bet · G601AU6 · 1982-12-31 00:00:00 — Om förhandlingsverksamheten skall varameningsfull för fackföreningarna, får de inte hindras att vidta stridsåtgärdernär de anser att detta är befogat. Av detta synsätt följer att fredspliktsreglernabör utmönstras ur medbestämmandelagen. När så sker kommer de regler varigenomfredsplikten sankfioneras för arbetarnas och fackföreningarnas del, dvs.reglerna om strejkskadestånd, inte längre att fylla någon funkfion. Även dessaregler bör alltså utgå ur medbestämmandelagen. Regeringen bör förelägga förslag omändringar av medbestämmandelagen i enlighet med vad nu anförts. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffandeslopande av strejkskadestånd m. m. attriksdagen med bifall fill motion 1981/82:848 yrkande Ib som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 200-kronorsregeln (mom. 3) omreservafion 2 inte bifalles , (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrandesom på s. 9 börjar "Däremot kan" och på s. 10 slutar "någonåtgärd" bort ha följande lydelse: I den tidigare kollektivavtalslagen fanns en regel sombegränsade det skadestånd som kunde åläggas strejkande arbetstagare till 200kr. Det är rimligt att åter införa denna regel i medbestämmandelagen. Utskottettillstyrker alltså socialdemokraternas och vpk:s yrkanden på denna punkt ochlägger i hemställan fram förslag till lagändring. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motionerna 1981/82:848 yrkande 2 och 1981/82:1623yrkande 4 antar följande lagförslag: Lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet Härigenom föreskrives att 60 §lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 60 § Är någon skadeståndsskyldigenligt denna lag, kan skadeståndets belopp nedsättas i förhållande till vad somannars skulle ha utgått, om det är skäligt med hänsyn till den skadevållandesringa skuld, den skadelidandes förhål- AU1982/83:6 22 lande i avseende på tvisten, skadans storlek i jämförelsemed den skadevållandes tillgångar eller omständigheterna i övrigt. Fullständigbefrielse från skadeståndsskyldighet kan också medges. Vid bedömande enligt första stycket av arbetstagaresskadeståndsskyldighet för deltagande i olovlig stridsåtgärd skall särskildhänsyn tagas till omständigheter, som har framkommit vid överläggning enligt 43§, och verkningarna av överläggningen. Enskild arbetstagare kan ej i något fall ådömas skadeståndmed högre belopp än tvåhundra kronor. Denna lag träder i kraft . 200-kronorsregeln (mom. 3 - motiveringen) (), (), (), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s.9 börjar "Däremot kan" och på s. 10 slutar "någon åtgärd"bort ha följande lydelse: Förslag om ett återinförande av 200-kronorsregeln har vidupprepade tillfällen avvisats av . Senast skedde det påförslag av utskottet (AU 1981/82:4 s. 35-36). Högre skadestånd än . harhitfills dömts ut endast i ett fåtal fall. Det har i så fall rört sig om 300eller, , , dvs. belopp som måste betraktas som måttliga ochinte ger skäl till en lagändring. Den ståndpunkt utskottet tidigare intagit ochnu vidhåller är att arbetsdomstolen även i fortsättningen bör ha möjlighet attpå ett rimligt sätt nyansera skadeståndsbeloppen i de enskilda fallen Uksom attta hänsyn till den fortgående penningvärdeförsämringen. Utskottet avstyrkerdärför yrkandena i motionerna 848 och 1623 om att återinföra 200-kronorsregeln. Demokratiska rättigheter förfackföreningar m. m. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar "Vpk var" och på s. 11 slutar "och1083" bort ha följande lydelse: Erfarenheterna av medbestämmandereform ger klartvid handen ätt den inte innebar den genomgripande demokratisering avarbetslivet som det påstods att den skulle leda fram fill. Det har under de årsom gått blivit alltmer uppenbart att maktförhållandet mellan kapital ocharbete är i grunden oförändrat. Man kan inte göra gällande att arbetstagarnaoch deras fackliga organisationer har tilldelats ett medbestämmande i ordetsreella mening. Om man vill komma till rätta med kapitalägarnas makt påarbetsmarknaden måste medbestämmandelagen förändras och förstärkas i olikahänseen- AU1982/83:6 23 De rikfiinjer för en förändring av lagen som vpksammanfattningsvis anger som demokratiska rätfigheter för fackförening ställersig utskottet bakom. Det gäller bl. a. en utvidgad förhandlings- ochinformationsrätt samt vetorätt i sådana för arbetstagarna betydelsefulla frågorsom företagsned- läggningar, rationaliseringar ochomplaceringar. I det föregående har föreslagits att fredspliktsreglernaoch strejkskadestånden skall avskaffas. Det finns ytterligare strejkhinder sommåste avlägsnas. Dit hör den regel i 42 § medbestämmandelagen som förbjuder deförtroendevalda i en fackförening att solidarisera sig med strejkande medlemmar.Inte heller bör det längre vara tillåtet att i vissa fall avskeda deltagare istrejk. Begreppet saklig grund i anställningsskyddslagen bör ändras i dettaavseende. Det är emellertid inte tillräckligt att på detta sättförstärka arbetarsidans stridsrätt. Arbetsgivarna har fortfarande i kraft avsitt ägande en överlägsen posifion. Denna bekräftas av rätten att tillgripalockout och därmed utestänga de arbetande från möjligheterna till försörjning.Det kan inte hävdas att strejk och lockout är jämförbara vapen. Lockoutvapnetbör sålunda förbjudas. Utskottet ställer sig alltså bakom de förslag tillförändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen som förordats i motion 848 ide aktuella delarna. Vad nu sagts gäller även om den i motionen upptagna fråganom forskares rätt till tillträde på arbetsplatserna, en fråga som närmareutvecklats i motion 1083. Det bör uppdras åt regeringen att utarbeta lagförslagenligt de rikthnjer som ovan angivits. dels att utskottets hemställan under 4 bort. 4. beträffande demokratiskarättigheter för fackföreningtirm. m. att med bifall till motionerna1981/82:848 yrkandena la, le, 1 d och 1 e samt 1981/82:1083 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Förändringar i förtroendemannalagen (mom. 5) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar. "Liksom när" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: För att de tidigare i betänkandet föreslagnaförändringarna i medbestämmandelagen skall bli verkningsfulla krävsförändringar även i förtroendemannalagen. Detta lagstiftningsarbete behöverinte nödvändigtvis bedrivas parallellt. Förtroendemannalagen ger redan med deförutsättningar som gäller ett för snävt utrymme för den fackligaverksamheten. Förändringarna av förtroendemannalagen bör följa de riktlinjersom anges i vpk-motionen 848, och regeringen bör lägga fram förslag ti|l ändradlagstiftning i enlighet härmed. Atl1982/83:6 24 dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffandeförändringar i förtroendemannalagen attriksdagen med bifall till mofion 1981/82:848 yrkande 3 som sin merting gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Politisk verksamhet påarbetsplatserna (mom. 6) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar "Frågan aktualiserades" och slutar"biträda motionen" bort ha följande lydelse: Vid riksdagsbehandhng av medbestämmandelagenaktualiserades frågan ohi att införa en lagfäst rätt att bedriva polifiskpropaganda och politisk verksamhet på arbetsplatserna. Man stannade för attfrågan borde lösas genom förhandlingar och avtal. Det utsädes dock uttryckligenatt frågan om lagreglering fick tas upp på nytt om den väg som först bordeprövas inte skulle leda fill godtagbara resultat. Några sådana resultat har inte uppnåtts. Tvärtom har desenaste årens erfarenheter visat att arbetsgivarna utnyttjat det tillstånd sområder till att på arbetsplatserria