bet · G601JoU24 · 1982-12-31 00:00:00 — Motivet härtill var att denstörsta efterfrågan på hästar numera kommer från enskilt håll och attavelsarbetet därmed syftar till att få fram bra rid- och tävlingshästar.Riksdagen bemyndigade regeringen att ikläda staten de ekonomiskaförpliktelser som följde av det avtal som träffats mellan staten och berördaintressenter om den fortsatta verksamheten vid statens hingstdepå och stuteri.I enlighet med detta avtal skulle stiftelsen erhålla dels ett räntefritt lån på2,5 milj. kr. för att säkerställa verksamheten i ett inledningsskede, dels etträntefritt lån på 1 milj. kr. för uppförande av ett ridhus i , Detförstnämnda lånet som enligt avtalet fömtsattes avskrivas bordeställas till stiftelsens förfogande . Lånet för uppförande avridhus skulle enligt avtalet ställas till stiftelsens förfogande vidbyggstarten. Ridhuslånet skulle amorteras, i den mån stiftelsens verksamhetgav överskott, med belopp som motsvarade hälften av överskottet.Återstående del av lånet skulle avskrivas från den tidpunkt dålånet lyftes. För nu ifrågavarande båda ändamål har för innevarande budgetårunder tionde huvudtiteln anvisats ett reservationsanslag av 3,5 milj. kr. tillLån till stiftelse för hästavel m. m. i . Enligtmotion 1992 har det numera visat sig att länsantikvarieämbetet i längenom sina ställningstaganden på ett avgörande sätt har förändrat de ekonomiskaförutsättningarna för ovan nämnda ridhusprojekt. Någon fill- eller ombyggnadav den befintiiga ridhusbyggnaden är enligt otänkbar. Någonnybyggnad i omedelbar anslutning till depån är ej heller realiserbar.Stiftelsen tvingas nu att projektera en helt fristående byggnad på betryggandeavstånd från övriga anläggningar, vilken med gmndarbeten, vatten, avlopp,värme etc. kommer att bli betydligt mera kostnadskrävande än vad som fömtsattesi avtalsförhandlingarna. Eftersomuppmstningen av utbildningsfömtsättningarna för både elever och hästmaterialvar en viktig gmnd för stiftelsens möjligheter att bevara och vidareutveckla"Flyingetraditionen" framstår det enligt motionärernas mening somhelt orimligt om denna gmnd skulle ryckas undan på gmnd av krav från en annanstatlig myndighet. Med anledning härav anser motionärerna det som ensynnerligen skälig åtgärd att det i avtalet utiovade räntefria lånebeloppethöjs med 4 milj. kr. Motbakgmnd av det intresse som föreligger för en fortsatt högkvalitativ verksamhetpå förevarande område bör det enligt utskottets mening vara möjligt att lösaden uppkomna intressekonflikten mellan stiftelse och kulturvårdandemyndigheter på ett för båda parter tillfredsställande sätt. Utskottet anser sigdärför inte böra påkalla någon ytteriigare åtgärd från sida medanledning av motion 1992. 1. att till Främjande av husdjursavelnm.m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av , JoU 1982/83:24 12 2. beträffande finansieringen av ridhusanläggningvid att lämnar motion 1982/83; 1992 utan ytterligare åtgärd. 10.Särskilt stöd åt biskötsel och växtodling och Frän\jande av rennäringen. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkterna B 11 och B 12 (s. 29-31) och hemställer attriksdagen 1. till Särskilt stöd åt biskötseloch växtodling för / 84 anvisar ett reservationsanslag av 215000kr., 2. till Främjande av rennäringenför /84 anvisar ett reservationsanslag av . och Lantbruksekonomiska samarbetsnämn- den. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna C 1 och C 2 (s. 32-34) och hemställer att 1. till /84 anvisar ett förslagsanslag av , 2. till för /84 anvisar ett förslagsanslag av 2 343 000kr. Inköpav livsmedel m. m. för beredskapslagring och Kostnader för be redskapslagring av livsmedel m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna C 4 och C 5 (s. 34-39) och hemställer att 1. till Inköp av livsmedel m. m.för beredskapslagring för /84 anvisar ett reservationsanslag av43000000 kr., 2. till Kostnader förberedskapslagring av livsmedel m. m. för /84 anvisar ettförslagsanslag av . Prisstödtill jordbruket i norra . Regeringen har under punkt C 6 (s. 39-40) föreslagit att till Prisstöd till jordbmket i norra ge för /84 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1982/83:1444 av m. fl. (c) yrkasatt begär att regeringen lägger fram förslag om förbättratstöd till jordbmket i . I motion 1982/83; 1979 av i ochGunnel (båda c) yrkas att begär att regeringen läggerfram förslag om förbättrat stöd tifl jordbmket i . JoU 1982/83:24 13 I motion 1982/83:2156 av m.fl.