig personal under /83, anser i motion 2261 att driften iSvappavaara skall upprätthållas vilket avses ge människornaytterligare tid att försöka skapa nya sysselsättningstillfällen. Kostnadenhärför, ca 70 milj. kr., skall enligt motionen tas från de medel som ipropositionen föreslås dels för flyttningsstimulans, dels försysselsättningsåtgärder inom . Även vpk motsätter sig i motion 2271 att Svappavaaraställs av. Det yrkandet behandlas i näringsutskottet. Utskottet konstaterar beträffande förlängd gruvdrift iSvappavaara att marknad enligt bedömning saknas för denproduktionskapacitet som finns i , Någon motsatt uppfattning försinte fram i motion 2261. Några förbättringar i marknadssituationen föratsesinte heller. Frågan är då vad ett uppskov med upphörande avdriften är värd som sysselsättningspolitisk insats. Erfarenheterna från andrastora driffinskränkningar visar att ett genomförande ofta har varitatt föredra i. stället för den fortsatta ovisshet som ett tillfälligt uppskovinnebär, trots de svåra påfrestningar som detta innebär för de enskilda personersom drabbas. Det är också tydligt att det även vid uppskov med en 2 Riksdagen1982/83. AU1982/83:24 18 driftinskränkning blir nödvändigt att vidtaåtgärder för att skapa ny sysselsättning. Det har också visat sig att snabbabeslut i dessa fall framtvingar mera intensiva insatser från alla berörda attomedelbart ta sig an problemen. Utskottet menar att dessa erfarenheter också ärtillämp-bara när det gäller en driftinskränkning i . Utskottet villockså tillägga att de medel som skulle behövas för fortsatt drift ,dvs. ca 70 milj, kr., får en bättre användning om de utnyttjas på ett annatsätt. Mot bakgrund av vad här sagts avstyrks motion 2261 i denna del. Utskottetåterkommer till frågan vid behandlingen av anslagen inom arbetsmarknadsdepartementetsansvarsområde. Utskottet tar sist i detta avsnitt upp motion 1982/83:1665av m, fl. (s) som också gäller föratsättningarna försysselsättningspolitiken, I motionen stryks under behovet av ett ökatindustriellt samarbete pä för att motverka den högaarbetslösheten inom området samt att förekommande hinder för en fri nordiskarbetsmarknad undanröjs. En utredning av den senare frågan begärs i motionen. När det gäller förslaget i motion 1665 om en utredning omen fri arbetsmarknad på vill utskottet erinra om det omfattandegränssamarbete som sker inom ramen för Nordiska Ministerrådetsregionalpoh-tiska verksamhet. Av särskild betydelse i sammanhanget ärNordkalottkommittén, I detta arbete sker en fortlöpande uppföljning av vad somupplevs som hinder för samarbetet. Det kan gälla olikheter i skatte- ochsociallagstiftningen som försvårar arbetskraftspendling eller skillnader ianbudsförfarandet vid offentlig upphandling som missgynnar företag i annatnordiskt land. Syftet med den uppföljning som sker är att aktuahsera förslagtill ändringar som undanröjer begränsningarna i samarbetsmöjligheterna.Utskottet konstaterar att de problem som tas upp i motionen sålunda redan haruppmärksammats. Motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd. Utskottet behandlar i detta avsnittbilaga 4 till proposition 1982/83:120, Föredragande inom regeringen har varitarbetsmarknadsminister , Åtgärder under budgetåret 1982183 Det svåra sysselsättningsläget iNorrbotten har lett till att regeringen vidtog en radåtgärder inom det arbetsmarknadspolitiska området. Statliga investeringar förca 180 milj. kr, har tidigare-lagts i och av de medel förberedskapsarbeten som beviljat med anledning av regeringensproposition /83:50 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m,m, har AMStilldelat länet 165 milj, kr. Därmed har för innevarande budgetårtilldelats totalt 730 milj. AU 1982/83:24 19 kr,för beredskapsarbeten. Statsbidraget till beredskapsarbeten har av AMS jämkatsuppåt väsentligt i länets kommuner och då främst i malmfältskommunerna, AMShar tilldelats 100 milj, kr, för rådrumsbeställningar och har därigenom fåttmöjlighet att prioritera verkstadsindustrin i malmfälten. har underinnevarande budgetår ca 40 milj. kr. lagts ut i rådrumsbeställningar iNorrbottens län. Vidare har förmedlingarna i och förstärktsmed tio arbetsförmedlare. Dessutom har under innevarande budgetårarbetsförmedlingen i tidigarelagt anställning av 20 tjänstemän.Vidare har terminaler för sökning av lediga platser placerats hos i Kiranaoch kommuner. För att bättre kunna anpassaarbetsmarknadsutbildningens resurser till de speciella förhållanden som råderi har regeringen uppdragit åt AMS och ()att låta kursstyrelsen i länet inom en given medelsram få möjlighet att, när