bet · G601SkU50 · 1982-12-31 00:00:00 — Som skäl för kritiken har åberopats att arbetsgivarorganisationenanvänder endast en del av de inflytande avgifterna för konflikländamål ochsåledes helt eller delvis kan finansiera den del av verksamheten som avserannat än ersättningar eller fonderingar för konfliktändamål med obeskattademedel. Enligt skatteutskottets mening får genom den i höstasinförda, begränsade skattereduktionen för fackföreningsavgift den sålundakritiserade olikheten i beskattningshänseende mellan arbetsgivarnas ocharbetstagarnas medlemsavgifter anses ha i huvudsak undanröjts. Utskottet villemellertid ånyo understryka angelägenheten av att RSV och de fackligaorganisationerna ser till att underlaget för skattereduktionen renodlas så attdet uteslutande omfattar utgifter för rent facklig verksamhet. De farhågor för den enskildes integritetsskydd som uttalasi motionerna finner utskottet betydligt överdrivna. Förslaget i propositioneninnebär -som tidigare nämnts - att den skattskyldige antingen genom sinorganisation eller själv kan ansöka om skattereduktion. Organisationen skalldessutom underrätta medlemmarna om storleken av denreduktionsgrundande avgiften, och dessa har då möjlighet att komma mederinringar mot beloppets storlek eller meddela att de inte önskar någonreduktion. Utskottet vill särskilt understryka att - vare sig yrkandet omskattereduktion framställs av den skattskyldige i deklarationen eller hos denlokala skattemyndigheten eller av den skattskyldiges fackförening hos RSV - enanteckning om skattereduktionen kommer att återfinnas i skattelängden.Utskottet kan för sin del inte finna anledning till erinran mot detta. Var ochen som vill undvika en sådan anteckning har ju möjlighet att avstå frånskattereduktion. Med detanförda tillstyrker utskottet bifall till propositionen i denna del. SkU1982/83:50 45 Utskottet avstyrker således de motionsyrkanden som innebäratt propositionen skall avslås och lagen om skattereduktion förfackföreningsavgift upphävas. Yrkandet i folkpartimotion 1202 att regeringen skall geriksdagen en fyllig belysning av frågor som gäller arbetstagares ocharbetsgivares fackliga avgifter och konfliktersättningar överensstämmer med enframställning som på skatteutskottets hemställan gjorde hosregeringen (SkU 1981/82:2, rskr 5). Det skedde emellertid i ettläge då någon lagstiftning om skattereduktion för fackföreningsavgift ännu intefanns. har den i motionen aktualiserade frågan kommit i ett delvis annatläge. En belysning av den art som motionärerna avser bör enligt utskottetsmening i varje fall kunna anstå i avvaktan på närmare erfarenheter av den nyalagstiftningen. Utskottet avstyrker därför även detta yrkande i motion 1202. Allmän fastighetstaxering m. m. Allmän fastighetstaxering skallenligt nuvarande regler äga rum . Den senaste allmännafastighetstaxeringen skedde . I propositionen föreslås att tidpunkten för nästa allmännafastighetstaxering flyttas fram . Finansministernåberopar som skäl härför att det mycket resurskrävande och omfattandeförberedelsearbete som en allmän fastighetstaxering innebär, utan en sådansenareläggning, kommer att infalla då den av nyligenbeslutade inkomstskattereformen skall genomföras. Han menar också attresultatet av arbetet inom 1976 års faslighetstaxeringskommitté och den nyligentillkallade bostadskommittén bör avvaktas innan slutlig ställning tas lillfrågan hur Och när allmän fastighetstaxering skall ske. Lantbrukarnas skattedelegation anser - mot bakgrund av desynpunkter som framförts i propositionen - att arbetet med nästa allmännafastighetstaxering bör påbörjas först och taxeringen äga rum först år1988. Delegationen aktualiserar i sammanhanget också en utvidgning av möjligheternaatt under löpande taxeringsperiod åsätta nya skogs- och skogsbruksvärden. Ävenmoderaterna tar i sin partimotion 2374 upp frågan om grunderna för nytaxeringoch anser att särskild fastighetstaxering bör äga rum när marknadsvärdet på entaxeringsenhet under löpande taxeringsperiod undergått