(s, m, c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 4), att beslutar attuttala att nuvarande stödområdesindelning för prisstöd ej bör ändras. Under förevarande anslag bestrids kostnaderna förpristillägg enligt förordningen (1978:472) om prisstöd till vissa jordbmk(omtryckt 1980:490, ändrad senast 1982:960) och enligt kungörelsen (1973:508)om prisstöd till rennäringen (ändrad senast 1982:560). Förnästa budgetår beräknas med hänsyn till produktionsutvecklingen medelsbehovetunder anslaget till 273 milj. kr. Beräkningen föranleder ingen erinran frånutskottets sida. Somredovisas i propositionen har kommittén för översyn av stödet till jordbmket inorra avgett betänkandet (Ds Jo 1982:7) Statligt stöd till jordbmket inorra . Efter genomförd remissbehandhng avser jordbmksministern att taställning till kommitténs förslag. Enligtmotionerna 1444 och 1979 bör begära att regeringen på gmndval avnyssnämnda utredningsarbete lägger fram förslag om förbättrat stöd tilljordbmket i resp. och . I motion 2156 yrkande 5 föreslåsi polemik mot ett av nyssnämnda kommitté fram lagt förslag att riksdagenuttalar sig för att nuvarande stödområdesindelning i vad avser läninte ändras. Denfortsatta behandlingen av ifrågavarande kommittébetänkande bör enligtutskottets mening inte föregripas. Utskottet fömtsätter att beredningen inomregeringskansliet av förevarande ärende med hänsyn till ämnets vikt sker såsnabbt som möjligt, utan att behöver göra någon särskildframställning härom. Motionerna bör med hänsyn till det anförda inte föranledanågon ytterligare åtgärd. 1. att tiU Prisstöd tilljordbruket i norra för /84 anvisar ett förslagsanslagav , 2. beträffande översyn av stödettill jordbruket i norra att avslårmotionerna 1982/83; 1444, 1982/83; 1979 och 1982/83:2156 yrkande 4. 14.Bidrag till permanent skördeskadeskydd. Regeringen har under punkt C 7 (s.40-41) föreslagit att till Bidrag till permanent skördeskadeskyddför /84 anvisa ett anslag av . I motion 1982/83:630 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att baljväxter skall ingå iskördeskadeskyddet. JoU 1982/83:24 14 I motion 1982/83:1446 av ochJan-Eric Virgin (båda m) yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändring av nuvarande skördeskadeskydd, 2. att hos regeringenbegär förslag om att kokärt och åkerböna ingår i skördeskadeskyddet, 3. att hos regeringenbegär förslag om någon form av katastrofskydd för de fältmässigt odladegrönsakerna. Nuvarande tillskott till skördeskadefonden utgörsf. n. endast av ränta på innestående medel. Räntan uppgick för till63,7 milj. kr. och beräknas för uppgå till ca 60 milj. kr. Totalt harfonden i räntemedel tillförts 366 milj. kr. , skyddets första år.Under de fem senaste åren har fonden tillförts sammanlagt ca 434 milj. kr.Under samma tid har ca 378 milj. kr. utbetalats ur fonden. Fondens behållningär f. n. ca 470 milj. kr. Regeringensförslag innebär att anslaget för nästa budgetår förs upp med ett formelltbelopp av . Idet ansträngda statsfinansiella läge som råder finner utskottet angeläget attbudgeten inte belastas med utgifter som inte är absolut nödvändiga. Som i detföregående anförts uppgår behållningen på skördeskadefonden till ca 470 milj.kr. Med hänsyn härtill finner utskottet i likhet med regeringen tillräckligtatt tillförseln till fonden under nästa budgetår liksom under det innevarande iprincip utgörs endast av räntemedel. Propositionen tillstyrks därför i nuförevarande del. Ettpar vid årets början väckta motioner innehåller förslag till vissa ändringar igällande regler för skördeskadeskyddet. EnUgt motion 630 bör uttalasig för