bet · G601UbU4 · 1982-12-31 00:00:00 — omläroplanen för m. m. 1981/82:275 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omanvändande av den nya bibelöversättningen i undervisningen i grundskola ochförskola. 1981/82:577 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas i syfte att gekonsumentfrågorna en starkare ställning i undervisning. 1981/82:580 av () och YlvaAnnerstedt (fp) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2.att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att stimulerateckenspråksundervisning i grundskola. 1981/82:583 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att försöksverksamhetmed annat nybörjarspråk än engelska i bör möjliggöras i ökad omfattning. 1981/82:676 av () och BlendaLittmarck (m) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. attriksdagen hos regeringen anhåller om åtgärder för bevarandet av en gemensam svensk sång- och lektradition i enlighet med vad i motionen anförts. 1981/82:771av m. fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2. attriksdagen begär att regeringen föranstaltar om en uppföljning beträffande kristendomsundervisningens ställning inom ramen för reli gionsämnet, så att undervisningen i kristendom med bibelkunskap får erforderligt utrymme i undervisningen. 1981/82; 1127 av () och () vari yrkas att hos regeringen anhåller om förslag för att igrundskolan stimulera elevernas intresse för skogen. 1981/82: 1364 av m. fl. (m) vari yrkasatt beslutar uttala sig för att kristendomsundervisningen skall blisjälvständigt ämne i med objektiva läroböcker. 1981/82; 1372 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts 1 1982183. UbU1982/83:4 2 om åtgärder för att förbättra användandet av fackligaskolinformatörer i undervisningen. 1981/82; 1375 av m.fl. (vpk) vari, såvitt nuär i fråga, yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om initiativ till att nya läroplaner för grundskolaoch gymnasium utarbetas i enlighet med vad som anförs i motionen', 2. att riksdagenuttalar att dess utbildningsutskott bör delta i utformningen av nyaläroplaner', 3. att riksdagenuttalar a) att grundskolanhelt bör sekulariseras och religionskunskap avskaffas som särskih ämne, b) att momentetskola-arbetsliv bör införas på kursplanen som huvudmoment inom de olika ämnenapå alla stadier och att arbetslivsorientering därvid bör avskaffas som särskiltämne, c) att åtgärdersnarast måste vidtas för att utjämna de materiella villkoren för grundskolansundervisning och hemställer hos regeringen om förslag härom, 4. att riksdagenuttalar att de graderade betygen helt skall avskaffas inom , 5. att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för överförande av läromedelsprodukfioneni samhällelig ägo, 7. att hos regeringen hemställer om förslag tilländring i skolförordningen med innebörden att skolmåltider ej fåravgiftsbeläggas. 1981/82:1376 av m.fl.(m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kristendomsundervisningens ställning och läroplanensinnehåll. 1981/82; 1792 av ()vari yrkas att uttalar sig för att ämnet religionskunskap erhåller enfortsatt kvalitativ förstärkning som både hjälper lärarna och stimulerareleverna. 1981/82:1815 av . (fp, s, m, c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om ett program mot läs- och skrivsvårigheteroch information till föräldrarna om läs- och skrivsvårigheter. 1981/82; 2045 av m.fl. (m) vari - med hänvisning till vad som anförts i avsnittet En skola förlivet i den till finansutskottet remitterade motionen 1981/82:2018 - såvitt nuär i fråga yrkas 1. att uttalar att skolans undervisning skallutformas så att varje enskild individ hjälps fill en allsidig utveckling avsina förutsättningar samt stimuleras till ökat kunskapsinhämtande, ' Yrkandet behandlas även i betänkandet UbU 1982/83: 5. UbU1982/83:4 3 2. att riksdagenuttalar att insatser av frivilliga - föräldrar och andra - i skolarbetet skallstimuleras, 3. att riksdagenhos regeringen begär att enhetliga bestämmelser om frånvaroregistreringenutarbetas, 5. att beslutar att betyg skall ges på allastadier i och i samtliga årskurser i gymnasieskolan'. 