väsentlig förändring. Utskottet godtar de i propositionen redovisade skälen för ensenareläggning av nästa allmänna fastighetstaxering. Av finansministernsuttalande i propositionen framgår att 1987 inte är någon slutligt bestämdtidpunkt för taxeringen. Finansministern konstaterar bara att det finnsanledning att redan nu flytta fram taxeringen . Slutlig ställning tillnär och hur taxeringen skall ske har ännu inte tagits. Utskottetvill erinra om att begärde en allmän SkU1982/83:50 46 och förutsättningslös översyn av fastighetstaxeringen ochatt man inom fastighetstaxeringskommittén f. n. undersöker möjligheterna attinföra s. k. rullande fastighetstaxering. En sådan innebär bl. a. en omräkningav taxeringsvärdena med hänsyn till prisutvecklingen. I avvaktan på resultatetav kommitténs överväganden saknar enligt utskottets mening anledningalt ta ställning till frågor som gäller nytaxeringsgrunder under löpandetaxeringsperiod. Utskottet avstyrker således motion 2374 i denna del. Enligt 19 § kommunalskattelagen(KL) utgör stipendier som utgår till studerande vid undervisningsanstaltereller som eljest är avsedda för mottagarens utbildning inte skattepliktigintäkt. En förutsättning för skattefrihet är dock att den som stipendiumbetecknade ersättningen är av renodlat benefik natur. I det fall att stipendietutgetts av arbetsgivare eller någon honom närstående till anställd har i praxisstipendiet ansetts utgöra ersättning för arbete som utförts eller skolatutföras för arbetsgivarens räkning och således beskattats. Likartadeöverväganden har i allmänhet gjorts i fråga om stipendier från uppdragsgivaretill uppdragstagare. Stipendium för deltagande i kurser av fackhg natur harbeskattats om mottagaren av stipendiet innehaft någon form av förtroendeuppdraginom den fackliga organisationen. Finansministern framhåller i propositionen att endast denomständigheten att mottagaren av ett stipendium har ett förtroendeuppdrag förstipendiegivaren inte bör medföra att stipendiet beskattas. Han föreslår altstipendium som är avsett för mottagarens utbildning och som inte utgörersättning för arbete för utgivarens räkning skall undantas från beskattning.Syftet med förslaget är enligt propositionen att möjliggöra kursdeltagande försådana anställda som inte har rätt till ledighet för studier med bibehållenlön. I partimotionen 2374 från m yrkas avslag på propositioneni denna del. Förslaget innebär - framhåller motionärerna - attfackföreningsrörelsen kan lämna sina förtroendevalda skattefri ersättning förförlorad arbetsförtjänst i samband med kurser och därigenom göra stora vinsterpå statens och kommunernas bekostnad. Med en likartad motivering yrkar ocksåBjörn Mohn m. fl. (fp) i motion 2378 avslag på förslaget, som enligt derasuppfattning hade bort underkastas sedvanlig remissbehandling. ochIngvar i (båda c) framhåller i motion 2376 att den ipropositionen föreslagna skattefriheten bör gälla i fråga om stipendier tillalla som deltar i kursverksamhet och som inte är anställda hos utgivaren avstipendiet. Stipendier förekommer i många sammanhang, och de ärtill sin art och med hänsyn till de förhållanden under vilka de utges mycketskiftande. Gränsdragningen mellan skattepliktiga och icke skattepliktigastipendier kan SkU1982/83:50 47 stundom vara svår att göra, och bedömningen får ske frånfall till fall. Som finansministern framhåller erbjuder de fackligastipendierna vissa problem i skattehänseende. Om stipendiet utgått till någonsom enbart varit medlem i fackförening har det i praxis ansetts skattefritt,även om stipendiet avsett deltagande i fackligt orienterade kurser. Däremot omständigheten att mottagaren av stipendiet innehaft ett förtroendeuppdraginom den fackliga organisationen medföra att stipendiet skallbeskattas och detta trots att något anställnings- eller egentligt uppdragsförhållandeinte förelegat. Härigenom kan fackliga stipendier sägas ha fåll en annan ochmindre förmånlig behandling i skattehänseende än stipendier i allmänhet. Förslaget i propositionen, vars