att baljväxter inordnas i skyddet. Motsvarande förslag till ändringarframförs i motion 1446, vari också yrkas på förslag om någon form avkatastrofskydd för de fältmässigt odlade grönsakerna. Somredovisades vid behandlingen av liknande motionsyrkanden senhösten 1982 (seJoU 1982/83; 16) är skördeskadeskyddets utformning f. n. föremål för prövninginom . Till gmnd för prövningen hgger de förslag somutredningen om skördeskadeskyddet lade fram i sitt betänkande (SOU 1979; 53)Nytt skördeskadeskydd. Bland de spörsmål som därvid diskuteras ingår ocksåfrågan om inordnande av ytterligare grödor i skördeskadeskyddet. Utredningensförslag syftar bl. a. till att göra det lättare att inordna även mindre allmäntodlade grödor i systemet. Vad särskilt gäller katastrofskydd för vissagrönsaker vill utskottet erinra om att ersättning för skador i sådanasammanhang redan nu i vissa fall kan utgå från det under tionde huvudtiteln uppfördaanslaget Bidrag vid förlust på gmnd av naturkatastrof m. m. Utbetalningar avbidrag från nämnda anslag för skador på trädgårdsgrödor gjordes senast förraåret. JoU 1982/83:24 15 I avvaktan på resultatet av pågående överväganden iämnet finner utskottet sig inte böra föreslå någon särskild åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionerna. 1. att till Bidrag tillpermanent skördeskadeskydd för /84 anvisar ett anslag av 1000kr., 2. beträffande ändringar iskördeskadeskyddet att lämnarmotionerna 1982/83:630 och 1982/83; 1446 utan ytterligare åtgärd. 15.Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. Regeringen har under punkt C8 (s. 41-42) föreslagit att till Administration av permanentskördeskadeskydd m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av37964000 kr. I motion 1982/83; 2000 av m. fl. (fp)yrkas, såvitt nu är ifråga (yrkande 4), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet att minskaadministrationskostnaderna för skördeskadeskyddet. Under detta anslag anvisas medel som disponeras avstatistiska centralbyrån för att bekosta de objektiva skördeuppskattningama,skördeskadeskyddets tekniska administration, lantbmkets företagsregister ochdärmed samordnad statistikproduktion samt jordbmksekonomiska undersökningen. Förnästa budgetår bör enligt propositionen medel för verksamheten beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. Härvid har, i enlighet med vad statistiskacentralbyrån föreslagit, beräknats ett minskat medelsbehov av . pågmnd av att lantbruksräkningen och trådgårdsräk-ningen år 1982slutförts. Utskottet tillstyrker regeringensförslag. Enligtmotion 2000 är det anmärkningsvärt att administrationen av skördeskadeskyddetkostar nära 38 milj. kr., när t. ex. utbetalningarna skador baravar 18 milj. kr. Motionärerna anser att administrationen måste ses över i syfteatt minska administrationskostnaderna. Utskottetvill i anslutning härtill framhålla att, som framgår av det föregående,administrationen av skördeskadeskyddet endast utgör en del av de olikautgiftsändamål som bestrids med medel från förevarande anslag. Omfattningen avskördeskadeersättningar kan växla starkt mellan åren. Utformningen av denadministrativa verksamheten i fortsättningen av skördeskadeskyddet bhr vidaregivetvis beroende av resultatet av de pågående övervägandena inomregeringskansliet beträffande skördeska- JoU 1982/83:24 16 Med hänsyn till vad som anförts finner utskottet inte attmotion 2000 påfordrar någon ytterligare åtgärd från sida i nu berörddel. 1. att tillAdministration av permanent skördeskadeskydd m. m. för /84anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande översyn avskördeskadeskyddets administration att avslår motion 1982/83; 2000yrkande 4. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna E1-E7 (s. 50-56) och hemställer att 1. till för /84anvisar ett förslagsan slag av , 2. till Statens lokalafiskeriadministration för /84 anvisar ett förslagsanslag av13444000 kr., 3. till Främjande avfiskerinäringen för /84 anvisar ett reservationsanslag av2', 4. till Kursverksamhet på fisketsområde för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 5. till Bidrag till fiskehamnarm.m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 6. till Isbrytarhjälp åtfiskarbefolkningen för /84 anvisar ett förslagsanslag av 20000kr., 7. godkänner vad i propositionenförordats om bidrag för åtgärder som kan förbilliga driften av fiskefartyggenom sänkt bränsleför-bmkning, 8. medger att under budgetåret1983/84 statsbidrag beviljas till fiskets rationalisering med sammanlagt högst6500000 kr., 9. till Bidrag till fisketsrationalisering m.m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av7000000 kr. Fiskerilån.Regeringen har under punkt E8 (s. 56-57) föreslagit riks dagen att till Fiskerilån för /84 anvisa ett reservationsan slag av . I motion 1982/83:799 av m.fl. (s) yrkasatt hos regeringen begär en översyn av lånereglerna för fiskerilån. JoU 1982/83:24 17 Från anslaget beviljas fiskerilån. Bestämmelser omsådana lån finns i förordningen (1978:516) om statligt stöd till fisketsrationalisering, m.m. (ändrad ; 243). Stödenligt förordningen kan endast lämnas till den som beviljats yrkesfiskelicensenligt förordningen (1978:517) om licens för yrkesfiske. Fråga om stöd i formav fiskerilån m. m. prövas av . Yrkesfiskeli-cens meddelas avfiskeristyrelsen i fråga om fiske med fartyg som enligt sjölagens (1895:35)definition är skepp (och ) och i övriga fall avfiskenämnden. Enligtmotion 799 har avslagit en låneansökan från ny-etableradefiskare som tilldelats yrkesfiskelicens av fiskenämnden i . Enligtmotionen skulle avslaget ha motiverats med att fiskerilånen måste reserverasför redan etablerade fiskare. Motionärerna anser att beslutet är inkonsekventmed hänsyn till att fiskenämnden beviljat sökandena yrkesfiskelicens och attfiskeristyrelsen tidigare lämnat stöd till utveckling av enfiskberedningsindustri som sedermera, alltifrån starten, haft råvarabrist.Låneregleraa för fiskerilån bör därför ses över, hävdar motionärerna. Utskottetvill framhålla att innehav av yrkesfiskelicens är en nödvändig föratsättningför beviljande av statligt rationaliseringsstöd, däribland fiskerilån.Fiskeristyrelsen svarar centralt för fördelningen av det samlade statligastödet till fiskerinäringen. Styrelsens beslut kan överklagas. Något formelltstadgande om prioritering av redan etablerade fiskeföretag med åsidosättande avny etablerade företag finns icke. Däremot uttalade dåvarandedepartementschefen i samband med antagandet av den nya fiskeripolitiken år1978, att en särskild föratsättningsbedömning bör göras för att utröna ombiologiska och marknadsmässiga fömtsättningar finns för stödåtgärder, närfrågan gäller stöd till bl. a. nyetablering (prop. 1977/78; 112, JoU1977/78:23, rskr 1977/78:272). Yrkesfiskelicensernaoch stödet till fiskerinäringen liksom förhållandet mellan fiskeristyrelsensoch fiskenämndernas bedömningar är föremål för fortlöpande överväganden. , (Jo 1981:06) kallad fiskekommittén, har enligt sinadirektiv bl. a. att överväga om det nuvarande licenssystemet bör ändras ellereventuellt ersättas med ett helt nytt system. Uppdraget till kommittén får sesbl. a. mot bakgmnden av att yrkesfiskelicensen innebar en nyhet förfiskerinäringen när den infördes för att läggas till gmnd för detstatliga rationaliseringsstödet. Kommitténs arbete beräknas pågå under hela år1983. Denstatiiga fiskeriadministrationen har underkastats en revision avriksrevisionsverket. I RRV:s revisionsrapport av påtalasatt stora avvikelser förelegat mellan fiskenämndemas och fiskeristyrelsensbedömningar i stödärenden. I rapporten föreslås att viss omarbetning avlånereglerna görs, så att beslut i mindre stödärenden delegeras 2 1982/83. JoU 1982/83:24 18 tillnämnderna som i gengäld av skulle erhålla utförligarepolicypreciseringar och någon typ av budgetramar att hålla sig inom.Revisionsrapporten övervägs f. n. inom . Utskottetfår med hänvisning till det anförda framhålla att de överväganden som på olikahåll pågår synes ägnade att i väsentliga delar tillgodose motionens syfte.Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen synes därför ickepåkallad. Medelsberäkningenunder anslaget föranleder ingen erinran från utskottets sida. 1. att till Fiskerilånför /84 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffande reglerna förfiskerilån att lämnarmotion 1982/83:799 utan ytterligare åtgärd. Utskottet tillstyrker regeringens för slag under punkterna E9-E13 (s. 57-60) och hemställer att 1. till Fiskberedningslån /84 anvisar ett reservationsanslag av , 2. medger att under budgetåret1983/84 statlig garanti beviljas för lån till fiskeföretag med sammanlagt högst14600000 kr., för lån till fiskberedningsföretag med sammanlagt högst 8000000kr., för lån till åtgärder som främjar fritidsfisket med sammanlagt högst2000000 kr. och för främjande av försöksfiske intill ett sammanlagt belopp av400000 kr., 3. till Täckande av förluster vidstatlig kreditgaranti till fiske för /84 anvisar ett förslagsanslagav , 4. till Kostnader förfiskeutredningar i vattenmål m. m. för /84 anvisar ettförslagsanslag av , 5. till Ersättning tillstrandägare för mistad fiskerätt m.m. för /84 anvisar ettförslagsanslag av , 6. till Bidrag till fiskare medanledning av avlysning av fiskevatten för /84 anvisar ettreservationsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt E15 (s. 61) och hemställer att till Bidrag till fiskevård m.m. /84 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har under punkt (s. 62-63) föreslagitriksdagen att till för /84 anvisa ettförslagsanslag av . JoU 1982/83:24 19 I motion 1982/83:1440 av m. (vpk) yrkas att under bil. 11, , beslutaranvisa ett med . Regeringens förslag innebär att medel för statenshvsmedelsverk för nästa budgetår beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Vissamedel för personal förs enligt förslaget över från tilllivsmedelsverket som en följd av beslut att överföra den centralatillsynen över konsumtions vattnet, m. m. från tilllivsmedelsverket den 1 juU 1983 (prop. 1981/82:219, SoU 1982/83:6, rskr1982/83:35). Imotion 1440 framhålls att livsmedelsverkets anslag har minskats perbudgetår i rad. innebär situationen med ständigtstigande livsmedelspriser stora krav på en effektiv livsmedelskontroll. Enligtmotionärerna är minskade resurser till Hvsmedelskontrollen till stort men försåväl producenter som konsumenter. De föreslår därför en höjning av anslagetmed 2 milj. kr. utöver vad regeringen förordat. Medhänsyn till den återhållsamhet som det samhällsekonomiska och statsfinansiellaläget kräver finner utskottet inte anledning frångå den i propositionen gjordaanslagsberäkningen. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag ochavstyrker motion 1440. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1982/83:1440 till /84 anvisar ett förslagsanslag av . Täckandeav vissa kostnader för köttbesiktning vid kontrollslakterier m. fl. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna F 2-F 4 (s. 63-66) och hemställer att 1. till Täckande av vissakostnader för köttbesiktning vid kontrollslakterier för /84anvisar ett förslagsanslag av , 2. till Statensveterinärmedicinska anstalt: Uppdragsverksamhet för /84 anvisarett förslagsanslag av , 3. till Bidrag till statensveterinärmedicinska anstalt för /84 anvisar ettreservationsanslag av . Bekämpandeav smittsamma husdjurssjukdomar, m. m. Regeringen har under punkt F 5 (s. 66-67) föreslagit att till Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av . JoU 1982/83:24 20 I motion 1982/83:1471 av m.fl. (m, s,c, fp) yrkas aU som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om justering av ersättning för bisamhällen som förintas tillföljd av att de drabbats av yngelröta. Anslaget är avsett för kostnader och ersättningar isamband med bekämpande av eller beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar.Från anslaget utbetalas också ersättning för kostnader som uppkommit genombeslut om förintande av bisamhällen, för bitillsynsmännens arvoden m. m. Förkostnad eller förlust som har uppkommit genom tillsynsmans eller annanmyndighets beslut om förintande av