1 detta betänkande behandlarutskottet motioner om vilka har väckts /82. Motionerna tar upp dels frågor av övergripandekaraktär, dels frågor av mera begränsad räckvidd såsom undervisning i vissaämnen och betygsättning. Enligt motion 1981/82: 1375 råderpåtagliga olikheter mellan kommunerna såvitt avser skolans materiellaresurser. Mot bakgmnd härav yrkas att uttalar att åtgärder snarastvidtas för att utjämna de materiella villkoren för undervisningoch hos regeringen begär förslag härom (yrkande 3 c). Som ett exempel påområden med kvalitetsskillnader nämner motionärerna skolmåltiderna. I motionenföreslås att sådana författningsändringar görs att skolmåltider inte fåravgiftsbeläggas (yrkande 7). Med anledning av regeringens förslag om ett nytt anslag påriksstaten under nionde huvudtiteln benämnt Särskilda åtgärder pä skolområdetfattade beslut om bl. a. de faktorer som skall ligga tillgrund för länsskolnämndernas fördelning mellan kommunerna av den nya resursen(prop. 1980/81:100 bilaga 12, UbU 1980/81:22 och 30, rskr 1980/ 81:283).Regeringen har därefter utfärdat förordningen (1981:501) om statsbidrag tillsärskilda åtgärder på skolområdet. Av denna framgår, såvitt avser den allmännaresursen av anslaget, att länsskolnämnden skall fördela medlen mellan sådanakommuner i länet, som på grund av särskilda svårigheter inom skolväsendet harbehov av statliga bidrag utöver dem som utgår till skolväsendet enligt andraföreskrifter. Medelsfördelningen skall ske utifrån en helhetsbedömning avsituationen för skolväsendet i varje kommun inom länet. Det bör vidare erinras om att har fattat beslutom ett skatteutjämningssystem. Enligt detta system kompenseras kommuner med speciellabehov genom särskilda skatteutjämningsbidrag. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår motion 1981/82:1375 yrkande 3 c. ' Yrkandet behandlas även i betänkandet UbU 1982/83:5.ti /83. UbU1982/83:4 4 Utskottet anser attskolmåltidsverksamheten är en angelägen del av skolans totala verksamhet.Eftersom kommunerna numera helt bekostar skolmåltiderna och utskottet utgårfrån att skolhuvudmannen känner stort ansvar även för denna del av skolansverksamhet, är utskottet inte berett att föreslå lagbestämmelser ienlighet med motionens syfte. Yrkande 7 i motion 1981/82: 1375 bör därföravslås. Att produktionen av läromedel försöver i samhällets ägo föreslås i motion 1981/82; 1375 (yrkande 5). Som en följd av besluten med anledning av propositionen omskolans inre arbete m.m. (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367)och propositionen om läroplan för m. m. 1978/79:180, UbU1978/79:45, rskr 1978/79:422) har läromedelsbegreppet vidgats i förhållandetill den definition som gavs tidigare. I läroplanen för (Lgr 80)anges att läromedel är sådant som lärare och elever kommer överens om attanvända för att nå uppställda mål. Detta innebär att man vid planeringen avstudierna som läromedel i vissa delar kan välja t. ex. tidningar. I samband medriksdagens beslut med anledning av proposition 1981/82; 51 om vissaläromedelsfrågor infördes ett system med basläromedel (UbU 1981/82:8, rskr1981/82:127). Som sådant betecknas tryckt material som täcker väsentliga delarav ämne, ämnesdelar eller kursmoment i läroplan och som är ägnat att ge fasthetoch sammanhang i studierna. Utskottet uttalade vid samma tillfälle att denpedagogiska aspekten vid valet av läromedel inte alltid behöver innebära bl. a.ett utnyttjande av basläromedel för undervisning i visst eller vissakursmoment. Föredragande statsrådet pekade i nämnda proposition bl. a. på i undervisningen ibland helt kan lita till skol- och folkbibliotekensresurser eller arbeta utan tryckta läromedel och bygga upp undervisningen kringexperiment och iakttagelser i samhälle och natur. Med hänvisning till de förändringar i vad gällerläromedlen i skolan som utskottet här har redovisat