syfte är att utjämnaolikheterna i beskattningshänseende mellan stipendier av olika slag, innebär isak inte någon principiell skillnad i jämförelse med nuvarande regler. Omstipendiet utgår till någon som är anställd eller om det eljest kan ansesutgöra ersättning för någon prestation skall det - liksom nu -inkomstbeskattas. Om det däremot utgår till någon som är helt fristående frånstipendiegivaren skall någon beskattning inte ske, och motsvarande skall gällaför det fall då utgivaren av stipendiet visserligen kan sägas ha nytta avstipendiegivningen men där stipendiet inte utgör ersättning för en bestämd prestation. Huvudsyftet med förslaget i propositionen är attmöjliggöra kursdeltagande för sådana anställda som inte har rätt till ledighetför studier med bibehållen lön. Utskottet delar finansministerna uppfattningatt detta syfte är av den arten att det motiverar skattefrihet för uppburnastipendier. Utskottet tillstyrker därför i princip bifall till propositionen. RSV har på utskottets uppdrag granskat propositionen idenna del. I yttrande till utskottet - yttrandet är fogat som bilaga till dettabetänkande -har RSV riktat allvarlig kritik mot den föreslagna skattefriheten,som verket menar kan komma att ge upphov till ett avsevärt antal rättstvisteroch, med hänsyn till lagtextens allmänna utformning, utnyttjas inte bara avideella organisationer utan också i andra fall som inte kan ha varit avsedda avlagstiftaren. Enligt utskottels mening torde det inte kunna undvikas atten lagstiftning om skattefrihet för stipendier, som skall tillgodose det ipropositionen angivna syftet, i enskilda fall kommer att ge upphov till problemi den praktiska tillämpningen. Sådana problem existerar som tidigare nämntsredan i dag och kommer enhgt utskottets mening, om propositionen bifalls, inteatt öka i någon mer betydande omfattning. Utskottet finner däremot de av RSV uttalade farhågorna föratt lagstiftningen kan komma att missbrukas värda beaktande och anser sigdärför böra förorda att lagstiftningen i ett inledningsskede görs provisorisk.Enligt utskottets mening bör de nya bestämmelserna vara tillämpliga påstipendier som utges . Utskottet förutsätter att RSVnoga följer de nya bestämmelsernas praktiska tillämpning. SkU1982/83:50 48 vunna erfarenheter får regeringen härefter återkomma mednytt förslag. Med den angivna begränsningen tillstyrker utskottet,propositionen. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna 2374 och 2378 idenna del. Yrkandet i motion 2376 är genom förslaget i propositionentillgodosett och bör därför inte föranleda någon åtgärd. Mot de i propositionen föreslagnaskatteregler som skall gälla för del fall att någon blir skyldig att betalatillbaka för myckel uppburna räntebidrag har utskottet inte funnit anledningtill erinran. Utskottet övergår härefter till demotioner som väckts under den allmänna motionstiden och som ansettslämpligen böra prövas i detta sammanhang. Flertalet av yrkandena i dessamotioner har tidigare vid ett eller flera tillfällen behandlats av . Familjebeskattning m. m. Förste vice talmannen m. fl. (m) begär i motion 288 att skall föreläggasskyndsamt förslag om ändring av de skatteregler som missgynnar äktenskapet somsamlevnadsform eller, för sammanboende par, tillkomsten av barn. a. sambeskaitningen av B-inkomst och av förmögenhet och pekarockså på att 80/ 85-procentsregeln i vissa fall kan få nära nog konfiskatoriskaeffekter. I den moderata partimotionen 365 tar motionärerna upp frågan om enreformering av hela familjebeskattningen. De aktualiserar bl. a. frågor omavdrag för nödvändiga och styrkta barntillsynskostnader och en låg och mindreprogressiv skatt i vanliga inkomstlägen, kombinerad med någon form av grundavdragför barn. Ju fler barn som finns i familjen desto viktigare måste det enligtmotionärerna vara att inte beskatta den del av inkomsten som krävs för att gebarnen en rimlig levnadsnivå. Liknande spörsmål behandlas i motion684, vari begärs åtgärder för att minska de sambeskattningseffekter