bet · G601SkU15 · 1982-12-31 00:00:00 — 13. att riksdagenavslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1971:1072) omförmånsberättigade skattefordringar m. m., 14. att riksdagenavslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer, 15. att avslår regeringens förslag till lagom upphävande av lagen (1980:1047) om skattereduktion för aktieutdelning, 16. att avslår regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1982:417) om ikraftträdande av lagen(1982:416) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 17. att avslår regeringensförslag fill lag om ändring i lagen (1982:420) om ändring i lagen (1958:295) omsjömansskatt, 18. att beslutar om följandeändringar i förslag fill lag om hyreshusavgift i lagens 1§: i första stycket "med beräknat värdeår " (i ställetför i andrastycket p. 2 utgår orden "uppförts eller"; 19. att avslår regeringensförslag till lag om skattereduktion för fackföreningsavgift, 20. att avslår regeringensförslag till lag om skatt på videobandspelare, 21. att avslår regeringensförslag till lag om skatt på viss elektrisk kraft, 22. att riksdagenavslår regeringens förslag till lag om inbetalning på särskiltinvesteringskonto, 23. att riksdagenbeslutar fastställa basenheten i lagen om basenhet till . 1982/83:124 av m. (vpk) såvitt avser yrkande 2. att beslutar anta följande 4 1982/83. SkU1982/83:15 50 Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som vid taxering till inkomstskatt skallta upp garan tibelopp för annan fastighet som inkomst skall betala husavgift om fastig heten vid fastighetstaxering betecknas som hyreshusenhet eller småhusen het och omfattar byggnad med beräknat värdeår . 1. hyreshusenhetsom huvudsakligen består av hotell- eller restaurangbyggnad, kioskbyggnadeller parkeringsbyggnad; hyreshusenhet eller småhusenhet som utgörs avtomtmark med saneringsbyggnad samt hyreshusenhet eller småhusenhet med etttaxeringsvärde understigande 1 000, 2. hyreshusenheteller småhusenhet om byggnaden har uppförts eller byggts 1957 medstöd av lån enligt kungörelsen (1957: 360) om tertiärlån m.m. eller kungörelsen(1962:537) om bostadslån eller bostadslånekungörelsen (1967:537) eller medstöd av lån enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946) och lånet inteavser enbart följande åtgärder, nämligen åtgärder för en bättre hushållning med energi elleranvändning av annat energislag än olja vid uppvärmning, åtgärder vilka behövs för att minska radondotterhaltentill en nivå som är godtagbar från allmän hälsovårdssynpunkt, åtgärdersom avser förbättrad avfallshantering, 3. hyreshusenhetmed studentbostadshus som har uppförts eller tidigare med stöd avtilläggslån för anordnande av studentbostäder, 4. annanhyreshusenhet eller småhusenhet om byggnaden har uppförts och lånhar lämnats enligt räntelånekungörelsen (1967: 553), 5. hyreshusenheteller småhusenhet som ägs av staten, kommun, landstingskommun, kommunförbund,allmännyttigt bostadsföretag eller aktiebolag som helt ägs av en kommun ellerlandstingskommun. Husavgiften utgör för varje beskattningsår i fråga om och ifråga om småhusenhet av det taxeringsvärde som legattill grund för beräkning av garantibeloppet. Har garantibeloppet jämkats enligt bestämmelserna i 47 §sjätte stycket kommunalskattelagen (1928:370) skall också underlaget förberäkning av husavgiften jämkas. 2 § Medsmåhusenhet avses småhus som till övervägande delen utgör permanentbostad förhögst två familjer och tomtmark för sådan byggnad. 3 § Vadsom föreskrivs i 15 § 2 mom. första stycket lagen (1947:576) om statliginkomstskatt om ansvarighet för sådan skatt gäller också beträffandehusavgift. 4 § Husavgiftutgår i helt antal kronor. Avgiftsbeloppet avrundas vid öretal över femtiouppåt och vid annat öretal nedåt. 5 § I fråga omdebitering och uppbörd av husavgift gäller bestämmelserna i uppbördslagen(1953:272). SkU1982/83:15 51 6 § Husavgift tillfaller staten. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1983 och tillämpas första gången vid taxering. Avgiften skalldock vid taxering utgöra/ör hyreshusenheter I procent och försmåhusenheter samt vid taxering/ör hyreshusenheter 1,5procent och för småhusenheter . I fråga om förvärvskälla för vilkenbeskattningsåret har börjat före ikraftträdandet skall avgiften vid 1984 årstaxering påföras med så stor del som svarar mot förhållandet mellan den del avbeskattningsåret som infaller efter ikraftträdandet och hela beskattningsåret. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 20 §kommunalskattelagen (1928: 370) skall ha nedan angiven lydelse. Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Vid beräkningen------ av 43 § 3 mom. Avdrag får------- byggandem.m. husavgift enligt lagen (1982:000) om husavgift; belopp, för------- enliigt36§. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1983 och tillämpas första gången vid taxering. 'Senaste lydelse 1981:388. Paragrafenföreslås ändrad även i prop. 1981/82:146 och prop. 1981/82: 154. SkU 1982/83:15 1982/83:125 av m. fl. (vpk) såvittavser yrkandena 6. att antar följande Lagom ändring i lagen (1982:417) om ikrafträdande av lagen (1982:416) om ändring ilagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1982:417) omikraftträclande av lagen (1982:416) om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. Vid taxering utgör grundbeloppet i ställetför vad som anges i 10 § I mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt: närbeskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheter enligt lagen (1977:1971)om basenhet: 2procent av den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger 1 basenhet; 4 basenheter och av återstoden 7. att antar följande förslag tillskattereduktion vid taxering till statlig inkomstskatt, vid taxering: Denvars beskattningsbara inkomst är 37 500 (5,3 basenheter enligt yrkande 8 nedan)får sin statliga skatt reducerad med O kr. Den som har en beskattningsbarinkomst på . får sin skatt reducerad med , varefter sker ensuccessiv upptrappning av reduktionen så att skattereduktionen vid enbeskattningsbar inkomst på (9,9 basenheter) utgör . Dennanivå på skattereduktion gäller för alla beskattningsbara inkomster inellan , (9,9 basenheter) och . (14,1 basenheter). För inkomster över100 . (14,1 basenheter) sker en avtrappning av reduktionen så att den hehupphör vid inkomster från . (18,3 basenheter) och därutöver. (Viförutsätter att vederbörande utskott utarbetar lagtext). 8. att antarföljande SkU1982/83:15 53 Lag om ändring i lagen om basenhet 10 § 1 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt (1977:1071) Ni4varande lydelse Motionärernas förslag 1 § Basenhet enligt----- september månad. 2§ Basenhet utgör för varje taxe- Basenhetutgör för varje taxe- ringsårett belopp som motsvarar ringsår ett belopp som motsvarar multiplicerat med multiplicerat med åretsjämförelsetal. Basenheten av- årets jämförelsetal. Basenheten avrundasnedåt till helt hundratal kro- rundas nedåt till helt hundratal kronor. Lag (nr nor. 1060), som trätt i kraft ochtillämpas första gången i fråga om 1982 års taxering. Vid denna taxering ärbasenheten . 3§ Jämförelsetalet förtaxeringsåret är det tal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget iaugusti månad före taxeringsåret och augusti månad . Därvidskall förändringarna i det allmänna prisläget beräknas med bortseende frånindirekta skatter, tullar, avgifter och ändringar i energipriser samt tillägggöras för subventioner. Lag (nr 1060). m., se vid 2 §. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983 och tillämpas första gången vid taxering. SkU1982/83:15 54 Yttranden har avgivits av finansutskottet, såvittavser de fill skatteutskottet remitterade delarna av proposifionen jämteföljdmotioner, av näringsutskottet över förslaget fill särskild skatt påelkraft och av konstitufionsutskot-tet över förslaget om skattereduktion förfackföreningsavgift. Yttrandena är fogade som bilagor fill betänkandet. Skrivelser har inkommit från (två skrivelser). , Småkraftverkens,riksförening, (två skrivelser), Sverigesenergiföreningars riksorganisation, , Stockholmshandelskammare (två skrivelser), ,, . , och Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation. Förslägen i proposifionen syftar bl. a. fill attfrämja fillväxten inom konkurrensutsatta sektorer av svenskt näringsliv.Avsikten är också att stärka den svenska ekonomin, trygga sysselsättningen och- mot bakgrund av den beslutade devalveringen - skapa förutsättningarför en återhållsam lönerörelse. Påbeskattningsområdet föreslås lättnader i inkomstskatten i form av sänktaskattesatser i vissa inkomstskikt och en särkild skattereduktion förfackföreningsavgifter. Akfiebolagoch ekonomiska föreningar skall vara skyldiga att betala in viss del av sinvinst på ett räntelöst konto i . De särskilda investerings-avdrag somgäller för vissa byggnadsarbeten m. m. och vid redovisningen av mervärdeskattförlängs . Detsamma gäller de nuvarande frisläppen av de allmännainvesteringsfonderna och de allmänna investeringsreserverna. Förlängningen avfrisläppsperioderna kräver inte medverkan. Propositioneninnebär också att kapitalskatterna skärps, att skattereduktionen vid utdelningpå svenska börspapper slopas och att motsvarande reduktion vid bank-ochaktiefondsparande sänks. Slutligenföreslås att särskilda skatter införs på videobandspelare och påvattenkraftsbaserad elproduktion och att en avgift tas ut på vissa hyreshusenheter. Tillbilden på skatteområdet hör också det förslag om höjning av mervärdeskatten somläggs fram i proposition 55 och som behandlas i utskottets betänkande 14. De m-, c- och fp-motionersom utskottet behandlar i detta betänkande SkU 1982/83:15 55 innebärsammanfattningsvis att de i propositionen framlagda förslagen om förlängning avinvesteringsstimulanser m. m. godtas. När det gäller den statligainkomstskatten yrkar c och fp ytterligare lättnader i marginalskatterna, medanm begär att skatten anpassas fullt ut till penningvärdeutvecklingen. I övrigtyrkas avslag på propositionen. Vpk yrkar lättnader i inkomstbeskattningen ifråga om små och medelstora inkomster samt skatteskärpningar utöver vad somförslås i propositionen, bl. a. i fråga om kapitalbeskattningen. Förslagen ivpk-mofionen framställs delvis såsom ett ahernativ fill den i proposition 55föreslagna höjningen av mervärdeskatten och behandlas i dessa delar iutskottets betänkande 14. Under utskottsbehandlingen av proposifionen har c iskrivelse till utskottet begärt att frågan om skattereduktion förfackföreningsavgift remitteras till lagrådet för yttrande. M och fp haranslufit sig till detta yrkande. Vidare har i utskottet begärt attkonsfitutionsutskottet skall beredas tillfälle yttra sig i frågan huruvidaberedningen av förslagen om införande av skattereduktion förfackföreningsavgift, särskild elskatt, videoskatt och hyreshusavgift skett ienlighet med regeringsformens bestämmelser. torde inte råda några delade meningar om angelägenheten av att vidberedningen av regeringsärenden erforderliga upplysningar och yttrandeninhämtas från berörda myndigheter och att i den omfattning som behövs tillfällelämnas sammanslutningar och enskilda att yttra sig. Utskottet vill erinra omatt frågan om fackföreningsavgifters behandling i skattehänseende varitföremål för uppmärksamhet under en lång följd av år. Motionsyrkanden om avdragför medlemsavgifter till fackföreningar och även branschorganisationer harsålunda behandlats av vid åtskilliga tillfällen alltsedan 1959, ochfrågan har också prövats av parlamentariska utredningar och iandra sammanhang. De frågor som gäller hyreshusavgift och särskild elskatt harutskottet fått belysta från olika utgångspunkter vid uppvaktningar och i ettantal skrivelser från branscher och enskilda vilka berörs av dessa pålagor. Ettremissförfarande i nuvarande läge skulle vara förenat med ett sådant dröjsmålatt förslagen inte kan genomföras . När det gäller fackföreningsavgiftentillkommer att förslaget i propositionen ligger till grund föravtalsförhandlingarna, och ett uppskov med denna fråga skulle innebära att enav