bet · G601UbU18 · 1982-12-31 00:00:00 — omvissa för skolväsendet gemensamma frågor m. m. 1982/83:100) I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1982/83; 100 bilaga 10() under avsnittet D. Skolväsendet mbriken Vissagemensamma frågor och punkterna D 1-D 3, D 5-D 8 och D 10 jämte motioner. 1.Vissa gemensamma frågor. Regeringen har under mbriken Vissa gemensamma frågor(s. 205232) föreslagit att 1. godkänna regeringens angivna beslut om undervisningoch betygsättning i orienteringsämnen på gmndskolans högstadium, 2. godkänna regeringens angivna beslut ominstansordning i vissa besvärsärenden, 3. godkänna vad som i propositionen har förordats omtjänstgöring i musik m. m. i gmndskolan och gymnasieskolan och inom denkommunala musikskotan. 1982/83;581 av m.fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att kunskapsmålet måste gesprioritet framför andra uppgifter som pålagts skolan, 6. attriksdagen avvisar regeringens förslag om nya riktlinjer för integre ring av undervisning i enlighet med vad som i motionen anförts, 7, att beslutar avskaffa nuvarandetidsbegränsning för nivågruppering på högstadium, 8, att beslutar upphäva läroplanens förgrundskolan föreskrift om att tillvalskurser på högstadiet inte får organiserasså att de riskerar att få en ensidig könssammansättning, 9. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att temastudier på högstadiet bör utnyttjas för att systematiskt organisera undervisning för elever med särskilda intressen, bl. a. som en förberedelse för vidare studier inom skilda specialområden eller för yrkeslivet, 15. att hos regeringen begär förslag till nyaregler för betygsättningen i gmndskolan innebärande att betyg skall ges påalla gmndskolans stadier, 16. att hos regeringen begär en utvärderingav de betygsersät-tande samtalens innehåll och utformning. 1 1982/83. UbU1982/83:18 2 1982/83: 583 av iGävle (c) och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om pedagogisk skollunch. 1982/83:588 av () vari yrkas att hos regeringen begär en uppföljning av tyskan ochfranskan i i och med införandet av den nya läroplanen förgrundskolan och alternativkursernas upphörande. 1982/83: 596 av (m)vari yrkas att hos regeringen begär en undersökning om användningenav anpassad studiegång i enlighet med vad som i motionen anförs. 1982/83; 756 av . (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet att på högstadium ifortsättningen och även efter /86 sätta betyg i enskildaorienteringsämnen. 1982/83:945 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attskolöverstyrelsen i sina allmänna råd beträffande kontakter mellan hem ochskola klariägger att det inte finns några hinder för lärare att vid elev- ochföräldrasamtal i årskurserna 3-7 även beskriva en elevs studiemässigaprestationer i betygstermer. 1982/83:967 av m.fl. (fp) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas 3. att fattar beslut om vad i motionen anförts ombetygsättning i varje enskilt ämne inom naturorienterande resp.samhällsorienterande ämnesblock i högstadiet. 1982/83:1914 av Per m.fl.(m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att enomedelbar utvärdering av den genomförda gymnasieintagningen pähöstterminsbetyget måste komma till stånd i enlighet med vad som i motionenanförts. 1982/83:1917 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nuär i fräga, yrkas 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder så attbestämmelserna om s. k. anpassad studiegång med hela eller delar av undervisningenutanför skolan möjligt avskaffas. 1982/83:2189 av Sfina Gustavssonm.fl. (c) vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillnäringsutskottet remitterade motionen 1982/ 83:2188 - yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om konsumentundervisning. 