somnuvarande skatte- och bidragssystem medför. har avlämnat sittslutbetänkande Barn kostar (SOU 1983:14). Kommittén har avstått från att lämnakonkreta förslag till åtgärder, eftersom omfördelningar inom barnstödet enligtkommittén måste jämkas samman med andra ekonomisk-politiska åtgärder.Kommittén konstaterar emellertid att skattereglerna tar mycket liten hänsyntill hushållets storlek. Den påpekar att bostadsbidragen f. n. prövas mothushållets inkomst före skatt i stället för med hänsyn till familjensekonomiska bärkraft och diskuterar bl. a. också frågan om direkt stöd för vårdav små barn. Som utskottet tidigare vid upprepade tillfällenkonstaterat bör ett ställningstagande till yrkanden av den art som framställs imotionerna anstå i avvaktan på det slutliga resultatet av familjeekonomiskakommitténs arbete. SkU1982/83:50 49 Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motionerna288 och 365 i denna del samt till motion 684.1 sammanhanget vill utskotteterinra om att en tillsatt särskild beredning skall göra en samladbearbetning av utredningar inom det familjeekonomiska området och föreslåförbättringar och omfördelningar av det ekonomiska stödet. Med det anförda anser sig utskottet också ha besvaratmotion 705 av m. fl. (s). Motionärerna anser att ersättningsom kommun utbetalat till förtroendevald som ersättning för barntillsynskostnadskall betraktas som avdragsgill kostnadsersättning och således inte beskattas.Utskottet, som i andra sammanhang avvisat yrkanden om avdrag för barntillsynmed hänvisning till familjeekonomiska kommitténs arbete, anser del för sin delnaturligt att den av motionärerna aktualiserade frågan löses genom enuppräkning av ersättningsbeloppet. På grund härav och med hänvisning till attden fråga som tas upp i motionen ligger inom ramen för ensamföräiderkommitténsutredningsuppdrag avstyrker utskottet motion 705. I motion 288 av förste vice talmannen . (m) tas också upp en fråga som gäller beskattningen av inkomst avfastighetsförvaltning. Inkomst av annan fastighet behandlas f. n. alltid somB-inkomst. Motionärerna menar att fastighetsinkomst till den del den härrörfrån arbete med fastigheten bör betraktas som A-inkomst. Syftet med yrkandet äratt skattskyldig som arbetar i och med egen fastighet skall få möjlighet atterhålla ATP, sjukpenning och rätt till avdrag för frivillig pensionsförsäkring. Den av motionärerna aktualiserade frågan behandlas avutredningen om beskattning av tjänstepensioner i dess betänkande (Ds B 1978:13)Avdragsrätt för utländska pensionsförsäkringspremier m. m. Utredningen pekadepå den särställning som inkomst av fastighetsförvaltning intog blandB-inkomsterna, eftersom inkomsten redovisades i förvärvskällan annan fastighettrots alt den i princip utgjorde arbetsinkomst. Utredningen ansåg detnaturligast att lösa frågan genom att vidga A-inkomstbegreppet till att omfattaäven inkomst av fastighetsförvaltning. Utredningens förslag har inte resulterati någon lagstiftning. anser för sin del att frågan ombeskattning av fastighetsförvaltning är av den art att den bör prövas avföretagsskattekommittén. Utskottet förordar således att motion 288 i denna delöverlämnas till kommittén. Med det anförda anser utskottet sig ha besvaratyrkandet 2 i motion 288. Barnpension utgör skattepliktigintäkt av tjänst. Bidrag till barns underhåll är däremot inte skattepliktigtvare sig det utgår som underhållsbidrag eller i form av bidragsförskott. och (båda c) menar att denna olikhet i 4 1982/83. SkU1982/83:50 50 beskattningen medför från rättvisesynpunktotillfredsställande konsekvenser i det fall barnet uppbär ferieinkomster. Deanvisar ohka modeller i syfte att undanröja denna olikhet och begär i motion1193 utredning och förslag i frågan. Som utskottet tidigare och senast (SkU1981/82:60) framhållit har frågan om barnpension behandlats avpensionskommittén i dess slutbetänkande (SOU 1981:62). Kommitténs övervägandeni fråga om nivåerna för pension har skett under hänsynstagande till att barnpensioni princip utgör