förutsättningarna för en återhållsam avtalsrörelse brister. Ett remissförfarandenu kan således väntas leda fill ett så avsevärt men att utskottet anser siginte kunna biträda remissframställningarna. har i sitt yttrande FiU 1982/83;3yanfört att de skatteskärpningar som erfordras måste utformas så att de inteverkar dämpande på den ekonomiska aktiviteten och att de förslag som läggs frami propositionen utgör en lämpUg kombinafion av åtgärder i olika riktningar.Finansutskottet framhåller bl. a. vikten av att genom åtgärder på bl. a.skatteområdet skapa förutsättningar för en lugn avtalsrörelse. SkU 1982/83:15 56 finansutskottetsuppfattning är propositionen väl avvägd mot de krav som finansutskottet uttalatför skattepolifiken. Utskottetkan instämma i finansutskottets bedömningar. Det nuvarande ekonomiska lägetkräver uppoffringar, och bördorna bör - som framhålls i propositionen -fördelas rättvist. I det förslag som läggs fram av regeringen ställsfördelningspolitiken i centrum för krisplanens genomförande, och utskottetgodtar därför i princip uppläggningen i propositionen. antog ett förslag tillskattereform att genomföras i tre etapper inkomståren 1983,1984 och 1985. Måletvar att sänka marginalskatterna till högst för huvuddelen av deheltidsarbetande inkomsttagarna och att begränsa det skattemässigavärdet av underskottsavdragen till högst av avdragsbeloppet.Riksdagsbeslutet innebar också en ändring av inflafionsskyddet så fill vida,att den åriiga uppräkningen av basenheten för de tre reformåren fastställdes påförhand till 7 300,7 700 resp. . Enligt den för inkomståret 1983beslutade skatteskalan skulle staflig inkomstskatt utgå inominkomstskikten 8-12 basenheter (. Ekonomi-och budgetministern framhåller i propositionen att den av regeringen beslutade16-procentiga devalveringen påverkar såväl inflationstakt sominkomstutveckling på ett sådant sätt att anledning föreligger att justerareformen . Han föreslår därför - förutom en särskild skattereduktionför fackföreningsavgift - att skatten i inkomstskikten 8-12 basenheter sänksmed en procentenhet utöver den beslutade sänkningen. Icenterns och parfimotioner (113 och 120) yrkas avslag påpropositionen och en uppräkning av basenheten för med 200 kr.till . begär dessutom att för regeringen skallge till känna att skalan måste revideras så att det betydelsefulla målet - att av de heltidsarbetande får en marginalskatt inte översfigande - uppnås. Moderatasamlingspartiet fullföljer i sin partimotion (100) det yrkande om skatteskalaför 1983 som partiet framställde i anslutning till den då beslutadeskattereformen (jfr motion 1981/82:2529). yrkar dessutom - i likhetmed c och fp - att basenheten räknas . Slutligenbegär att inflationsskyddet för skatteskalan återställs helt ochatt den av beslutade begränsningen av underskottsavdragenupphävs. Ipartimotionen 125 från vpk begär motionärerna att statUg inkomstskatt skallutgå enhgt en särskild i motionen angiven skatteskala. Denna har kompletteratsmed bestämmelser om en särskild skattereduktion för skattskyldiga iinkomstskikten . Motionärerna yrkar också att SkU 1982/83:15 57 inflationsskyddetför skatteskalan upphävs. Förslageti propositionen innebär - som tidigare nämnts - ingen annan ändring iförhållande till den beslutade skatteskalan för än attuttaget i inkomstskikten 8-12 basenheter sänkts med ytterligare 1 procentenhet.Härigenom blir skatteuttaget något lägre än enhgt vårens beslut i inkomstskikten60 . Den maximala skattelättnaden, . inträder vidinkomster om . Även enligt c-fp-förslaget blirskatteuttaget lägre vid inkomster om . SkattelättnadenbHr emellerfid större med stigande inkomst. skatteförslag ledertill större lättnader än c:s och fp:s först vid inkomster om . De i kronor räknat största lättnaderna inträffar i de högstainkomstlägena. mening är det angeläget att så långt det är möjligt säkerställa depositiva effekterna av devalveringen. Om så skall kunna ske torde inte kunnaundvikas att löntagarna får vidkännas betydande reallönesänkningar. Att