bet · G601SkU14 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:14 om höjning av mervärdeskatten (prop. 1982/83:55) Regeringen (budgetdepartementet)föreslår i proposition 1982/83:55 bilaga 2 att antar ett vidpropositionen fogat'förslag till lag öm ändring i lagen (1968:430) ommervärdeskatt. I propositionen föreslås bl. a. enhöjning av mervärdeskatten från till . Lagförslaget har följande lydelse. Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenom föreskrivs att 13 och 59§§ lagen (1968:430) om mervärde skatt'skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ,- 13 §= .' :'..,.; . Skatten utgår med sjutton och sju Skatten utgår med nitton procent tiondelsprocent av beskattnings- av beskattningsvärdet: ' 'värdet. 59 S-' , , .. : ,, Mervärdeskatt utgår med sjutton Mervärdeskatt utgår med nitton och .sjutiondels procent av beskatt- procent av beskattningsvärdet. För monteringsfärdigt monteringsfärdigt hus utgår dock husutgår dock skatten med tio och skaften med elva och Jyra, tiondelssextiotvå hundradels procent av procent av beskattningsvärdet,beskattningsvärdet. Beskattningsvärdetär lika med Beskattningsvärdet är lika med varansvärde, beräknat enligt 6 § varans värde, beräknat enligt för- tullförordningen (1973:979), med ordningen (1980:749) oni tidlvärde. tillägg av tull samt annan statlig av- med tijlägg.av tull samt annan stat- gift eller skatt, mervärdeskatten in- lig avgift eller skatt, mervärdeskat- begripen. Vid bestämmande av beskattningsvärdet i fall som avses i,13 S tiillför-ordningen iakttages att, om varan reparerats i utlandet, beskattningsvärdet är lika med detbelopp som betingats för reparationen med tillägg som i andra stycket sägs. [ Lagen omtryckt 1979: 304, Senaste lydelse avlagens.rubrik 1974- SS") . - Senaste lydelse 1981:992, ' Senaste lydelse1981:992, 1 1982/83. SkU1982/83:14 2 bearbetats på annat sätt ellertillverkats av svenskt eller i förtullat material, avdrag får medgesför vad som i annan ordning belagts med mervärdeskatt. tillverkats med utnyttjande av svenskt konstruktionsarbeteeller annan liknande svensk prestation, avdrag får medges för värdet av sådantarbete eller sådan prestation. Denna lag träder i kraft . Har skriftligt avtal om leverans av vara eller byggnadeller tillhandahållande av tjänst träffats före och har förskotts-eller acontolikvid mottagits före skall för sådana likvidertillämpas den skattesats som gällde när likviden togs emot. 1982/83:107 (hänv. 99) av m. fl. I motionen yrkas att avslår förslaget iproposition 1982/83:55, bilaga 2, budgetdepartementet, om höjning avmervärdeskatten. 1982/83:119 (hänv. 112) avThorbjörn m. fl. (c) såvitt avser yrkande 9. att avslå förslaget omhöjd mervärdeskatt. 1982/83:121 (hänv. 120) av m. fl. 6. att avslår det inom budgetdepartementetupprättade förslaget till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. 1982/83:125 av m. (vpk) såvitt avser yrkandena 2. att beslutar att anta följande Lag om ändring I lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att II § 1 mom. lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Statlig förmögenhetsskattskall för fysisk person, dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § 1 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt angiven familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 600000men inte : för 600000 och av återstoden; 800000 men inte I 800000 kronor:8000 kronor för öch av återstoden; 1 800000kronor: för 1 800000 och 4,av återstoden. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1983 och tillämpas första gången vid taxering. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 859, SkU1982/83:14 3 3. att riksdagenupphäver lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall vad avser spärrbeloppet80/av beskattningsbar inkomst, 4. att riksdagenantar följande Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt Härigenom föreskrivs att 28 § lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt skall ha nedan angivna lydelse. Till klass I--------- Skattepliktig lott, kr. Arvsskatt, kr. Skattepliktig lott, kr. Arvsskatt, kr. Skattepliktig lott, kr. Arvsskatt, kr. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. Äldre bestämmelser gäller fortfarande om skattskyldighet inträttdessförinnan. 1* 1982/83. SkU1982/83:14 4 5. att upphäver lagen(1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer, 9. att beslutar att en avgift skall uttas om på den summa ett företag utnyttjar av i beviljat tillstånd till utlandsinvesteringfrån (vi förutsätter att vederbörligt utskott utarbetar lagtext), 10. attriksdagen antar följande Lag om ändring i kommunaiskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 20 § ochpunkt 1 av anvisningarna till 20 § kommunalskattelagen (1928:370) skall hanedan angivna lydelse: Nuvarande lydelse Motionärernas förslag 20 § Vid beräkningen------ 43 § 3 mom. Avdrag får---------------------------------------------------- enligt19 §; kostnaderför representation och liknande ändamål, värdet av----------------------------------------------------- enligt36 §. Till skattskyldig------- till 33 §. Utgifter för representation och liknandeändamål är att hänföra till omkostnader i förvärvskälla endast om de haromedelbart samband med verksamheten, såsom då fråga uteslutande är om attinleda eller bibehålla affärsförbindelser och liknande eller då utgifternaavser jubileum för företaget, invigning av mera betydande anläggning förverksamheten, stapelavlöp-ning eller jämförliga händelser eller då utgifternaär att hänföra till personal vård. Avdrag medges i det enskilda fallet inte medstörre belopp än som kan anses skäligt och inte i något fall för utgifter förspritdrycker och vin. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983 och tillämpas första gången vid taxering. Övriga yrkanden i motion1982/83:125 behandlar utskottet i sitt betänkande 1982/83:15. 1982/83:128 av m. (vpk) såvitt avser yrkandena SkU1982/83:14 5 3. att avslå förslaget till allmän höjning avmervärdeskatt, 4. att godkänna vad som i motionen anförs om endifferentierad mervärdeskatt och hos regeringen hemställa om förslag i enlighet där med. Yttrande från annat utskott Finansutskoftet har berettstillfälle att yttra sig (FiU 1982/83:2y) över propositionen och motionerna.Yttrandet fogas som bilaga till detta betänkande. Det i propositionen framlagdaförslaget om höjning av mervärdeskatten från det kommande årsskiftet ingår somden väsentligaste åtgärden för att finansiera återställandet av detrygghetsreformer som urholkats genom olika beslut . Genomden föreslagna ökningen av stödet till barnfamiljerna och höjningenav livsmedelssubventionerna motverkas en del av de negativa effekterna avskattehöjningen. Syftet med skattehöjningen är att den i förening med en ökningav den s.k. arbetsmarknadsavgiften i huvudsak skall totalfinansiera åtgärdernapå det sociala området. Mot den angivna bakgrunden framstår det som självklart attde politiska partier som varit ansvariga för den sociala nedrustningen inteställer sig bakom den i propositionen förordade återuppbyggnaden av trygghetsreformernaoch att de följaktiigen inte heller anser sig kunna tillstyrka de däravbetingade finansieringsåtgärderna. Sålunda yrkar m. fl. (m) avslagpå mervärdeskattehöjningen i motion 107 medan motsvarande yrkanden frånThorbjörn m. fl. (c) och m. fl. (fp) återfinns i motionerna119 resp. 121. m. fl. (vpk) yrkar i motion 128 avslag påmervärdeskattehöjningen och begär en differentiering avmervärdeskatten, syftande till skattebefrielse för livsmedel och skatteskärpningför umbärliga varor. Som alternativ till mervärdeskattehöjningen förordarmotionärerna skärpning av kapitalbeskattningen, slopande av fondsparandet ochavdragsrätten för representation samt en särskild skatt påutlandsinvesteringar. Motionärerna räknar i sitt finansieringsalternativ ocksåin resultatet av de ändrade inkomstskatteskalor som de förordar i motion 125och som