bet · G601SfU19 · 1982-12-31 00:00:00 — 9. att beslutar att timersättningen vidgrundutbildning för vuxna för de studerande som har inkomstbortfall bestäms tiU , 10. att beslutar attgodkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /84 används för att finansieradelar av anslaget tUl Timersättning vid gmndutbUdning för vuxna, 11. att beslutar att tillTimersättning vid grundutbildning för vuxna för /84 anvisa ettförslagsanslag av , 12. att beslutar attgodkänna vad som i motionen anförts om bidrag för uppsökande verksamhet påarbetsplatser samt utbildning av studieorganisatörer m. m.. Det studiesociala stödet omfattar förlängtbarnbidrag till elever i gmndskolan, studiehjälp tUl elever under 20år på gymnasieskolnivå, studiemedel till äldre elever på gymnasieskol- ochhögskolenivå, vuxenstudiestöd och timersättning vid gmndutbUdning för vuxna.Vuxenstudiestödet finansieras helt och timersättning vid grundutbUdning förvuxna delvis genom en särskild arbetsgivaravgift, vuxenutbildningsavgiften. Medhänvisning tiU de besparingar som företagits inom det studiesociala områdetunder innevarande budgetår anser departementschefen att någon ytterligarestörre besparing inom området f. n. inte bör genomföras. Såvitt gällerstudiehjälpen är det tvärtom nödvändigt med vissa förbättringar och också enbättre samordning med övriga familjepolitiska åtgärder med hänsyn till att denöverväldigande majoriteten av ungdomar mellan befinner sig ireguljär utbildning eller berörs av arbetsmarknadsutbildning. Kostnadernaför studiemedel har, framhåller departementschefen, stigit kraftigt undersenare år beroende dels på en ökad andel studerande som utnyttjar stödet, delspå att de studerande utnyttjar ett genomsnittligt högre belopp än tidigare.Någon höjning av studiemedelsbeloppen är därför enligt departementschefen intemöjlig. Undersenare år har betydande belopp av vuxenutbildningsavgiften förts över tillanslaget till folkbildning. Innevarande år bekostas även de fackligaorganisationernas centrala kursverksamhet i huvudsak med avgiftsmedel.Departementschefen anser med hänsyn tiU det kärva ekonomiska läget det intemöjligt att ändra denna ordning. Däremot föreslås höjningar av tim-ochdagstudiestödens belopp. Genom den företagna uppräkningen avutbildningsbidragets dagpenning sker en höjning även av bidragsdelen inom detsärskilda vuxenstudiestödet med på gmnd av den samordning som finnsmellan de båda bidragsformema. Administrationenav det studiesociala stödet beräknas kunna rationaUserasså att en 10-procentig nedskärning av anslagsramarna kan genomföras. SfU 1982/83:19 16 Utskottet behandlar nedan propositionens olikaförslag tUl medelsanvisning och motionsförslag i anslutning härtill. () är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om studiesocial verksamhet. CSN ärchefsmyndighet för sex studiemedelsnämnder som handlägger ärenden omstudiemedel och 24 vuxenutbildningsnämnder som har hand om ärenden omvuxenstudiestöd och bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser. Medelsbehovetför CSN:s, studiemedelsnämndernas och vuxenutbildningsnämndernas verksamhetberäknas till . avsevuxenutbildningsnämndernas verksamhet, CSN:s administration avvuxenstudiestödet och kostnader för information om vuxenstudiestödet, ochdetta belopp föreslås finansierat genom medel från vuxenutbildningsavgiften.Vid beräkningen har medel till fackliga m.fl. organisationer för information m.m. om vuxenstudiestöd om ca. 1 milj. kr. överförts till anslagetVuxenstudiestöd m. m. Utskottet har ingenerinran mot förslaget om medelsanvisning. G.2 Ersättning till vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialtstöd Från anslaget bestrids kostnaderna för postverketshandläggning av studielån och studiemedel och och deallmänna försäkringskassornas handläggning av vuxenstudiestöd. 