1 detta sammanhang behandlarutskottet dels förslag som regeringen under avsnittet D. Skolväsendet Vissagemensamma frågor underställt , dels motioner som väckts underallmänna motionstiden och som avser skolfrågor av allmän karaktär. UbU1982/83:18 3 Kunskaper och färdigheter m. m. Enligt motion 1982/83:581 (yrkande1) är utbildningens viktigaste uppgift att förmedla kunskaper och färdigheter.Kunskapsmålet för skolan anses böra ges prioritet framför andra uppgifter sompålagts skolan. Skolan skall ge en basutbildning. Alla har rätt att fåfungerande färdigheter i att läsa, skriva, tala och räkna. Grundläggandekunskap skall ges om vårt kulturarv, människan, samhället, tekniken ochnaturen. Skolan skall emellertid ocksä utgå från att varje människa är unik.Enligt motionärerna skall varje elevs inneboende kapacitet utvecklas. Utskottet erinrar om vad föredragande statsrådet iproposition 1982/ 83:100 (s. 206) sammanfattande anför om elevernas skolgång: Eleverna är i skolan föratt läraoch utvecklas. Viktigt är därvid att de lär sig känna respekt för kunskap ochskolarbete. Vilka kunskaper skolan förmedlar är avgörande såväl för denenskilde som för samhället. Skolan ger betydligt bredare kunskaper äntidigare. Den nya läroplanen för betonar basfärdigheterna - allaelever måste få lära sig läsa. skriva och räkna. Skolan skall också hjälpaeleverna att värdera den omvärld de får uppleva t. ex. genom massmedierna ochreklamen. Skolan har som en övergripande uppgift att skapa förståelse hoseleverna för att kunskaper behövs i samhället och blir allt viktigare ju merkomplicerat samhället blir. Tillgång till kunskaper fär därför inte bli ettprivilegium för en avgränsad krets. Det är under arbetet med att tillägna sigkunskaper som eleverna skall få träning i att samarbeta med andra. Skolan skallutveckla elevernas personlighet och skapa respekt för sådana värderingar somdemokrati, solidaritet och respekt för andra människors liv och integritet,värderingar som är grundläggande för vårt samhälle. En allt viktigare uppgiftför skolan är ocksä att visa ungdomar att de behövs för samhällets utveckling. Enligt 1 § skollagen (1962:319) genom samhällets försorg bedrivna undervisningen av barn och ungdom tillsyfte att meddela eleverna kunskaper och öva deras färdigheter samt i samarbetemed hemmen främja elevernas.utveckling till harmoniska människor och tilldugliga och an-svarskännande samhällsmedlemmar. Med hänvisning till vad föredragande statsrådet iproposition 1982/ 83; 100 anfört om kunskap och skolarbete samt till skollagensförsta paragraf föreslår utskottet att avslår motion 1982/83:581yrkande 1. Utskottet vill därtill lämna den upplysningen att () beträffande skolverksamhetens inriktning /84 beslutat att dengrundläggande syn på kunskaper och färdigheter som redovisas i proposition1982/83:100 bör genomsyra läroplansarbetet vid utarbetande av kommentarmaterialoch känneteckna länsskolnämndernas aktiva skoltillsyn. 1 proposition 1982/83:100 anmälsatt en särskild arbetsgrupp tillkallats inom meduppgift att studera i vilken utsträckning elever lämnar utanfullständig utbildning och orsakerna härtill. UbU 1982/83:18 4 1 motion 1982/83:1917 (yrkande 2) hemställs omåtgärder beträffande anpassad studiegång av innebörd att det inte längre skallvara möjligt att förlägga hela eller delar av studiegången utanför skolan. Enligtmotion 1982/83:596 värden urspmngliga avsikten med anpassad studiegång att göradet möjligt att på ett tidigt stadium angripa en elevs otillfredsställandeskolsituation genom att ge skolan en stor frihet att prioritera mellan ämnenoch ämnesmoment. Utbildning utanför skolan borde inte förekomma annat än påhögstadiet och då användas restriktivt. Det är enligt motionärens meningnödvändigt att den nämnda analysen av utslagningen inom ocksåomfattar en undersökning av i vilken omfattning elevers problem i skolanidentifieras när de börjar uppstå och på ett tidigt stadium möts med ettpedagogiskt åtgärdsprogram. Anpassadstudiegång kan ske inom ramen för skolans timplanebundna verksamhet och, ivissa fall, utanför densamma. Utskottet utgår från att arbetsgmppens analysockså kommer att omfatta en sådan undersökning som önskas i motion 1982/83:596.Med