såbedöms lämpligt, tillämpa lokala läroplaner, Ipropositionen föreslås nu åtgärder för att dels underlätta för den övertaligapersonalen inom att finna nya arbeten, dels ytterligare förstärka dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna i i övrigt. För att underlätta för den övertaliga personalenvid i och kommuner att finna arbeten inom annanverksamhet föreslås i propositionen särskilda arbetsmarknadspohtiska åtgärder.Det föreslås vidare att en särskild organisation inrättas för ändamålet. Föratt denna organisation skall kunna arbeta inom det för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna befintliga regelsystemet föreslås attorganisationen får formen av en särskild arbetsförmedling (af/ami-LKAB).Verksamheten skall enligt förslaget inrättas direkt under länsarbetsnämnden iNorrbottens län och fungera den 30 juni 1985,varefter verksamheten bör upphöra. Ledningenför af/ami-LKAB bör enligt propositionen bestå av en delegation som utses avlänsarbetsnämnden i . Delegationen bör få samma befogenheter somen distriktsarbetsnämnd och disponera de särskilda medel som föreslås försysselsättningsskapande åtgärder m. m. inom malmfältskommunerna för deövertaliga inom . Delegationen föreslås dessutom få möjlighet att ilänsarbetsnämndens ställe inom ramen för ordinarie anslag besluta omarbetsmarknadspolifiska åtgärder som det nu ankommer på nämnden att besluta om.Föratom att af/ami-LKAB bör ha fillgång till de vanliga arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna som alla arbetsförmedlingar har bör fill delegationens förfogandestå fem extra ami-lag varav tre i och två i ,Arbetsförmedlingen bör i övrigt ha det antal tjänstemän som är erforderligt.Vid fullt kapacitetsutnyttjande bedöms behovet fill 50 arbetsförmedlare, Af/ami-LKAB bör vidare fåmöjlighet att inom arbetsmarknadsutbild- AU 1982/83:24 20 ningensram köpa utbildning inom det reguljära skolväsendet och i företag samt attanordna nya utbildningar. Af/ami-LKAB bör även anvisas särskilda medel för attkunna anordna beredskapsarbeten för övertaliga och för att starta särskildaprojekt som kan leda till anställning för sådan personal. För att öka intressetför att genomgå utbildning föreslås att en särskild utbildningspremie införs såatt alla som fullföljer påbörjad utbildning erhåller högst . Ettförhöjt lönebidrag föreslås i propositionen för de arbetstagare inom imalmfälten, som varit föremål för särskilda rehabiliteringsåtgärder inom LKABeller vid eller som beretts särskild sysselsättning inomLKAB på grund av varaktigt nedsatt arbetsförmåga. Sysselsättningseffekten avdenna åtgärd beräknas till ca 100 personer, Sluthgenanmäler arbetsmarknadsministern att kommer att få iuppdrag att undersöka möjligheterna till utökning av den skyddade verksamheteni malmfältsområdet. Kostnaderna för förslagenbehandlas nedan under anslagsfrågor. AlfWennerfors m.fl. (m) accepterar i mofion 2273 i huvudsak den principmodell föraf/ami-LKAB som skisseras i propositionen. Detta gäller också de redovisadehuvuduppgifterna. Dock understryks vikten av största möjliga flexibilitet vadgäller såväl organisation som verksamhetens uppläggning. Detbör enligt motionen ankomma på AMS och länsarbetsnämnden samt af/ami-LKAB attinom befintliga ramar omfördela de resurser och finna de former som bästtillgodoser arbetsuppgiften att ta hand om övertalig personal. Regeringensförslag om möjligheter för af/ami-LKAB att köpa och anordna utbildningartillstyrks också. Verksamheten bör bekostas inom ramen för befintliga resurser. Inrättandetav af/ami-LKAB avstyrks däremot i partimotion 2261 och motion2272 av m, fl. (fp). Något nytt organ är enligt dessa motionerinte befogat. De medel som föreslås till beredskapsarbeten och särskildaprojekt bör ställas till de reguljära arbetsförmedlingarnas förfogande. Utskottetfillstyrker att en särskild organisafion tillskapas vid för att hantera dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som behövs. Erfarenheterna frånavvecklingarna av varven i Väst- och visar att detta är enändamålsenlig lösning bl. a. med hänsyn till den betydande förstärkning avarbetsförmedlingens resurser som är aktuell. Genom att länsarbetsnämndentillsätter den delegation som skall leda af/ami-LKAB blir verksamheten imotsats fill vad som antyds i mofionerna 2261 och 2272 inordnad iarbetsmarknadsverkets ordinarie verksamhet. Utskottet tillstyrker de principerför en särskild arbetsförmedlingsverksamhet m.m. vid som redovisas ipropositionen och avstyrker därmed de båda motionerna i motsvarande delar. Det bör få ankomma på regeringen att AU 1982/83:24 21