avstyrker utskottet motion1981/82; 1375 yrkande 5. Ett sätt att nå bättre samverkanmellan hem, samhälle och skola kan enligt vad som anförs i motion 1981/82:2018vara att uppmuntra och utveckla insatser av frivilliga - föräldrar och andra -i skolans arbete. Med hänvisning härtill begärs i motion 1981/82; 2045 ettuttalande av att sådana insatser skall stimuleras (yrkande 2). Utskottet, som erinrar om att det i läroplanen förgrundskolan (Lgr 80) bl. a. anges att föräldrarna skall ges tillfälle att följaskolans arbete och bör få medverka i detta, menar att yrkande 2 i motion1981/82:2045 är tillgodosett, varför det avstyrks. I motion 1981/82:2045 (yrkande 3)krävs enhetliga bestämmelser om frånvaroregistreringen. Motionärerna hävdar attfrånvaron i skolan måste snabbt fastställas och registreras. UbU 1982/83:4 5 har tidigare behandlat frågan omfrånvarokontrollen i skolan. 1 proposition 1975/76:39 om skolans inre arbete m.m. anförde föredragande statsrådet bl. a. att problemen med registrering ochuppföljning av skolfrånvaron i första hand är en elevvårdsfråga som närmastskall tas upp och bearbetas inom arbetslaget och av klassföreståndaren.Formerna för registrering och för rapportering hem borde kunna avgöras lokalt.Riksdagen anslöt sig tUl föredragande statsrådets synsätt och uttalade attnågra centrala bestämmelser inte borde vara erforderliga (UbU 1975/76; 30, rskr1975/76:367). Regeringen uppdrog åt () attdels kartlägga hur otillåten frånvaro fastställs och registreras samt följs uppi skolorna, dels fill regeringen inkomma med förslag till åtgärder som kan varapåkaUade. SÖhar i skrivelse redovisat sitt uppdrag. Härav framgår bl.a. att otillåten frånvaro var liten i de skolor som lagt ner mycket arbete påskolkfrågan. I det fortsatta arbetet avser SÖ att verka för att skolornastimuleras att behandla frånvarofrågorna i sina arbetsplaner. Utskottetfinner inte anledning att frångå det principiella synsättet påfrånvarokontrollen i skolan som utskottet uttryckte i samband med riksdagsbehandlingenår av nyssnämnda proposition. Utskottet utgår från att man lokalt ute i deenskilda skolorna uppmärksamt noterar elevernas frånvaro och med fasthet ochkonsekvens vidtar de åtgärder av skilda slag som är motiverade i vaije enskiltfall av otillåten frånvaro. bör med hänvisning till vad utskottet härhar anfört avslå motion 1981/82:2045 yrkande 3. I motion 1981/82:2045 yrkande 1 begärs ettuttalande av att skolans undervisning skall utformas sä att varjeelev hjälps till en allsidig utveckling av sina förutsättningar samt stimulerastill ökat kunskapsinhämtande. Iläroplanen för (Lgr 80) heter det bl. a.: "Skolans insatserskall planeras och krav ställas utifrån varje barns aktuella förutsättningar.Skolan har skyldighet att ta väl hand om alla elever och att stödja och uppmuntraenvar att utveckla sin förmåga och sina intressen." (s. 14). Uskottet kaninte finna annat än att läroplanens intentioner överensstämmer medmotionärernas önskemål. Då motionsyrkandet därmed får anses tillgodosett,avstyrker utskottet motion 1981/82:2045 yrkande 1. beslöt om ny läroplan förgrundskolan (prop. 1978/79; 180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422). Läroplanenträder i sin helhet i kraft innevarande höst. Mot bakgrund härav avstyrkerutskottet motion 1981/82:1375 yrkande 1 i denna del om initiativ till att nyläroplan för utarbetas. Imotionen begärs också ett uttalande att utbildningsutskott bör deltai utformningen av nya läroplaner (yrkande 2 i denna del). Av vad som anförts i detföregånde framgår att fattar beslut UbU1982/83:4 6 om läroplan för . På grundval avriksdagsbeslutet fastställer regeringen den slutgiltiga utformningen avläroplanen. arbetsformer innebär bl. a. att det ankommer påutbildningsutskottet att bereda förslag som avser skolväsendet. Det åliggerutskottet att därvid avgiva betänkande i ärendet (4 kap. 8 §riksdagsordningen). bör enligt utskottets mening inte uttala att dessutbildningsutskott på annat sätt än vad som