1propositionen förordas att förvaltningen av vissa äldre studielån överförs frånpostverket till CSN. Vidare föreslås att ett belopp motsvarande kostnaderna förriksförsäkringsverkets och de aUmänna försäkringskassornas handläggning avvuxenstudiestödet, , tUlförs anslaget genom medel frånvuxenutbildningsavgiften. Till anslaget föreslås anvisat ett förslagsanslag av21 . Utskottet biträderpropositionen i nämnda delar. G.3 Studiehjälp m. m. Från anslaget bestrids kostnaderna för förlängtbarnbidrag och studiehjälp. Detförlängda barnbidraget och studiebidraget inom studiehjälpen har fr. o. m. den1 januari höjts , i samband med enmotsvarande höjning av det aUmänna barnbidraget (prop. 1982/ 83:55, SfU1982/83:13, Rskr 101). Studiehjälpenbestår förutom av studiebidraget av olika tillägg. Resetill-lägg ellerinackorderingstillägg utgår utan ekonomisk prövning medan inkomstprövat tiUäggoch behovsprövat tiUägg fömtsätter en sådan prövning. Detsamma gälleråterbetalningspliktiga studiemedel inom studiehjälpssystemet. SfU 1982/83:19 17 I propositionen föreslås att inackorderingstUläggethöjs från nuvarande . Beträffanderesetillägget anför departementschefen att det kommeratt finnas länsbolag för kollektivtrafiken i samtliga län och att hon efteröverläggningar med bl. och avseratt återkomma i frågan om förändringar av resetiUäggen. Så har numera skett iden avlämnade propositionen 1982/83:129 om vissa studiesociala frågor.I denna proposition föreslås att de medel som i budgetpropositionen beräknatsför resetillägget omvandlas till ett riktat statsbidrag till länshuvudmännen,som skall ansvara för de dagliga resorna till och från skolan för destudiehjälpsberättigade elevema. Imotionerna 1281 av och och 1816 av en översyn av reglerna för resetillägg. I motionerna tas olika problemupp när det gäller överensstämmelsen mellan resebidragens storlek och defaktiska kostnaderna för resorna. Medhänsyn till det numera framlagda förslaget om ett överförande av ansvaret förelevernas resor till länshuvudmännen för kollektivtrafiken, vilket kommer attbehandlas i utskottets betänkande SfU 1982/83:25, behöver motionerna 1281 och1816 inte föranleda någon åtgärd. Imotion 197 av begärs att rese- och inackorderingstiU-lägg skallkunna utgå även till elever i förberedande dansutbUdning. Denna utbildning, somförsöksvis får anordnas i , och som en särskildstudieväg inom gmndskolan utgör ett obligatoriskt förstadium till dengymnasiala dansutbildningen. Med hänsyn tiU att hela riket är upptagningsområdeför den förberedande dansutbildningen är det enligt motionären nödvändigt medett statligt åtagande i fråga om rese- och inackorderingskostnaderna föreleverna om principen om rätt till utbildning oberoende av bostadsort ochföräldrarnas sociala och ekonomiska ställning skall kunna upprätthållas. Utskottetkan ställa sig bakom syftet med motionen. Enligt vad utskottet erfarit beredsemellertid f. n. inom ett ärende om studiehjälp tillelever vid förberedande dansutbildning. Utskottet fömtsätter att regeringendärvid positivt prövar möjligheterna att ge ekonomiskt stöd till elever somdagligen reser till utbildningsorter eller som måste vara inackorderade där.Motion 197 får med det anförda anses besvarad. Det inkomstprövade tillägget är vad avser beloppoch inkomstprövningsregler samordnat med det statliga bostadsbidraget. Dettainnebär att tillägget utgår med högsta belopp, . , vid ettekonomiskt underlag upp tiU . för två vårdnadshavare och . fören ensam vårdnadshavare. Upp till ett inkomstunderlag av . reducerastillägget av inkomsten och därefter . Någon ändringbeträffande det inkomstprövade tillägget föreslås inte i propositionen med hänvisningtill att inom pågår beredningen av SfU 1982/83:19 18 bostadsbidragskommitténsnyligen avgivna förslag om förändrade regler för bostadsbidragen. RolfDahlberg m. fl. föreslår i motion 1262 att det inkomstprövade tillägget skallhöjas till . och att tillägget skall reduceras vidinkomster . m.fl. föreslår i motion 1284 att tilläggetskall höjas till . och reduceras först vid ett inkomstunderlagav . Den övre reduktionsgränsen skall vidare höjastill . De nämnda motionsförslagen överensstämmer med vad motionärernaföreslagit