skattepliktig inkomst för barnet. I avvaktan på regeringensställningstaganden med anledning av pensionskommitténs betänkande avstyrkerutskottet motionen. Inkomstuppdelning mellan makar i näringsverksamhet Enligt regler som antog1976 gäller i princip att den av två makar som haft den ledande ställningen ien av makarna bedriven verksamhet beskattas för hela inkomsten från företaget.Medhjälpande maka beskattas dock för sin arbetsinsats om den omfattat minst 400timmar under beskattningsåret. Förste vice talmannen m. fl. (m) yrkari motion 711 att beslutar att helt avskaffa sambeskattningen av makarsom arbetar i eget jordbruk, fåmansföretag eller rörelse. De bestämmelser som motionärerna kritiserar innebär iprincip att vinstresultatet av ett gemensamt familjeföretag kan delas upp inomramen för marknadsmässigt vederlag åt den ene av makarna. Enligt utskottetsmening saknas anledning att ändra reglerna i enlighet med motionärernasyrkande, och utskottet avstyrker därför motionen. För ökade levnadskostnader vidtjänsteresor utom den vanliga verksamhetsorten medges enhgt gällandebestämmelser - utan närmare utredning -avdrag med belopp motsvarande uppburettraktamente, dock högst med ett av RSV fastställt s. k. normalbelopp. Om kostnadsersättning utgått gäller särskilda regler,olika för statlig och enskild tjänst. Statlig kostnadsersättning skall i regelinte tas upp som inkomst, och avdrag får inte göras för motsvarande kostnader,även om dessa överstiger ersättningen. I fråga om enskild tjänst är principenden motsatta. Ersättningen skall tas upp som inkomst och avdrag medges föromkostnaderna. m. fl. (c) framhåller i motion 284 att undersenare år en rad fall av missbruk av traktamentsbestämmelserna avslöjats ochatt en reformering av reglerna är en viktig uppgift för regering och riksdag.De anser att traktamentsbeskattningssakkunniga bör erhålla direktiv att avsluta SkU1982/83:50 51 sitt arbete i så god tid att förslag till ny lagstiftningkan läggas fram och bli tillämplig fr. o. m. Traklamentsbeskattningssakkunniga, som enligt sinadirektiv haft till huvuduppgift att utjämna skillnaderna i skattehänseendemellan olika löntagarkategorier och söka begränsa avdragen för kostnader isamband med tjänsteresor till sådana utgifter som kan sägas innebära en verkligfördyring för den anställde, har avlämnat ett delbetänkande (SOU1983:3) Skatteregler om traktamenten m. m. Utredningen föreslår bl. a. attskattefriheten för den offentliga sektorns traktamenten slopas, atttjänsteförrättningar inom en särskild s. k. förbudszon inte skall berättigatill avdrag för ökade levnadskostnader och att schablonavdrag inte skall kunnamedges med högre belopp än det traktamente som skall utgå enligt tillämpligtcentralt kollektivavtal. Utredningsförslaget är f. n. föremål för remissbehandling. Frågor som gäller traktamentsbeskattningen och dessutformning rymmer åtskilliga svåra bedömningsfrågor. Detta bevisas inte minstdärav att de nu gällande bestämmelserna, som antog ,kvarstår i sitt urspungliga skick trots att utredningsförslag om genomgripandeändringar lagts fram lagstiftningen tillämpats. Enligt utskottetkan det förutsättas att regeringen efter slutförd remissbehandling kommer attföreslå erforderliga ändringar av bestämmelserna. Någon fix tidpunkt för ettsådant förslag bör enligt utskottets mening inte fastställas, och utskottetavstyrker därför motion 284. Frågan om den skattemässigabehandlingen av olika naturaförmåner för främst löntagare är - om man bortserfrån enstaka föreskrifter i skatteför-fattningarnä - i huvudsak' reglerad genomanvisningar som RSV utfärdar (den senaste , RSV Dt 1981:30). Fyra centerpartister med som första namnanser problemen med omfattning, värdering och inriktning av de skattefriaförmånerna vara så komplicerade att dessa bör bli föremål för enparlamentariskt sammansatt utredning. De begär en sådan utredning i motion 870. Utskottet vill med anledning härav erinra om atttraktamentsbeskattnings-sakkunniga genom tilläggsdirektiv (dir.1982:32) fått