gäller bör delta i utformningen avskolans läroplaner. Motion 1981/82:1375 yrkande 2 i denna del avstyrks härmed. Undervisningen i vissa ämnen m. m. Momentet skola och arbetsliv börenligt motion 1981/82: 1375 införas på kursplanen som huvudmoment inom de olikaämnena på alla stadier (yrkande 3 b). har i samband med behandlingen avproposition 1978/79; 180 om läroplan för m. m. betonat attframhävandet av arbetslivet som huvudområde i läroplansförslaget ytterligaremarkerar den vikt området bör tillmätas, då huvudmomenten utformas i olikaämnen (UbU 1978/79:45 s. 44). ITäroplanen för (Lgr 80) heter detbl. a. att arbetslivsorienteringen liksom övrig studie- och yrkesorientering ivid mening är en angelägenhet för alla i skolan (s. 28). Utskottet vill ävenerinra om vad som uttalades i frågan i samband med beslut om studie-och yrkesorientering i gmndskola och gymnasieskola . I den dåframlagda propositionen anfördes bl. a. att det bör åläggas alla lärare ochskolledare att inom ramen för sitt arbetsområde i skolan tillgodose elevernasbehov av arbetslivsförberedelse (prop. 1981/82: 15 s. 10, UbU 1981/82: 6 s. 5,rskr 1981/82; 115). Med hänvisning härtill bör avslå motion1981/82:1375 yrkande 3 b. 1 syfte att förbättra kontakternamellan skola och arbetsliv föreslås i motion 1981/82:1372 vissa åtgärder.Motionärerna menar t. ex. att SÖ i ökad omfattning kan göra skolan uppmärksampå de möjligheter som finns att med hjälp av skolinformatörer erhålla enkompletterande kompetens på sakområden, där man själv saknar denna kompetens. 1 SÖ:s kommentarmaterial avseende skola och arbetsliv materialet var färdigställt - påpekas det lämpliga i att utnyttja deskolinformatörer som arbetstagar- och arbetsgivarorganisafionernatillhandahåller. I kommentarmaterialet sägs bl. a. att det är viktigt att dessaskolinformatörer kommer till skolan och ger eleverna en bild av dagens arbeteinom organisationerna. Utskottet, som utgår från att kommentarmaterialet studerasute i skolorna, anser det inte påkallat med ett särskilt uttalande i frågan.Riksdagen bör därför avslå motion 1981/82: 1372. 1 motion 1981/82: 1815 föreslås attriksdagen hos regeringen begär åtgärder, vilka bör innefatta dels utarbetandeav program mot läs- och skrivsvårigheter, dels information till föräldrarna omläs- och skrivsvårigheter. UbU1982/83:4 7 I proposition 1978/79: 180 omläroplan för gmndskolan m. m. slogs fast att den allvarligaste ojämlikheten iskolan är att många elever har stora och irreparabla kunskapsblottor ielementära avseenden. Eleverna måste alla få vissa nödvändiga kunskaper och engod träning i främst svenska och matematik. Vidare anfördes att träningen av degrundläggande färdigheterna tala, läsa, skriva och räkna måste spela encentral roll i skolans arbete. Vid behandlingen av propositionen anslöt sig utskottettill föredragande statsrådets uppfattning beträffande träning av grundläggande färdigheter. Kommunikationsfärdigheternas betydelse för övriga studier och inte minst för att möjliggöra återkommande utbildning lägger ett särskilt ansvar på skolan, menade utskottet. Utskottet uttalade vidare att det fordras en konsekvent träning under skolåren för att tillgodose önskemålet att elever na skall uppnå goda funktionella färdigheter i svenska och matematik. Vad utskottet med anledning av ett par motioner i frågan anförde om färdighets träningen i skolan gav som sin mening regeringen till känna (UbU 1978/79:45 s. 38-39, rskr '978/79:422). Riksdagsuttalandef följs upp i Lgr 80, där det bl. a. heter: "Framför allt är det nödvändigt att den grundläggande färdighetsträningen i att tala, läsa, skriva och räkna bedrivs målmedvetet och konsekvent.