beträffande de statliga bostadsbidragen i motioner som hänvisats tillcivilutskottet. Civilutskottethar i betänkandet CU 1982/83:22 med hänvisning tiU pågående beredningsarbete avbostadsbidragskommitténs förslag avstyrkt att förändringar f. n. görs ibestämmelserna om statligt bostadsbidrag. anser försin del att det inte heller finns anledning att nu göra någon förändring ibestämmelserna om inkomstprövat tillägg och avstyrker följaktligen bifaH tillmotionerna 1262 och 1284, Beträffandedet behovsprövade tillägget föreslås i propositionen en höjning från 265 kr.till . Vidare föreslås att inkomstgränsen för detta tillägghöjs från . Utskottet biträder förslagen. Vid prövningen av rätten till studiehjälpinnehåller studiestödslagen en bestämmelse om att i fråga om fosterbarn gällervad som sägs om föräldrar i stället fosterföräldrar. I och med attbarnavårdslagen (1960:97) ersattes av socialtjänstlagen (1980:620) mönstradesbegreppet fosterbarn ut ur lagstiftningen. Enligt en övergångsbestämmelse tillsocialtjänstlagen skaH dock bestämmelser i lag eller annan författning omfosterbam, fosterföräldrar och fosterhem tillämpas i den betydelse som de hari den författningen. CSNhar i sin anslagsframställning ansett att begreppet fosterbam och fosterföräldrarbör tas bort i de studiesociala författningarna så att dessa anpassas tillsocialtjänstlagen. Departementschefen är inte beredd att nu förorda en sådanändring. LillyBergander m.fl. framhåller i motion 1255 att det finns ett flertal skäl att fåbort bestämmelserna om fosterbam i de studiesociala författningarna med hänsyntill bristema i överensstämmelse mellan dessa författningar ochsocialtjänstlagen. a. påpekar motionären att placeringen i familjehem intelängre är tidsbegränsad. I de fall placeringen inte längre gäller men denstuderande fortfarande bor i det tidigare familjehemmet anser motionärerna atthan eller hon måste betraktas som inackorderad eller inneboende med egenekonomi, varför rätten att erhålla studiestöd inte skall begränsas avbestämmelsen om fosterbarn. Utskottetdelar uppfattningen att tillämpningen av begreppet fosterbarn i destudiesociala författningarna i många fall kan leda till orättvisa konse- SfU 1982/83:19 19 kvenser.Utskottet anser därför att det finns anledning för regeringen att göra enöversyn av bestämmelsema. Eftersom frågan är komplicerad är utskottetemellertid inte berett förorda någon bestämd lösning. Vad utskottet anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen tiU känna med anledning av motion 1255. 1 propositionen läggs även fram vissa andra förslaginom studiehjälpsområdet, bl. a. att den studiestödsberättigande tiden skallberäknas på samma sätt som i studiemedelssystemet. Utskottet har ingen erinranmot förslagen eller mot den av regeringen föreslagna medelsanvisningen tillanslaget Studiehjälp m. m. G.4 Studiemedel m. m. Studiemedel består av studiebidrag ochåterbetalningspliktiga studiemedel. För ett normalläsår uppgår studiemedlenför heltidsstuderande till av basbeloppet inberäknat det särskildatilläggsbeloppet till basbeloppet om . Den övervägande delen avstudiemedlen är återbetal-ningspliktig. för enheltidsstuderande per normalläsår. Har den studerande barn, kan ettåterbetalningspliktigt barntillägg utgå av basbeloppet per bam. Studiemedlenutgår efter en prövning mot den studerandes inkomst och förmögenhet. Prövningenför den som studerar heltid per kalenderhalvår medförreduktion av studiemedlen när inkomsten överstiger 55 %av basbeloppet. Vid heltidsstudier och vid deltidsstudier ärreduktionsreglerna gynnsammare. Studiemedelsskuldenlöper utan ränta men justeras upp enligt det s. k. garantitalet som fr.o. m. är 1,042. Studiemedlenåterbetalas genom åriiga avgifter, jämnt fördelade över återbetalningstiden.Uppskov med återbetalningen kan beviljas om det s. k. avgiftsunderlagetunderstiger tre och ett halvt basbelopp. Såvittgäller studiemedlens belopp föreslås i motion 560 av m.fl. attdetta höjs tUl av basbeloppet. För att höjningen