i uppdrag att verkställa en allmän översyn av beskattningen avnaturaförmåner. I direktiven framhåller departementschefen att nuvarande reglergett upphov till åtskilliga problem, bl. a. från värderings- ochkontrollsynpunkt. Av det anförda framgår att motionen redan är tillgodosedd.Den bör därför inte föranleda någon åtgärd. SkU 1982/83:50 52 Resortill och från arbetet m. m. Genom beslut vid 1981/(prop.1980/81:118 bil. 2, SkU 44 och 50, SFS 341 och 388) begränsades avdraget förresor till och från arbetet till den del av kostnaderna som överstiger 1 000kr. TommyFranzén m.fl. (vpk) yrkar i motion 1722 att skall ge regeringen tillkänna att denna begränsning av reseavdraget bör slopas. Motionärerna begärockså en översyn av de skattebestämmelser som reglerar kostnaderna för resormed bil till och från arbetet. m. fl. (c) yrkar i motion 1736att 1 000-kronorsreduktionen avseende resor till och från arbetet skall avse samtligakostnader i inkomstslaget tjänst och att det schablonavdrag om . idetta inkomstslag som införde 1982 och som gäller fr. o. m. 1984 årstaxering ersätts med ett grundavdrag vid den statliga taxeringen. Moderaternayrkar i sin partimotion 2108 att schablonavdraget begränsas till . Imotion 1727 slutligen begär () förslag om sänkning avkostnaderna för bilism i glesbygd. Deändrade bestämmelserna om avdrag för resor mellan bostad och arbetsplatstillämpas första gången vid innevarande års taxering. Enligt utskottets meningkan det finnas anledning att något avvakta de praktiska erfarenheterna av dennya lagstiftningen innan ändringar i denna övervägs. Utskottet vill erinra omatt den av beslutade begränsningen av avdragen för resor till ochfrån arbetet också innebär att kravet på tidsvinst för rätt till avdrag förbilresor skärpts genom att tidsgränsen höjts från en och en halv till tvåtimmar. Detta torde ha inneburit fördelar inte minst för trafik och miljö iframför allt tätortsområden. Vad härefter angår frågan om schablonavdrag iinkomstslaget tjänst har utskottet tidigare (SkU 1980/ 81:44) uttalat att detvisserligen kan finnas vissa skäl som talar för att låta den nämndabegränsningen till kostnader som överstiger . avse samtliga kostnaderför intäkternas förvärvande. Utskottet har emellertid ansett sig inte kunnabiträda en författningsändring av den innebörden, eftersom den skulle varaförenad med nackdelar från skalle- och taxeringssynpunkl. Med hänsyn härtilloch till att frågor av denna och liknande art faller inomskatteförenklingskommitténs utredningsuppdrag är utskottet inte nu berett attmedverka till någon ändring av bestämmelserna. Av samma skäl är utskottet inteheller berett att tillstyrka någon begränsning av schablonavdraget i tjänst. Vadsärskilt angår frågan om kostnader för bilism i glesbygd vill utskottet erinraom att vägtrafikskatteutredningen i sitt delbetänkande (Ds B 1980:13) Översynav vägtrafikbeskattningen Del 2 prövade olika kompensationsåtgärder förglesbygdsbilisterna och därvid avvisade tanken på såväl förbättrade avdrag förbilresor till och från arbetet som en differentierad bensinskatt. Viss kompensation tillglesbygdsbilisterna beslutades av i SkU1982/83:50 53 samband med en bensinskattehöjning i december 1979.Kompensationen, som utgick i form av sänkt fordonsskatt, avsåg den del avskattehöjningen som belöpte på skillnaden mellan den genomsnittligabensinförbrukningen i samtliga svenska hushåll och motsvarande förbrukning iglesbygdshushål-, len. , som vid upprepade tillfällen understrukitatt regionala skattelättnader från rent tekniska utgångspunkter endast börkomma i fråga i rena undantagsfall, anser sig inte böra medverka till att genomgenerella åtgärder vid beskattningen minska kostnaderna för bilism i glesbygd.Utskottet avstyrker därför också motion 1727. och i (båda s) tar i motion 1196 upp frågan om beskattningav livräntor i samband med överlåtelse av tillgångar. Motionärerna ger exempelpå fall då personer genom att överlåta tillgångar mot vederlag i livräntorkunnat uppnå avsevärda skattelättnader.