hänvisning härtill och till vad som i övrigt redovisats i ärendet ipropositionen anser utskottet att motionerna 1982/83; 1917 yrkande 2 och1982/83:596 bör avslås av . Betygi orienteringsämnen på högstadium m. m. Enligt proposifion 1982/83:100 är en gmndläggandeprincip läroplan för (Lgr 80) att undervisningen iorienteringsämnen bör bedrivas i samverkan över de tradifionellaämnesgränserna. En naturlig konsekvens av detta är enligt propositionen attbetyg i orienteringsämnen sätts med ett sammanfattande betyg i varderaämnesgmppen. Genom den debatt som har uppstått i anslutning till att regeringenutfärdat bestämmelser om betygsättning i orientenngsämnen har framkommit attundervisningen i orienteringsämnen i många skolor ännu inte utformats på ettämnesövergripande sätt. Föredragande statsrådet anför att det är nödvändigtatt ta den starka opinionen mot sammanfattningsbetyg bland elever, lärare ochföräldrar på allvar och säger sig uppfatta den som ett uttryck för att storaförändringar i arbetssättet i skolan inte kan genomföras snabbt. Motdenna bakgmnd har regeringen genom en förordning (1982:993) beslutat att undervisning i orienteringsämnen på gmndskolanshögstadium övergångsvis får anordnas på annat sätt än som följer av 1980 årsläroplan för gmndskolan (Lgr 80) och betyg i orienteringsämnen ges i annanordning än genom sammanfattande betyg i resp. ämnesgmpp. Undervisningen isamhällsorienterande ämnen resp. naturorienterande ämnen får för enarbetsenhet eUer klass bedrivas i varje särskUt orienteringsämne i stället försom sådan ämnesövergripande undervisning som följer av Lgr 80. Anordnasundervisning i enskilda orienteringsämnen ges betyg i varje sådant ämne istället för ett sammanfattande betyg för ämnesgmppen. Rektor eller efterrektors bemyndigande arbets- UbU 1982/83:18 5 enhetskonferensenbeslutar om undervisning skall anordnas i de enskilda orienteringsämnena ochbetyg därmed ges i varje sådant ämne. När undervisning anordnas i enskildaorienteringsämnen, skall den enligt Lgr 80 för ämnesgmppen tillgängligatimtiden - i de fall timtid inte finns angiven för ett enskilt ämne - fördelaspå de i gmppen ingående ämnena efter i huvudsak samma proportioner som gälldeerUigt läroplan för . Meddelas undervisning i varjesärskilt orienteringsämne skaU berörda lärare vid varje läsårs början gemensamtplanera undervisningen och därvid beakta att samtliga huvudmoment i kursplanenför ämnesgmppen genomgås. fall ett sammanfattande betyg ges skall vid intagning i gymnasieskolanbetyget i samhällsorienterande ämnesgmpp resp. naturorienterande ämnesgmpp vidbestämmande av betygsmedelvärdet räknas som om det har getts i vart och ett avämnena i ämnesgruppen. Bestämmelsemaom undervisning och betygsättning i orienteringsämnen på grundskolanshögstadium gäller t. o. m. . Regeringenhar vidare i.särskilt beslut uppdragit åt SÖ dels attvidta åtgärder för att stimulera en förändring i riktning mot ettämnesövergripande arbetssätt i vad gäller orienteringsämnena på högstadiet,dels att tiU regeringen inkomma med en bedömning av närövergången till ett ämnesövergripande arbetssätt i orienteringsämnen kommeratt vara genomförd. Enligtproposition 1982/83:100 bör regeringen inhämta godkännande av vadregeringen beslutat om undervisningen och betygsättningen i orienteringsämnen. Imotion 1982/83:581 (yrkande 6) anförs att tidigare uttalat att ingenmot sin vilja skall tvingas in i ett arbetslag vid genomförandet avundervisningen i gmndskolan även om samverkan skall ske vid undervisningensplanering. Motionärerna hävdar att det av Lgr 80 inte framgår attämnesövergripande undervisning är den enda rekommenderade organisationen för undervisning.I läroplanen sägs, menar motionärerna, att lärare och elever gemensamt kanvälja hur de vill nå uppställda mål. HärtiU kommer att lärare på högstadiet somregel inte har den breda kompetens som är en förutsättning för undervisning imånga ämnen. Lärare bör, enligt motionärerna, inte heller åläggasämnesövergripande tjänstgöring som går utanför den egna kompetensen. Attförsöka införa blockbetyg är enligt motionärema ett sätt att urholka betygensvärde och därmed skapa fömtsättningar för deras avskaffande. 