i ettläge med fallande reallöner justera skatteskalan fullt ut med avseende påinflationen skulle enligt utskottets mening leda till resultat som frånfördelningspolitisk synpunkt inte kan accepteras. Genom förslaget iproposifionen får alla inkomsttagare med . eller mer i inkomst en visskompensation för devalveringens effekter. Utskottet anser sig därför börabiträda den i propositionen föreslagna skatteskalan. Utskottet avstyrkerföljakthgen de yrkanden om annan skatteskala för somframställts i m- och vpk-motionerna samt den ändring av basenheten som yrkas avm, c och fp. Utskottet kan inte heller biträda vare sig förslag omåtergång till en fullständig indexreglering av skatteskalan eller vpk:s yrkandeatt indexregleringen helt skall upphöra. De skäl för en begränsning av underskottsavdragensom utskottet åberopade gäller enligt utskottets mening fortfarande,varför utskottet avstyrker också krav på ett slopande av dennabegränsning. Utskottet avstyrker således motionerna 100, 113, 120 och 125 i nubehandlade delar. Förslaget i propositionen om fackföreningsavgiftinnebär att skattereduktion skall medges av den medlemsavgift somerlagts till fackföreningen. Underlaget är dock maximerat till , varförreduktionen blir högst . En förutsättning är att den skattskyldige varitbosatt eller vistats i under någon del av inkomståret och att han kanvisa att och med vilket belopp avgift erlagts. Ipartimotionema 100 från m, 113 från c och 120 från fp yrkas avslag påpropositionen i denna del. Synpunkter som därvid framförts är att ett bifalltill förslaget skulle motverka de strävanden till förenklingar i fråga omtaxering av tjänsteinkomst som var ett av syftena med den beslutade SkU1982/83:15 58 skattereformen och att man med den i propositionenföreslagna utformningen av skattereduktionen inte skapar skattemässigjämställdhet mellan arbetsgivarnas och löntagarnas kostnader för facklig.verksamhet, eftersom konfliktersättningarna till löntagarna även ifortsättningen skall vara skattefria. har tidigare i olika sammanhang uttalatatt den rent skattemässiga behandlingen av medlemsavgifter resp.konfliktersättningar är förmånligare för arbetsgivarorganisationer och derasmedlemmar än för fackföreningar och deras medlemmar. Till stöd för dennauppfattning har utskottet åberopat att endast en del av de avgifter sommedlemmarna i vissa arbetsgivarorganisationer betalar och som de får avdrag förvid taxeringen används för konfliktändamål och att således enarbetsgivarorganisafion helt eller delvis kan finansiera även den del avverksamheten som avser annat än ersättningar eller fonderingar förkonfliktändamål med obeskattade medel. Med hänsyn härtill anser utskottet sig kunna i principgodta en skattereduktion för fackföreningsavgift. Utskottet, som finner att denföreslagna schablonen innebär en lämplig avvägning, vill emellertid understrykaatt medlemmarnas inbetalningar till fackföreningarna kan omfatta även annat änutgifter för facklig verksamhet. I avgiften kan exempelvis ingå kostnader förkollektiv anslutning av medlemmarna till försäkring och till andraorganisationer än facket. Det är enligt utskottets mening därför angeläget attsjälva fackföreningsavgiften genom organisationernas försorg renodlas. Utskottet är härmed inne på vissa praktiska frågor. Detfinns enligt uppgift f. n. ca 3,8 miljoner fackanslutna. Den i propositionenföreslagna lösningen synes utgå från att den skattskyldige själv skall styrkasin avdragsrätt med kvitto. Företrädare för () har förutskottet uppgivit att en hantering av en så stor mängd uppgiftererfarenhetsmässigt leder till många fel och att den kräver storagranskningsresurser. Den smidigaste och effektivaste lösningen skulle enligtverket vara att låta skattereduktionen ske centralt hos verket genomADB-behandling i samband med skattedebiteringen. Utskottet finner att starka skäl talar för att så långtsom möjligt förenkla handläggningen av den stora mängd uppgifter som det här ärfråga om. Enligt vad utskottet erfarit har de stora