bedriva en intensiv polifisk propaganda,avsedd att tjäna deras syften. I det läget måste arbetarrörelsen kunna gå tillmotoffensiv ute på arbetsplatserna och göra det med stöd av en i lag fastställdrätt att där bedriva politisk verksamhet. Det sagda innebär att det lagstiftningsyrkande somframställs i vpk-mötionen 1535 tillstyrks. Regeringen bör snabbt återkomrnatill med förslag i frågan. dels att utskcJttets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandepolitisk verksamhet på arbetsplatserna attriksdagen med bifall till motion 1981/82:1535 som sin mening ger regerihgenfill känna vad utskottet anfört. Vetorätt vid införande av ny teknik m. m. (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 12 börjar "Det är" och på s. 13 slutar"förevarandé del" bort ha följande lydelse: Datatekniken medför ingripande verkningar på arbetetsinnehåll, miljö och orgariisation. Den slår mot sysselsättningen. Det är därförav största vikt att de fackliga organisationerna får reella möjligheter attbevaka sina medlemmars intressen, så att den nya tekniken utnyttjas på ett sättsom för dem är positivt. Om man vill uppnå det resultatet måste de fackligaorganisationerna tillerkännas rätten att inlägga veto mot införande av nyteknik. Det är här fråga om ett yttetsta maktmedel. Som framhålls ivpk-motionen 2409 är AU1982/83:6 25 vetorätten inte liktydigt med ett nej-sägande till all nyteknik. ger facket tyngd att driva igenom tekniska lösningar som ärpositiva för de anställda och deras krav på arbetsorganisation, arbetsinnehålloch arbetsmiljö. För att de anställda och deras fackliga organisationerskall kunna utöva ett verkligt bestämmande över den tekniska utvecklingen måstede vidare ha samma möjligheter som arbetsgivarna att utveckla egna alternativ.De bör alltså ha tillgång till hela underlaget för de tekniska förändringar somplaneras av arbetsgivaren. Liksom denne bör organisationerna kunna anlitakonsulter och annan expertis. Av stor betydelse är vidare att facket kanbedriva egen forskningsverksamhet. De nu berörda frågorna har närmare utvecklats ivpk-motionerna 1087 och 2409. Utskottet ställer sig bakom vad som anförts ochföreslagits i de båda motionerna i de delar som är aktuella. Det bör ankommapå regeringen att utforma förslag till förändringar i den arbetsrättsligalagstiftningen och i övrigt ta erforderliga initiativ med ledning av vad häroch i motionerna anförts. dels att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande vetorätt vid införande av nyteknik m. m. attriksdagen med bifall till mofionerna 1981/82:1087 och 1981/82:2409 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Tillämpningen av medbestämmandelagen istatsförvaltningen (mom. 11) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 14 börjar "Det bör" och på s. 15 slutar "denskull" bort ha följande lydelse: Medbestämmandereformen innebar allmänt sett att deoffentliganställda så långt som möjligt skall ha samma rätt till inflytandeöver sina anställnings-och arbetsförhållanden som de privatanställda. Hänsynenfillden politiska demokratin har dock nödvändiggjort vissa begränsningar i deoffentligan-ställdas möjligheter till medbestämmande. Avtal får sålunda inteslutas i frågor som gäller den offentliga verksamhetens mål, inriktning,omfattning och kvalitet. Vad nu sagts innebär emellertid inte någon inskränkning avde offentlig-anställdas förhandlingsrätt som sådan. Den är tvärtomutomordentligt vidsträckt, och i en motion från allmänna mofionstiden 1981påtalades att reglerna om primär förhandlingsskyldighet i 11 §medbestämmandelagen i praktiken hade medfört en så omfattandeförhandlingsapparat att dessa regler kunde uppfattas som en inskränkning i denpolitiska demokratin. AU1982/83:6 26 Vid utskottets behandling av dennämnda motionen (se AU 1981/82:4 s. 38-41) klarlades