1 motionenföreslås därför att avvisar regeringens förslag om nya riktlinjer förintegrering av undervisningen i orienteringsämnen på gmndskolans högstadium. Enligtmotion 1982/83:756 bör som sin mening ge regeringen till känna attdet är angeläget att redan nu klargöra att man inte kommer att utfärda någratvingande föreskrifter att sätta blockbetyg efter / ti /83. UbU 1982/83:18 6 86.Följden av ett blockbetygssystem bHr att betygen kommer att spela en ny ochicke avsedd roU genom att de inskränker undervisningens frihet. Det bör ävenefter /86 vara undervisningen som styr betygsättningen.Motionärerna stryker dock under att integration mellan olika ämnen kangenomföras med bibehållen frihet att också i fortsättningen sätta betyg ienskilda ämnen. "' I motion 1982/83;967 (yrkande 3) anförs att de sammanfattande betygen i orienteringsämnen pågrundskolans högstadium rönt stort motstånd och väckt debatt. Med utgångspunkti den debatten anser motionärerna dels att betyg skaU sättas i varje enskUtämne, dels att ett ämnesövergripande arbetssätt skall tiUämpas i störstamöjliga utsträckning. bör enligt motionärerna nu fatta beslut om ensådan ordning. Utskottethar i det föregående redovisat regeringens beslut i frågan och vUl medarUedning av propositionen och motionema anföra följande. Betygssystemetför orienteringsämnena på gmndskolans högstadium måste utformas efter det sättpå vilket undervisningen faktiskt bedrivs. Enligt utskottets uppfattning börriksdagen godkänna regeringens angivna beslut om undervisning och betygsättningi orienteringsämnen på högstadium med det tillägget att detsjälvfallet är för tidigt att nu ha en bestämd uppfattning om vUka regler somskall gälla för betygsättningen i orienteringsämnen efter /86.Arbetssättet bör även efter denna tidpunkt vara avgörande för formerna förbetygsättning. Vad utskottet här anfört med anledning av proposition1982/83:100 och motionerna 1982/ 83:756 och 1982/83:967 yrkande 3 bör riksdagensom sin mening ge regeringen tiU känna. bör däremot avslå motion1982/83:581 yrkande 6. beslöt (prop. 1978/79:180. UbU1978/79:45, rskr 1978/79:422) att betyg i fr,o,m, /83skall ges endast på höst- och vårterminerna i årskurserna 8 och 9. Betygenskall ges i en femgradig skala, där medelbetyget i riket är tre. Någon påförhand given proportion för de olika betygsgraderna skall inte finnas längre.Denna modifiering innebär att man tar bort föreskriften att betygen skallfördelas enligt vissa givna procentsatser. Vidare skall kontakter mellan hemoch skola ytterligare utvecklas. Av läroplan för gmndskolan framgår bl.a. attansvaret för att kontakter (enskUda samtal) kommer till stånd mellan hem ochskola åvilar skolan. De enskilda samtalen har bl.a. fill uppgift att iårskurserna 17 ersätta och i årskurserna 8-9 komplettera den information tUlföräldrarna som förr gavs huvudsakligen i form av betyg. Enligtmotion 1982/83:581 (yrkande 15) önskar en majoritet bland elever och föräldraratt betyg skall ges på samtliga stadier i . Sambandet mellanbetygen och fömtsättningar att klara olika typer av vidare studier är, sägermotionärerna, klarlagt. Studerande från icke studiemoti- UbU 1982/83:18 7 veradehem är vidare beroende av betyg för att våga satsa på fortsatt utbildning.Motionärerna begär förslag tiU nya regler för betygsättningen i gmndskolan. Utskotteterinrar om att nyssnämnda riksdagsbeslut om regler för betygsättningen igmndskolan fattades med bred majoritet. Det tiUämpas första gången läsåret1982/83. Under den korta tid som förflutit efter riksdagsbeslutet har ingetnytt framkommit som ger utskottet anledning att föreslå ändring av beslutet,varför motion 1982/83:581 yrkande 15 avstyrks. Av SÖ;s riktlinjer för kontakter mellan hem ochskola framgår att de enskilda samtalen bör behandla elevens kunskaper och färdigheter