utskottet behandlar i anslutning till proposition 50. understryker i sitt yttrande (1982/83:2y)vikten av att totalfinansiera de därav betingade åtgärderna. Mot denna bakgrundtillstyrker finansutskottet en höjning av mervärdeskatten, som enhgt utskottetsberäkning bör medföra den erforderliga inkomstförstärkningen. Finansutskottettillbakavisar den kritik mot inkomstberäkningen som framförts i bl. a. centernspartimotion och hävdar att de ökade transfereringarna uppvägermervärdeskattehöjningens negativa effekter på hushål- SkU 1982/83:14 6 kan inte heller godta resonemanget i vpk-motionen attnågon ekonomisk kompensation inte erfordras i fråga om karensdagarna, eftersombeslutet om karensdagar aldrig kommer att träda i kraft. Med hänsyn till attden löpande budgeten beräknats med utgångspunkt i beslutet om karensdagar lederen uraktlåtenhet att skapa ekonomisk kompensation för detta beslut till ettökat budgetunderskott. , som finner det angeläget attutgifterna för återställande av det sociala trygghetssystemet totalfinansierasredan från årsskiftet 1982-1983, tillstyrker således mervärdeskattehöjningenoch avstyrker följaktligen motionerna. Skatteutskottetansluter sig till finansutskottets bedömning av finansieringsfrågan. Deborgerliga partierna har i sina partimotioner främst motiverat sina yrkanden omavslag på en höjning av mervärdeskatten med att de av samhällsekonomiska skälinte kan ställa sig bakom de föreslagna åtgärderna för att rekonstrueratrygghetssystemet. De har även uttryckt farhågor för skattehöjningens effekterpå inflation och sysselsättning. har inte till uppgift attpröva förslagen om sociala och därmed jämförliga åtgärder men finner attskattehöjningen är så nära anknuten till dessa förslag att ettställningstagande till mervärdeskattens höjd också måste anses innefatta fråganom godtagande av förslagen i övrigt med hänsyn till den omfördelning avköpkraften som de medför. Utskottet finner i hkhet med finansutskottet att detär lika angeläget att den sociala rekonstruktionen genomförs som att dentotalfinansieras med omedelbar verkan. Under sådana förutsättningar harstatsmakterna inte någon finansieringsmetod som ger ett bättre resultat än enmervärdeskattehöjning. Det finansieringsalternativ som anvisas i vpk-motioneninnebär som finansutskottet visat en betydande underfinansiering med ökandebudgetunderskott som resultat. En del av motionärernas förslag kan enligtskatteutskottets mening i och för sig vara värda beaktande, men några av deföreslagna åtgärderna resulterar i en ökning av statsinkomsterna i ett så sentskede att de inte kan ses som ett realistiskt alternativ till enmervärdeskattehöjning. , som har förståelse för tanken på enavveckling av fondsparandet, finner det inte lämpligt att genomföra en sådanåtgärd innan frågan om alternativa former för sparstimulanser kunnat prövas.Utskottet är inte främmande för tanken att begränsa eller slopa avdragen förrepresentation, men en sådan åtgärd skulle knappast ge några synliga ekonomiskaresultat för statsverket förrän . Införande av enskatt på utlandsinvesteringar skulle enligt motionärernas mening förbättraläget för investeringar i . Utan att här gå in på frågan omutlandsinvesteringarnas betydelse för den inhemska sysselsättningen finnerutskottet att i samma mån som den föreslagna skatten bidrar till ökadeinvesteringar inom landet minskar underlaget för den nu aktuellafinansieringen. Vad sluthgen gäller motionärernas ofta upprepade förslag tillskärpt kapitalbeskattning finner utskottet inte skäl att gå längre än vadregeringen föreslår i proposition 50 i dessa delar. Det anförda innebär såledesatt utskottet inte anser sig kunna tillstyrka det SkU 1982/83:14 7 Vadvidare gäller det i vpk-motionen återkommande yrkandet om en differentiering avmervärdeskatten i syfte att bl. a. befria livsmedel från sådan skatt villutskottet endast erinra om att samtliga övriga riksdagspartier under en långföljd av år av skattetekniska och statsfinansiella