bl. a. genom utförligayttranden från att det rådde stor osäkerhet ommedbestämmandelagens tillämpningsområde och därmed omförhandlingsskyldighetens omfattning för kommuner och landsting i de enskildafallen. Utskottet fann att frågan om gränsdragningen mot den politiskademokratin blivit så dåligt belyst i förarbetena till medbestämmandelagen ochlagen om offentlig anställning att frågan borde utredas, såsom kommunförbundenönskat. Detta blev också beslut. Det utredningsarbete beställt tar i första handsikte på problemen för kommuner och landsting. Motsvarande problem gör sigemellertid även gällande på den statliga sidan. Som exempel kan tas en av defrågor som behöver belysas, nämligen betydelsen i medbestämmandehänseende avatt vissa ärenden helt eller fill övervägande delar är av politisk natur. Detproblemet är direkt tillämpligt på den i mofion 2053 berörda frågan omförhandlingsverksamheten kring propositioner och andra regeringsbeslut.Utskottet vill för sin del understryka att det måste göras en bestämdåtskillnad mellan utövningen av den politiska ledningen i landet och de fall dåregeringen framträder i den mer begränsade rollen som arbetsgivarföreträdare. Som framhålls i motion 2053 har den rådande oklarheten omgränserna för förhandlingsskyldighetens omfattning även andra aspekter änhänsynen till den politiska demokratin. Oklarheten medför också risker förineffektivitet och byråkrati genom det förhandlingssystem som är involverat ibeslutsfattandet. Även problem av det slaget behöver närmare klarläggas på denstatliga sidan. Mot den angivna bakgrunden föreslår utskottet medanledning av motion 2053 att det begärda utredningsarbetet på denkommunala sidan kompletteras med en motsvarande översyn avförhandlingsverksamheten på den statliga sidan i enlighet med vad här anförts. dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande tillämpningen avmedbestämrhandelagen i statsförvaltningen attriksdagen med anledning av motion 1981/82:2053 som sin mening ger regeringentill känna vad iitskottet anfört. Blockader (mom. 13) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 16 som börjar "Motionsförslagen har" och slutar"avstyrker dem" bort ha följande lydelse: Den principiella friheten för parterna på arbetsmarknadenatt tillgripa AU1982/83:6 27 stridsåtgärder när de inte är bundna av kollektivavtalförutsätter att det i stort sett råder balans mellan dessa parter.Stridsåtgärder från den ena sidan skall med andra ord kunna mötas medmotåtgärder från den andra sidan. Det kan hävdas att en sådan balans inte längre föreliggerpå alla områden av arbetsmarknaden. På olika sätt har de fackligaorganisationernas ställning kraftigt förstärkts. Denna position utnyttjas föratt genom blockader och sympatiåtgärder tvinga enskilda företag att tecknakollektivavtal. Företagare som utsätts för sådana aktioner har små möjligheteratt skydda sig eller vidta motåtgärder. Stridsåtgärder i den nu beskrivna situationen kan varaberättigade, t. ex. om en företagare utnyttjar det avtalslösa fillståndet genomatt anställa personal på villkor som inte är godtagbara. Men det har visat sigatt blockader sätts in mot företag oavsett de anställningsvillkor som gälleroch oavsett om personalen inte är intresserad av fackhg anslutning. o. m. att de fackliga.organisationerna blockerat ensamföretag eller företagdär endast någon familjemedlem biträder i verksamheten. 