i olika ämnen, elevens arbetssätt, t. ex. uthållighet,koncentrationsförmåga, arbetstakt, förmåga att planera och självständigtansvara för en arbetsuppgift, elevens sociala relationer, t. ex. samarbetsförmåga,initiativförmåga, elevens känslomässiga uttrycksformer, intressen ochsärskilda begåvningsdrag. DeenskUda samtalen är enligt motion 1982/83:945 en god kontakt mellan hem ochskola. Men det finns risk att dessa samtal bHr av så allmän karaktär att elevoch förälder inte får en konkret uppfattning om elevens prestationer i de olikaämnena. Därmed får eleven inte den självkännedom vilken är nödvändig som ettled i uppbyggandet av den egna personligheten. Enligt motionären bör detklarläggas att hinder inte föreligger för lärare att vid samtal om elevernasstudieresultat använda betygstermer. Detär enligt utskottets mening angeläget att de som har ansvar för grundläggandeläramtbildning och för personalutbildning på skolans område sörjer för attblivande lärare och i tjänst varande lärare tränas i tekniken för elev- ochföräldrasamtal. Enligt SÖ:s riktUnjer för dessa samtal skaU läraren, blandmycket annat, även ta upp elevens kunskaper och färdigheter i olika ämnen. Detär i sammanhanget viktigt att understryka att samtalen skall ge en nyanseradbild av eleven och inte begränsas tUl studieresultaten. Medhänvisning tiU vad som anförts anser utskottet att motion 1982/ 83:945 böravslås av . Imotion 1982/83:581 (yrkande 16) begärs en utvärdering av de enskilda samtalensinnehåU och utformning. Enligt motionärerna finns inga systematiska uppgiftersom anger i vilken omfattning den lämnade informationen når fram elleruppfattas på ett riktigt sätt. Utredningen(U 1979:01) om förstärkta kontakter mellan hem och skola har i sitt betänkande(SOU 1980: 21) Hem och skola behandlat formerna för och innehållet i samverkanmeUan hem och skola. Utredningen har därvid bl. a. belyst frågan om hur godsamverkan kan nås. Även elev- och föräldrasamtalen har ingående tagits upp idet sammanhanget. Utredningens betänkande och remissyttrandena har överlämnatstiU SÖ för beaktan- UbU 1982/83:18 8 devid utarbetandet av kommentarmaterial till läroplanen för . Medhänvisning härfill avstyrker utskottet motion 1982/83:581 yrkande 16. Reguljär intagning till gymnasieskolan på gmndvalav höstterminsbetyget i årskurs 9 tiUämpas första gången på intagningar /84 (prop. 1981/82:15, UbU 1981/82:6, rskr 1981/82:115). Enligtmotion 1982/ 83:1914 har många bevis givits på att dennaintagningsform har åtskiUiga svagheter. Motionärerna önskar omgående enutvärdering av intagningen på höstterminsbetyget. Skulle konsekvenserna av detnu introducerade systemet visa sig rymma fler nackdelar än fördelar begärmotionärerna att regeringen förelägger förslag om återgång tilltidigare intagningsförfarande. SjälvfalletskaU effekterna av intagning tiU gymnasieskolan på höstterminsbetyget iårskurs 9 observeras på samma sätt som sker med effekterna av andra nyheter påskolans område. Att göra dessa observationer ankommer på skolstyrelser och denstatliga skoladministrationen. Då det inte behövs något särskilt uttalandehärom från sida, föreslår utskottet att avslår motion1982/83:1914. Enligt proposifion 1980/81:107 om den stafiigaskoladministrationen m. m. skuUe som huvudregel gälla att besvär över enskolstyrelses (utbildningsnämnds) beslut skulle få anföras hos SÖ som endainstans. Vissa undantag gjordes härifrån. Ett av dessa var tiUsättning avstafiigt reglerade tjänster och vikariat på sådana tjänster. SÖ:s beslut idessa frågor som besvärsinstans skulle kunna överklagas hos regeringen. Dettaundantag i propositionen tillkom i avvaktan "å att frå*an ommöi!i**heterna för lärare både inom det allmänna skolväsendet och inomhögskolan att besvära sig över tjänstetiUsättningsbeslut skulle få en gemensamlösning. godkände vad som förordades i propositionen (UbU 1980/81:38,rskr 1980/ 81:395). Iproposition 1982/83: 100 anmäls nu att vissa avsteg gjorts härifrån vidförfattningsarbetet med