skäl motsatt sig en sådanåtgärd. Den nu föreslagna skattehöjningen, som endast innebär återgång till enredan tidigare tillämpad skattesats, kan inte väntas leda till någon ändrad synpå livsmedelsbeskattningen. Utskottet avstyrker således ånyo yrkandet omdifferentierad mervärdeskatt. Sammanfattningsvisfinner skatteutskottet att den angelägna åtgärden att återställa de socialatrygghetsreformerna bör totalfinansieras genom bl. a. en höjning avmervärdeskatten. Till följd härav tillstyrker utskottet bifall tillpropositionen i denna del och avstyrker således bifall till motionerna 107,119, 121, 125 och 128 i de delar de behandlas i detta betänkade. 1. beträffandehöjning av mervärdeskatten attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:55 bilaga 2 och med avslag påmotionerna 1982/83:107, 1982/83:119 yrkande 9 och 1982/83:121 yrkande 6, motion1982/83:125 yrkandena2-5, 9 och 10 samt motion 1982/83:128 yrkande 3 antar vidpropositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1968:430) ommervärdeskatt, 2. beträffandedifferentiering av mervärdeskatten att avslårmotion 1982/83:128 yrkande 4. Närvarande:Erik (), (). ' (c), (), förste vice talmannen (), (). HagarNormark (s), (), (), (), KarlBjörzén (m), (), (), () och EwyMöller (m). SkU1982/83:14 8 StigJosefson (c), förste vice talmannen (), (), (), () och () har avgivit följandereservationer. Reservanterna anser att utskottetunder mom. 1 i en särskild punkt a) bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1982/83:107,1982/1983:119 yrkande 9, 1982/83:121 yrkande 6 ochmotion 1982/83:128 yrkande 3 avslår det vid proposition 1982/82:55 bilaga 2fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Reservanterna anser att utskottet dels bort uttala att utskottet inte kan acceptera dealternativa finansieringsförslag som läggs fram i motion 1982/83:125 yrkandena2-5, 9 och 10, dels under mom. i en särskild punkt b) bort hemställa att avslår motion1982/83:125 yrkandena 2-5, 9 och 10. StigJosefson (c), förste vice talmannen (), (), (), () och () anför: Ett av de största problemen i densvenska ekonomin har varit ökningstakten i den offentliga sektorn. Ökningenhar varit större än i ekonomin som helhet. De statliga utgifterna har vuxit betydligt snabbare äninkomsterna, vilket gjort att vi fått ett mycket stort budgetunderskott.Utgiftstillväxten har till stor del varit automatisk. Växande budgetunderskott skapar inflation, hög ränta ochminskat utrymme för industrins investeringar. Ett väsentligt inslag i denekonomiska politiken måste vara att förhindra att budgetunderskottet ökar ireala termer. Det är nödvändigt att hålla tillbaka de offentligautgiftsökningarna. Tillväxtfrämjande åtgärder måste också vidtas. Det högaskattetrycket, det högsta inom OECD-området, kan inte höjas ytterligare utanatt allvarliga SkU 1982/83:14 9 effekteruppkommer på arbetsvilja, nyföretagande och skattemoral. Deborgerliga regeringarna vidtog med början vissa åtgärder för attbryta utgiftsutvecklingen. Detär dessa åtgärder inom pensionssystemet, sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringenoch den kommunala barnomsorgen som regeringen i proposition 55 nu föreslårskall tas tillbaka. Enligt vår mening har den statsfinansiella utvecklingensedan besluten fattades snarare stärkt motiven för de tidigare besluten! Detidigare riksdagsbesluten i vad gäller t. ex. sjukförsäkringen och barnomsorgenfår effekt först . För att dessa åtgärder skall upphävas föreslårregeringen att mervärdeskatten höjs och attarbetsgivaravgiften till arbetsmarknadsfonden höjs med en halv procentenhet.Den sammanlagda effekten av förslagen i proposition 55 innebär således attmellan 1982 och 1983 höjs skatterna som bidragsnivåerna hållsoförändrade. Vi motsätter oss bestämt en höjning av skattetrycket. Redandevalveringen bidrar till att höja prisnivån 1983 med . Detta leder tillpåtagliga reallönesänkningar och försämrad standard. Att dessutom höjamervärdeskatten innebär en ytterligare