inte skall leda tiUlångsiktiga kostnadsökningar för staten bör enligt motionärerna samtidigtbidragsdelen avskaffas och hela studiemedelsbeloppet görasåterbetalningspliktigt. Motionärerna anser att bidragsdelen numera blivit såliten att dess rekryterande effekt får anses som mycket svag. Med hänsyn tillatt förslagets detaljer och kortsiktiga finansiering bör studeras närmarebegärs att regeringen far i uppdrag att lägga fram förslag om ändringar ibestämmelserna om studiemedel fr. o. m. i enlighet med vadsom föreslagits i motionen. Ettyrkande om en höjning av studiemedlens belopp framförs också i motion 1071 avOla UUsten ni. Motionärerna begär beslut av om en höjning avstudiemedlens belopp fr.o.m. den 1 juH 1983 tiU av basbeloppet. SfU 1982/83:19 20 Såsom framhållits i propositionen har kostnadernaför studiemedel stigit kraftigt och fortsätter att stiga. Enreell höjning av studiemedelsbeloppet har också genomförts fr. o. m. den 1januari genom att tilläggsbeloppet till basbeloppet på . påverkaräven beräkningen av studiemedel. I nuvarande pressade budgetläge finns detenligt utskottets uppfattning inget utrymme för en ytterligare höjning avstudiemedlens belopp, och utskottet avstyrker därför bifall tiU såväl motion1071 som motion 560. Motionärernai motion 563 av m.fl. anser att bestämmelserna ominkomstprövning vid studiemedelstilldelningen bör göras generösare för att gede studerande ökade möjligheter att förvärvsarbeta vid sidan om studiernaunder lov och utan att studiemedlen dämied reduceras. Motionärerna begärett tillkännagivande tiU regeringen i frågan. Utskottetkonstaterar att även detta motionsförslag skulle medföra ökade kostnader förstudiemedel, och utskottet avstyrker därför bifall tiU motion 563. Imotion 1282 av och behandlas den ekonomiskasituationen för studerande som får studiemedel för studier utomlands.Motionärerna erinrar om att den svenska kronans värde som betalningsmedelutomlands minskat med ca en fjärdedel till följd av de senare årensdevalveringar vilket förändrat de ekonomiska fömtsättningarna för dem somstuderar utomlands. Motionärerna begär därför en översyn avstudiemedelsbestämmelserna för denna gmpp studerande. Vidstudier utomlands kan fömtom ordinarie studiemedel även utgå extra studiemedelenligt av CSN utfärdade föreskrifter. Maximibeloppet för extra studiemedel tillstuderande vid utomnordisk läroanstalt utgjorde per halvår fram till november1982 . Fr.o.m. vårterminen1983 kan högst . per kalenderhalvår utgå i extra studiemedel. Förstudier vid läroanstalter i andra nordiska länder gäller inte den nämndabegränsningen. Genom de nämnda ändringarna i bestämmelsema om extra studiemedelhar sålunda getts utrymme för hänsynstagande till faktiska kostnadsökningar vidutlandsstudier. Någon särskild åtgärd med anledning av motion 1282 anserutskottet inte påkallad. Två motioner tar upp frågan om en översyn avstudiemedelssystemet. I motion 565 av erinras om att den år 1975tillsatta studiestödsutredningen, som haft till uppgift att se över bl. a.studiemedelssystemet, inte kunnat slutföra sitt arbete på etttillfredsställande sätt på gmnd av tilläggsdirektiv om att kommande förslaginte får ta nya ekonomiska resurser i anspråk. Motionären menar emellertid,med hänsyn tUl de förändringar som skett inom högskoleområdet och bland destuderande vad avser ålders- och familjestmkturen sedan studiemedelssystemet infördes,att det SfU 1982/83:19 21 finnsgoda skäl att äter se över studiemedelssystemet. Syftet med en sådan översynskall vara att stärka de studerandes ekonomiska situation och införa ett merskonsamt återbetalningssystem. BjömSamuelson begär i motion 322 förslag från regeringen om en reformering avstudiestödssystemet med den långsiktiga målsättningen att samhället skall ståför hela uppehäUet . Enligt motionären kan detta ske antingengenom studielön eller genom att inkomstgränsen föråterbetalning av studiemedlen gradvis höjs. Motionären förordar, medhänvisning till de stora löneskillnader som finns i samhället, det