anledning av riksdagsbeslutet. Det gäller vissa beslutav personaladministrativ karaktär, som har nära samband med beslut omtjänstetillsättning eller där behovet av enhetlighet för alla med statlig ellerstatligt reglerad anställning är stort, nämligen beslut om delsanställningsform för ickeordinarie lärare, dels tjänstledighet eller besked ombisyssla för skolledare och lärare. Genom ändring i 19 kap. 7 § skolförordningen(1971:235) har föreskrivits att även i dessa fall SÖ:s beslut i andra instansfår överklagas hos regeringen. Föredragande statsrådet föreslär att regeringeninhämtar godkännande av vad regeringen beslutat om instansordningeni vissa besvärsärenden. Utskottethar inte något att erinra mot att regeringen erhåller begärt godkännande. UbU 1982/83:18 9 Tjänstgöringi musik m. m. i och gymnasieskolan och inom den kommunalamusikskolan I proposition 1975/76: 39 om skolans inre arbete m.m. anförde statsrådet att hon avsåg att i överläggningar medSvenska kommunförbundet och berörda personalorganisationer ta upp frågan ommöjligheterna att förena undervisning i musik i gmndskola och kommunalmusikskola. Iproposition 1982/83:100 förordas nu att lärare i musik eller i s.k.karaktärsämne på gymnasieskolans musikUnje i sina tjänster skall kunna inräknatjänstgöring i den kommunala . Vidare bör lärare i den kommunalamusikskolan i sina kommunala anstäUningar kunna inräkna tjänstgöring som lärarei musik i gmndskolan eller gymnasieskolan eller i s.k. karaktärsämne påmusiklinjen, om de är behöriga fill en tjänst vari undervisningen kan ingå. Förvarje kommun bör det antal timmar som lärare med statligt reglerad tjänstfullgör i den kommunala uppgå tiU lägst det antal timmar igmndskolan och gymnasieskolan som fullgörs av lärare med kommunalt regleradeanställningar. Eftersomden föreslagna anordningen syftar till att befrämja rekryteringen av behörigamusiklärare tiU skolan, utgår utskottet från att förslaget avses medförareciprocitet när det gäller tjänstgöring för lärare i kommunala musikskolanoch för lärare i gmndskolan och gymnasieskolan. Det ankommer således påskolstyrelserna att se till att anordningen inte medför ökade svårigheter attrekrytera behöriga musiklärare till ungdomsskolan. Med detta föreslår utskottetatt godkänner vad som har förordats i frågan. Alternativkurserna i franska och tyska upphör närden nya läroplanen för gmndskolan (Lgr 80) införs. Enligt mofion 1982/83:588bör hos regeringen begära att effekterna av den ändradeundervisningssitua-fionen för B-språken franska och tyska undersöks ochredovisas bl. a. när det gäller antalet elever som väljer dessa språk i årskurs7 jämfört med tidigare, hur många av dessa elever som slutför studiema, hurmetod och fortbildning utformas, vilken språkkunskap och språkfärdigheteleverna far i den ändrade undervisningssituationen samt konsekvenserna av deslopade alternativkurserna för den samlade språkutbildningen i gymnasieskolan.Man bör enligt motionären vidare utröna hur man på bästa sätt skall kunnahjälpa elever och lärare för att de skall klara svårighetema iundervisningssituationen. Utskottet,som är ense med motionären om att en undersökning av angivet slag är av värde,utgår från att SÖ följer utvecklingen av undervisningen i franska och tyska igmndskolan. Enligt beslut skall, när altemativkursema i B-språkupphör /83, B-språk garante- UbU 1982/83:18 10 rassamma resurser som fiUkom B-språk /82 (UbU 1978/79:45, s. 33). Avintresse för undervisningen i B-språken franska och tyska kan vara resultatetav den försöksverksamhet i engelska och matematik, i vilken SÖ på regeringensuppdrag skall studera vilka elevgmpperingar som uppkommer om altemativkursema idessa ämnen slopas. Utskottet uttalade i angivet betänkande beträffandegmppering av eleverna i engelska och matematik följande: "Utskottet sermycket positivt på det av föredraganden föreslagna utvecklingsarbetet medsyfte att finna andra och mer flexibla gmpperingar av eleverna än den stelauppdelningen på alternativa kurser.