fackförbunden ocksåförklarat sig vilhga att medverka till den av RSV förordade lösningen. Medanledning av vad konstitufionsutskottet anfört i sitt yttrande tillskatteutskottet bör framhållas att en ADB-lösning måste utformas såatt den inte kränker den enskildes integritet. Av naturliga skäl kan det t. ex.inte godtas att upplysningar infordras om den skattskyldiges eventuellaanslutning till ett politiskt parti. Utskottet utgår från att regeringen i samråd med RSV såsnart som möjligt tar ställning fill de praktiska problem som är förenade medgenomförandet av SkU1982/83:15 59 reduktionen och lägger fram de förslag till följdändringari taxeringslagen som eventuellt visar sig erforderliga. Av det anförda framgår att andra lösningar böreftersträvas än att den skattskyldige utan anmaning själv skall förebringasärskild bevisning i frågan. Utskottet tillstyrker därför propositionen i dennadel med den ändringen att det i propositionen föreslagna beviskravet utgår.Utskottet avstyrker således mofionerna 100, 113 och 120 i denna del. Vad utskottet anfört i fråga om integritetsskyddet bör gesregeringen fill känna. Skattereduktion för vissa sparformer Det s. k. skattesparandet, sominfördes , innebär att sparandet är bundet och förenat medsärskilda lättnader i beskattningen. Skattereduktion medges med en viss procentav de belopp som under inkomståret har satts in på särskilt sparkonto.Skattereduktionen utgör f. n. för banksparande och för aktiesparandeoch får beräknas på högst , varav högst . För att sfimulera till sparande i aktier genomfördes år1980 - förutom en höjning av skattereduktionen för aktiesparande - en rätt tillskatteredukfiön av aktieutdelning upp till ett högsta belopp av 7 500 kr.för ogifta och . för makar gemensamt. I proposifionen föreslås att skattereduktionen förskattesparandet sänks och att skattereduktionen föraktieutdelningar slopas fr. o. m. . I mofionerna 100 av " m. fl. (m), 113 avTorbjörn m. fl. (c) och 120 av m. fl. (fp) yrkas avslag påproposifionen i denna del. Motionärerna anför bl. a. att regeringens förslagskulle medföra negativa effekter på sparandet och försämra näringslivets möjligheteratt anskaffa riskvilligt kapital. m. fl. (vpk) yrkar i mofion 125att lagstiftningen om skattesparandet upphävs. Detta yrkande har framställtssom ett alternativ till regeringens förslag om höjning av mervärdeskatten, ochutskottet behandlar därför detta yrkande i sitt betänkande SkU 1982/83:14. I propositionen framhålls att ett av de centrala målenförden ekonomiska politiken bör vara att fördela de uppoffringar som krävs föratt stärka landets ekonomi på ett rättvist sätt. De nu aktuella förslageninnebär att även andra grupper än löntagare får bära bördorna. Från socialdemokratiskt håll har gjorts gällande attsyftet med de nu aktuella skattelättnaderna, att öka det totala sparandet iekonomin och att främja näringslivets tillgång på riskvilligt kapital,förfelats och att reglerna medför effekter av bl. a. fördelningspolitiskkaraktär som inte kan accepteras. Utskottet delar denna uppfattning och anseratt ansträngningarna att få till stånd ett ökat hushållssparande och atttillgodose näringslivets behov av SkU 1982/83:15 60 riskvilligtkapital bör få en annan inriktning än . Regeringen kommer enligtuppgift att lägga fram förslag i sådant syfte. I avvaktanhärpå finner utskottet att förmånerna i det nuvarande skattesparandetlämpligen bör begränsas på det sätt som föreslås i propositionen och attskattereduktionen för aktieutdelningar bör slopas. Meddet anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionerna 100,113 och 120 i dessa delar. Viduttag från skattesparandet före femårsperiodens utgång skall avdrag från detuttagna beloppet göras i fråga om lönsparkonto och i fråga omaktiesparfond. Som en konsekvens av att skatteredukfionen sänks föreslås ipropositionen att även procentsatserna för avdraget vid förtida uttag sänkstill 15 resp. i fråga om uttag av belopp som sparats efter ikraftträdandetmed därå belöpande avkastning.