- Oberoende av stadium måste elever na exempelvis kunna få kontinuerlig läsundervisning." (s. 53). Med hänvisning till vad utskottet har redovisat och tillvad som i Lgr 80 föreskrivs om kontakterna mellan skolan och hemmet avstyrkerutskottet motion 1981/82:1815. Utskottet vill i sammanhanget fillägga attkommentarmaterial rörande träningen av de grundläggande färdigheterna enligtuppgift från SÖ är att vänta . Enligt motion 1981/82:1127 bordedet vara av betydelse för samhället att hos skoleleverna stimulera intressetför den svenska skogen som en stor förnyelsebar naturresurs. Motionärerna anseratt bör begära förslag härom. Enligt utskottets mening är kunskaper om skogen viktigaoch undervisningen i skolan om skogen och dess betydelse i olika avseenden förvårt land bör därför vara en väsentlig och naturlig del av främst detnaturorienterande ämnesblocket. Inom ramen för temastudier och tillvaleterbjuds stora möjligheter till fördjupade kunskaper i ämnet. Utskottet harinhämtat att det bedrivs ett projekt i skolan, vari bl. a.skogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna medverkar. I petita för budgetåret1982/83 prioriterade Skogen i skolan före andra informationsinsatser.Då utskottet anser att någon särskild åtgärd från sida inte ärpåkallad, avstyrker utskottet motion 1981/82; 1127. I motion 1981/82:676 (yrkande 1)förordas att ett lämpligt urval sånger sammanställs, som skall användas i denobligatoriska skolan för att till kommande generationer rädda vad som i våradagar enligt motionärerna synes vara på väg att gå förlorat av en gemensamsångskatt. UbU 1982/83:4 8 börett urval sång- och danslekar kunna ingå i skolans gymnastikundervisning. Underföregående behandlade kulturutskottet en likartad motion (mot.1980/81:727, KrU 1981/82:7). anslöt sig tiU de synpunkter påvikten och värdet av att vidmakthålla den kulturella traditionen på musikensoch dansens område som motionärerna förde fram. Utskottet pekade bl. a. på attRikskonserter har särskilda program avsedda för skolorna. Detta s.k. skolutbudanknyter bl. a. till svenska folkmusik-och vistraditioner. Kulturutskottetmenade att det inom skolundervisningen torde finnas utrymme att föra vidare enlevande svensk kulturtradition på musikens och dansens område. Utskottetframhöll även att den svenska musik- och danstraditionen som motionärerna villevärna om ocksä förs vidare på andra sätt såsom i förskolan, kyrkan ochfolkrörelserna. fann inte att en särskild utredning så sommotionärerna föreslagit var påkallad. Föregen del finner utbildningsutskottet skäl att erinra om vad Lgr 80 bl. a.föreskriver om undervisningen i ämnet musik. Målet för undervisningen är bl.a. att eleverna skall få kunskap om musiken och dess funktion och villkor iolika miljöer, kulturer och tider. Under avsnittet huvudmoment heter det bl.a. att musiken inte skall studeras isolerad utan skall ses mot bakgrund av denkultur i vilken den utvecklats. Eleverna skall få möjlighet att studerasångtexter med avseende på tids- och miljöskildringar, samhällsvärderingar,budskap m.m. För undervisningen i ämnet idrott upptas i läroplanen sånglekaroch folkdanser. Detkan i sammanhanget vara av värde att peka pä vad som sägs i fräga om lekar iarbetsplanen för förskolan (Förskolans pedagogiska verksamhet mål ochinriktning. Där heter det bl. a.: "Mycket av ettkollektivt kulturarv riskerar att gä förlorat om inte förskoleverksamhetensjälvklart tar upp gamla lekar, sånger, rim och ramsor, danslekar, sagor ochberättelser som länge varit gemensam egendom och som binder sammangenerationerna." (s. 33). Som utskottet ser det, bör det vara möjligt attinom ramen för de i Lgr 80 angivna huvudmomenten pä lågstadiet knyta an tillvad barnen i nu berört hänseende har sysslat med i förskolan. Utskottetanser inte att bör ta det initiativ till åtgärder som motionärernabegär. Med hänvisning till vad som har anförts i det föregående avstyrkerutskottet motion 1981/82; 676 yrkande 1. Ett antal motioner tar upp undervisningen ireligionskunskap. bör enligt motion 1981/82: 1375 helt sekulariserasoch religionskunskap avskaffas som särskilt ämne (yrkande 3 a). I motion1981/82:771 begärs en uppföljning av kristendomsundervisningens ställning inomramen för religionsämnet, sä att undervisningen i kristendom med bibelkunskapfår erforderligt