1 fall av angivna slag kan blockadåtgärderna strida motsåväl övergripande samhällsintressen som den enskildes fri- och rätfigheter. Destrider också direkt mot den ovan beskrivna principen om balans mellanparterna. Såsom föreslås i motion 457 bör därför utredas i vilken utsträckningblockader mot företag kan och bör begränsas utan att man därmed kränkerarbetsmarknadsparternas eljest grundlagsskyddade rätt att vidta fackligastridsåtgärder. Genom vad nu anförts och föreslagits tillgodoses ävenyrkandena i motionerna 1080 och 1517. dels att utskottets hemställanunder 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande blockader attriksdagen med bifall fill mofion 1981/82:457 samt med anledning av motionerna1981/82:1080 och 1981/82:1517 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Negativ föreningsrätt (mom. 14) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar "Som påpekas" och slutar "och1531" bort ha följande lydelse: . Nya arbetsrättskommittén har haft i uppdrag att utredafrågor om den negativa föreningsrätten. Kommittén har avslutat sittarbete. Enligt vad utskottet inhämtat kommer arbetet emellertid inte att ledatill någon lösning av de problem som föranledde denna del av kommitténsuppdrag. Det är anmärkningsvärt att ett flerårigt utredningsarbete inte gettnågot resultat. Ytterst är det nämligen en fråga om den enskildes fri- ochrättigheter AU1982/83:6 28 som av de flesta medborgare, vare sig de är arbetstagareeller arbetsgivare, upplevs som väsentliga. I den situation som uppstått är detangeläget att frågan om en lagstadgad negativ föreningsrätt skyndsamt tas upptill ny prövning med beaktande av vad som anförs i motionerna 635 och 1531. Detbör ankomma på regeringen att bestämma den form i vilken denna prövning skallske. dels att utskottets hemställanunder 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande negativ föreningsrätt attriksdagen med bifall till motionerna 1981/82:635 och 1981/82:1531 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Demokratiska rättigheter för fackföreningar m. m. (), (), (), (), (), () och () anför: Utskottet har i den föregående framställningen ställt sigpositiv fill enskildheter i de förslag som har lagts fram i vpk-motionerna. Vivill understryka att vi för vår del därmed enbart avser rätten till fackligamöten på arbetstid och forskares fillträde fill arbetsplatserna. Vad vi harsett som positivt är att sådana frågor har kunnat regleras avtalsvägen. Vi villsamtidigt påpeka att därmed finns det inte någon anledning att överväga enlagstiftning i dessa två frågor. Vpk-motionerna kan således inte till någon deltjäna som utgångspunkt för förändringar på det arbetsrättsliga området. Entreprenadavtal (mom. 12) , ,och (alla m) anför: De bestämmelser som finns i medbestämmandelagen om detfackliga inflytandet vid entreprenadavtal har i den praktiska tillämpningenmedfört allvarliga olägenheter. Bestämmelserna skall inte få hindra seriösaentreprenörer. I verkligheten är detta vad som sker i många fall. Seriösaentreprenadföretag får inte möjlighet att konkurrera på lika villkor, tillförfång för dem och för deras anställda. Särskilt är det mindre företag utankollektivavtal som drabbas. Trots dessa allvarliga problem har vi avstått från attreservera oss till förmån för de båda motioner som riktar sig motmedbestämmandelagens entreprenadregler. Sedan motionerna väckts har problemenäven uppmärksammats vid den uppgörelse som SAF, LO och PTK träffade om det nya AU 1982/83:6 29 utvecklingsavtalet.Parterna avser att akfivt följa utvecklingen på entreprenadområdet. I detläget har vi ansett det motiverat att t. v. avvakta de resultat som följer avparternas uppgörelse i denna del. 3.Blockader (mom. 13) (), () och () anför: Blockader somfillgrips mot ensamföretagare framstår för oss som en omotiverad fackhgstridsåtgärd. Så till vida kan vi instämma i vad som anförs i de föreliggandemotionerna. Det har i princip överlämnats åt parterna att bestämma valet avstridsåtgärder. Av denna frihet följer också ett ansvar för att en såingripande stridsåtgärd som det här är fråga om skall stå i rimlig proportionfill de resultat man vill uppnå. I övrigt hänvisar vi till den i utskottetsyttrande anförda motiveringen.