senarealternativet. Enöversyn av studiemedelssystemet med en sådan inriktning som kommit tilluttryck i motionerna fömtsätter att det finns ett ekonomiskt utrymme förreformer på området, ett utrymme som inte är tillgängligt. Däremot bör ettkontinuerligt översynsarbete ske i syfte att utnyttja tillgängliga resurser såeffektivt som möjligt. Man kan då söka åstadkomma nödvändiga förbättringargenom omprioriteringar. Ett sådant arbete bedrivs också inom CSN ochutbildningsdepartementet. Utskottet avstyrker med det anförda bifall till såvälmotion 565 som motion 322. Utskottetbiträder regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget Studiemedelävensom de övriga förslag i propositionen som läggs fram under det nubehandlade avsnittet. Anslaget Vuxenstudiestöd m. m. finansieras genommedel från vuxenut-bUdningsavgiften, vilken erläggs av arbetsgivare. Avgiftenuppgår f. n. till av lönesumman. Under anslaget bestrids, fömtomutgifter för särskilt vuxenstudiestöd, dagstudiestöd och timstudiestöd ävenbidrag som utgår för uppsökande verksamhet på arbetsplatser, planering av uppsökandeverksamhet, utbildning av studieorganisatörer och information omvuxenstudiestödet. Vuxenstudiestödkan utgå vid såväl längre som kortare studier. Det särskilda vuxenstudiestödetvid längre studier är avsett främst för studerande på gmndskol- ochgymnasieskolnivå. Stödet utgår dels som ett skattepliktigtbidrag motsvarande av det utbildningsbidrag som den studerande skulle hafått vid arbetsmarknadsutbildning, dels i form av återbetalningspliktigastudiemedel. De senare kan utgå med så stort belopp att vuxenstudiestödet förden studerande når samma nivå som ett beskattat utbildningsbidrag. Dagstudiestödet,som främst är avsett för deltagare i kortare ämneskurser vid folkhögskolor,utgår i form av inkomstbidrag med . och internatbidrag med 170kr, . Timstudiestödär främst avsett för deltagare i studiecirklar. Stödet utgår med , pertimme. Inkomstbidragetinom dagstudiestödet och timstudiestödet kan endast utgå till arbetstagaremedan övriga stödformer kan utgå även till andra. SfU 1982/83:19 22 Enligt beräkningar i propositionen kommerinkomsterna från vuxenutbildningsavgiften för /84 att uppgåtill 760 milj. kr. Dämtöver ger enligt propositionen slutregleringen /82 ett överskott på 8 milj. kr. Sedan vissa medel frånvuxenutbildningsavgiften överförts till andra anslag beräknas utrymmet förvuxenstudiestöd m.m. uppgå till 582,4 milj. kr. Medlen föreslås fördeladeenligt följande: Uppsökandeverksamhet på arbetsplatser 30,0 milj. kr. Planering av uppsökandeverksamhet och information omvuxenstudiestöden 11,0 milj. kr. Timstudiestöd 64,8 milj. kr. Dagstudiestöd 71,3 milj. kr. Särskilt vuxenstudiestöd 405,3 milj. kr. Med hänsyn tiU att dagpenningen vidarbetsmarknadsutbildning höjts fr. o. m. har kostnaderna förde särskilda vuxenstudiestöden ökat. I propositionen beräknas att utrymmefinns för 14000 helårsstöd vilket är en minskning med 4400 stöd. Såvitt gällertimstudiestöden förordas i propositionen en höjning av ersättningen från 33kr. Utrymme finns härefter för 20000 timstudiestöd om 90timmar, vilket är en minskning med 5000 stöd. Även dagstudiestödens beloppföreslås höjda, inkomstbidraget från . per dag ochinter-natbidraget från . Utrymmet utgör oförändrat15000 stöd . Utskottethar erfarit att slutregleringen av vuxenutbildningsavgiften för budgetåret1981/82 gett ett överskott av ytterligare 20 milj. kr. i förhållande tillberäkningarna i propositionen. Utskottet föreslår att dessa medel används förfinansiering av särskilda vuxenstudiestöd. Beloppet ger utrymme förytterligare 700 stöd. Förslagettill medel för uppsökande verksamhet på arbetsplatser, 30 milj. kr., innebär enökning i förhållande till innevarande budgetår med 2 milj. kr. Förslaget tillmedel för planering av uppsökande verksamhet och utbildning avstudieorganisatörer samt information om vuxenstudiestöden innebär en ökning med1 milj. kr. Imotion 2176 av Per m. fl. föreslås en minskning av anslaget