bisamhälle kan ersättning utgå avstatsmedel. Ersättning för förintat bisamhälle i bigård får lämnas med 100 kr.för varje samhälle. Från ersättningsbeloppet skall avräknas en självrisk av 300kr. Ersättningsbeloppet höjdes från . den 1 juh 1982 dåsamtidigt självrisken infördes. Imotion 1471 framhålls att ersättningen för förintade bisamhällen urholkatsgenom inflationen. Nuvarande ersättningsbelopp som fastställdes ärvisserligen högre än det tidigare gällande, men genom den nyin-fördasjälvrisken har biodlarens ersättning i praktiken ytterligare försämratsjämfört med tidigare, anför motionärerna. De anser att ersättningen förförlorade bisamhällen bör utgå med ett belopp som motsvarar bisamhälletsbmksvärde för att vidmakthålla intresset hos odlarna att snabbt utrotayngelröta i hela landet. Utskottethar i tidigare sammanhang vitsordat biodlingens betydelse för såväl växtodhngensom miljövården. Samhällsekonomiskt har bina sålunda en viktig funktion delssom honungsproducenter, dels som pollinatörer av vissa kulturväxter. Inte minstär värdet av binas pollinationsarbete betydande. Dessaförhållanden låg bl. a. till gmnd för det beslut som påutskottets tillstyrkan fattade rörande vissa riktlinjer för det statliga stödettill biodlingen (prop. 1974; 24, JoU 1974:8, rskr 1974:146). a. att vissa kostnadsökningar för intensifieradbisjukdoms-ersättning skulle bestridas från förevarande förslagsanslag. Isammanhanget flyttades länsstyrelsemas dåvarande uppgifter i samband medbekämpningen av bisjukdomar över fill lantbmksstyrelsen och lantbmksnämnderna.För en sådan överflyttning ansågs bl. a. tala det nära sambandet mellanbiskötsel och växtodling liksom det förhållandet att lantbruksstyrelsenförfogade över veterinärmedicinsk expertis. Medanledning av den motion som behandlas har utskottet inhämtat att avtal ombisjukdomsförsäkring träffats mellan biodlares riksförbundoch Jordbrukets försäkringsbolag. Försäkringen som börjar löpa den 1 mars 1983gäller för förintelse av bisamhälle samt de- JoU 1982/83:24 21 stmktioneller desinfektion av kupa till följd av beslut enligt bisjukdoms-kungörelsen(1974:212, ändrad 1982:238). Premien för försäkringen utgör . per samhälleoch år. Ersättning enligt försäkringen utgår med . för förintatbisamhälle och . för destmktion och desinfektion av bikupa, tillsammans1000 kr. Enligt uppgift betraktas försäkringen till en början somförsöksverksamhet. Lantbmksstyrelsen avser därför t. v. icke föreslå någraändringar av ersättningen enligt bisjukdomskungörelsen. Utskottetvill ånyo framhålla biodlingens värde för växtligheten och miljövården. Liksomlantbmksstyrelsen finner utskottet goda skäl avvakta utfallet av försäkringsverksamheteninnan någon ändring vidtas i nuvarande regler om statlig ersättning förförintat samhälle. Motionens syfte synes i allt väsentligt tillgodosett genomdet träffade försäkringsavtalet. Enligt utskottets mening bör motionen därföricke föranleda någon ytterligare åtgärd. Medelsberäkningenunder anslaget föranleder ingen erinran från utskottets sida. 1. att tiU Bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar, m.m. för /84 anvisar ett förslagsanslagav , 2. beträffande åtgärder motyngelröta i bisamhällen att lämnarmotion 1982/83:1471 utan ytterligare åt- 23.Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet m.fl. anslag. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkterna F 6-F 13 (s. 67-74) och hemställer attriksdagen 1. till Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhetför /84 anvisar ett förslagsanslag av , 2. till Bidrag till statensutsädeskontroll för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 3. till Bekämpande avväxtsjukdomar för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 4. till Statens lantbrukskemiskalaboratorium: Uppdragsverksamhet för /84 anvisar ettförslagsanslag av , 5. till Bidrag till statenslantbrukskemiska laboratorium för /84 anvisar ettreservationsanslag av , 6. till Statens maskinprovningar:Uppdragsverksamhet för /84 anvisar ett förslagsanslag av 1000kr.,