utrymme (yrkande 2). UbU 1982/83:4 9 1981/82:1364uttala att kristendomsundervisningen skall bli ett självständigt ämne igmndskolan. Ett likartat förslag förs fram i mofion 1981/ 82; 1376, enligtvilket en särställning måste garanteras för skolundervisningen i kristendominom ämnet religionskunskap. I mofion 1981/82; 1792 yrkas att ämnetreligionskunskap erhåller en fortsatt kvalitativ förstärkning. Enligt motion1981/82:275 bör den nya översättningen av användas iundervisningen i grundskola och förskola. Riksdagensbeslut om ny läroplan för innebar bl. a. att ämnetreligionskunskap skall finnas som särskilt ämne (prop. 1978/ 79: 180, UbU1978/79:45, rskr 1978/79:422). Utskottet finner inte skäl för att idenna fräga ändra sitt ställningstagande, varför motion 1981/ 82; 1375 yrkande3 a bör avslås. Utbildningsutskottethar i samband med behandlingen av proposition 1978/79; 180 om nyaläroplan ingående behandlat undervisningen i religionskunskap. uttalade då att särskild tid bör anges för den samhällsorienterandesektorn och att religionskunskap bör ingå i denna. Ett flertal kristnaorganisationer hade enligt uppgifter i propositionen (s. 77) ställt sigpositiva till en integration av ämnet religionskunskap i densamhällsorienterande sektorn. Utskottet anslöt sig fill förslaget, men framhöll(UbU 1978/79:45, s. 28) att religionskunskap borde finnas som särskilt ämne ochfä motsvarande andel av det samhällsorienterande blocket som i den dä gällandefimplanen. Utskottet förutsatte vidare att även fortsättningsvis skallanvändas som centralt läromedel inom undervisningen i religionskunskap. ser det är religionskunskapsämnets ställning genom riksdagsbeslutetklar. beslut har sedermera följts upp genom regeringens beslut omläroplan för (Lgr 80). Denna gäller i sin helhet fr.o.m. innevarandehösttermin. Vad gäller målet och innehållet i undervisningen vill utskottet ikorthet erinra om att "eleverna skall fä vidgade kunskaper om den kristnareligionen med i centrum. Även om kristendomen betyder mest för attförsta vår egen kultur, skall det kristna arvet jämföras med andra religiösatraditioner och livsåskådningar." (Lgr 80 s. 121). Med hänvisning tillriksdagens tidigare ställningstagande i ämnet och till vad utskottet nu anförtföreslår utskottet att avslår mofionerna 1981/82:771 yrkande 2,1981/82:1364 och 1981/ 82:1376. Som bilaga till detta betänkande har fogats ettutdrag ur Lgr 80 som avser kursplanen för samhällsorienterande ämnen, avsnittetMänniskans frågor inför livet och tillvaron; Religionskunskap. Underinnevarande budgetär kan lärare i genomgå utbildning inomövergripande kunskapsområden, vilket inbegriper bl.a. livsåskådningsfrågor,med lön utan avdrag av . Kurs i religionskunskap ämnesfördjupning och metodik - kan dessutom erbjudas till klasslärare igrundskolan av med lön utan avdrag. Med hänvisning tillatt religionskunskap därmed är ett prioriterat UbU1982/83:4 10 ämne när det gäller personalutbildning på skolområdet,avstyrker utskottet mofion 1981/82; 1792. Utskottet har erfarit att det nu föreligger en version avBibeln som bl. a. är avsedd för skolundervisning. Den omfattar delsnyöversättningen av , dels översättning av Gamlatestamentet. Den senare har setts över språkligt. Revisionen är godkänd avSvenska bibelsällskapet. Då det kan förutsättas att kommunerna köper in dennya versionen av alltefter som gamla uppsättningar behöver ersättas ochlåter den användas i undervisningen, får yrkandet i motion 1981/ 82; 275 ansesvara tillgodosett och avstyrks därmed. 1 pägår sedan läsåret1981/82 försöksverksamhet med franska som första främmande språk i grundskolan.I motion 1981/82:583 föreslås att försöksverksamhet med annat nybörjarspråk änengelska möjliggörs i ökad omfattning. Dä det ankommer pä regeringen att med beaktande av gjordaerfarenheter besluta om sådan försöksverksamhet som behandlas i motionen, börriksdagen enligt utskottets uppfattning avstå från ett uttalande i frågan.Utskottet avstyrker därmed motion 1981/82:583.