tiUVuxenstudiestöd m.m. med 51,3 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag.Motionärerna anser att timstudiestödet skall minskas till . per dag samt att internatbidraget skall varaoförändrat. Förslagen motiveras med att det inte skall vara ekonomiskt lönsamtatt delta i studiecirklar under arbetstid. Vidare föreslås i motionen attbidragen tiU uppsökande verksamhet och till planering av uppsökande verksamhet,utbildning av studieorganisatörer och information om vuxenstudiestöden skaUsänkas till tiUhopa 7 milj. kr. Motionärerna anför att dessa ändamål undersenare år åtnjutit ett betydande stöd SfU 1982/83:19 23 ochatt de uppdämda behov av kontakt och påverkan som kan ha förelegat i inte ringautsträckning nu bör vara tillgodosedda. anser i motion 1809att en höjning av timstudiestödet till den nivå som föreslagits inte är rimligmed hänsyn till reallöneläget inom många branscher, och hon föreslår att timstudiestödetskall utgå med oförändrat belopp. Motionären motsätter sig också den föreslagnahöjningen av bidragen till uppsökande verksamhet och planeringsåtgärder m. m.med hänvisning till att det finns en betydande efterfrågan på utbildning medvuxenstudiestöd. Utskottetanser det angeläget att timstudiestöden och inkomstbidragen, som utgått medoförändrade belopp , höjs till en sådan nivå attde täcker inkomstbortfallet vid studier. Utskottet biträder propositionensförslag om höjning av tim- och dagstudiestöden och avstyrker bifall tillmotionerna 2176 och 1809 i motsvarande delar. Såvitt gäller bidragen tilluppsökande verksamhet och åtgärder med planering m. m. av verksamheten framgårav CSN:s anslagsframställning att det fortfarande finns ett stort behov avinsatser på detta område för att utbildning och stöd skaU nå dem som är istörst behov därav. Utskottet biträder även i detta avseende propositionensförslag och avstyrker bifall till de nämnda motionerna i motsvarande delar. Detovan anförda innebär att utskottet utöver regeringens förslag tillmedelsanvisning föreslår att ytteriigare 20 milj. kr. avseende /82 på vuxenutbildningsavgiften används för att finansieraanslaget Vuxenstudiestöd och att anslaget höjs med motsvarande belopp. Desärskilda vuxenstudiestöden är som nämnts främst avsedda för studier pågmndskolnivå och gymnasieskolnivå. En mindre del av stöden utgår vidyrkesteknisk högskoleutbildning. Enligt anvisningar i regleringsbrev skall,sedan medel för stöd för studier på högskolenivå framräknats, återstående medelfördelas ungefär lika mellan bidrag till studier på gmndskolnivå ochgymnasieskolnivå. Vid vaije ansökningstillfälle får vuxenutbildningsnämndernaomfördela resterande medel från gmndskolnivå till gymnasieskolnivå och tvärtom. Föreskrifternaom fördelning kritiseras i motion 1817 av m. fl. Motionärernaanser att det bör ankomma på vuxenutbildnings-nämnderna själva att avgörafördelningen av medlen. De nuvarande föreskrifterna får enligt motionärernakonsekvenser som direkt strider mot vuxenstudiestödets syfte. I många län haranslagna medel till studier på gmndskolnivå inte kunnat förbmkas, och någoturvalsförfarande har inte blivit aktuellt meUan de sökande, medan nämnderna vidbeviljande av medel för studier på gymnasieskolnivå tvingats tillämpa eftmycket hårt urvalsförfarande. Motionärerna påpekar också att de kortayrkesinriktade gymnasieutbildningarna i allmänhet står öppna även för sökandeutan förkunskaper motsvarande gmndskolekompetens och att därför mångakorttidsutbildade vuxna väljer denna utbildning. Nuvarande anvisningar förfördelning av det särskilda vuxenstudiestö- SfU 1982/83:19 24 detger såsom nämnts ett visst utrymme för vuxenutbildningsnämnderna föromfördelning av stöden. Med hänsyn till de erfarenheter som redovisats imotionen kan det emellertid finnas anledning för regeringen att överväga omnuvarande kvoteringsregler är helt ändamålsenliga. Utskottet fömtsätter attsådana överväganden sker, och någon särskild åtgärd från sida medanledning av motion 1817 anser utskottet inte påkallad.