påspädning av inflationen med ca 1 %.Detta leder till avmattning av konjunkturen och risk för ökad arbetslöshet. Enmomshöjning slår främst mot de grupper som är ekonomiskt sämst rustade. Vi avstyrker såledesbifall till förslaget om höjning av mervärdeskatten. SkU1982/83:14 Bilaga 10 1982/83:2 y över proposition 1982/83:55 om upphävande av beslutet omkarensdagar, m. m. socialförsäkringsutskottet,socialutskottet, jordbruksutskottetoch arbetsmarknadsutskottet Beträffande proposition 1982/83:55om upphävande av beslutet om karensdagar, m. m., jämte motioner vill utskottetanföra följande. Obalanserna i den svenska ekonominhar vuxit sig allt starkare. Budgetunderskottet har sedan mitten av 1970-taletvuxit som andel av BNP från till 1982. Den totala konsumtionen harökat som industriproduktionen i det närmaste stagnerat. Skillnaden itillväxt mellan produktion och konsumtion har kommit till uttryck i ett växandebytesbalansunderskott som finansierats med ökad statlig upplåning. Denstatliga utlandsskulden värderas nu till . Det krävskraftiga ökningar av industriproduktionen och exporten för att motsvara deökade räntekostnaderna. Det krävs nu krafttag för att vända den ekonomiskautvecklingen. Vi måste hålla tillbaka konsumtion och stimulera produktion ochinvesteringar. Åtstramningsåtgärderna måste drabba alla efter bärkraft. Det äremellertid enligt utskottets mening utomordentligt angeläget att debegränsningar som måste vidtas inte belastar de sämst ställda i samhället. Detkärva ekonomiska läget får inte tas till intäkt för att rasera det socialatrygghetssystem som byggts upp i vårt land. Det är tvärtom nödvändigt att värnaom grundtryggheten i ett läge då det krävs åtgärder, som innebär påfrestningarpå stora befolkningsgrupper. Utskottet ser det därför som väl motiverat attåterställa de tidigare bidragsnivåerna i pensionssystemet, sjukförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och kommunala barnomsorgen. Dessa åtgärder är enviktig förutsättning för att skapa vilja och förståelse för att genomföra deövriga åtgärder som behövs för att vända den ekonomiska utvecklingen. Det statsfinansiella läget är emellertid sådant att dessaåtgärder, som innebär ökade offentliga utgifter, måste kompenseras medmotsvarande inkomstförstärkningar. Det är inte ansvarsfullt att tillåta att ensdessa angelägna utgiftsökningar skulle få leda till ytterligare ökat underskotti de offentliga finanserna. Redan tillväxten i räntekostnaderna för de tidigare SkU1982/83:14 Bilaga 11 årens upplåning beräknas bli ca mellan1982/83 och 1983/84. Att låta underskottet växa ytterligare genom att underlåtaatt finansiera nödvändiga utgiftsökningar skulle öka räntebelastningen i framtidenän mer. Vidare skulle de ökade utgifterna till hushållen, om deinte finansierades, stimulera den inhemska efterfrågan och driva upp denprivata konsumtionen och därmed motverka devalveringens syften. Som utskottetanfört är det nödvändigt att begränsa den inhetnska konsumtionsefterfrågan. Iannat fall försämras bytesbalansen ytterligare och vägen mot ökad balans blirallt längre. Devalveringens kortsiktiga effekter innebär vissa påfrestningar påbytesbalansen. Dessa växer till oacceptabel storlek om den inhemska efterfrågansamtidigt tillåts expandera. Enligt utskottets mening kräver således enansvarsfull politik, som syftar till att understödja devalveringens positivaeffekter, att utgiftsökningarna finansieras med inkomstförstärkningar. Enligt utskottets mening bör dessa förstärkningar intedrabba en begränsad grupp utan bäras av alla. Det är vidare angeläget attåtgärderna inte bidrar till att försämra den svenska industrins internationellakonkurrenskraft. Utskottet kan mot denna bakgrund dela den uppfattning somredovisas i propositionen att finansieringen i första hand bör ske genom enhöjning av mervärdeskatten. De åtgärder som föreslås inom arbetslöshetsförsäkringenför att förbättra de arbetslösas ekonomiska situation bör finansieras inomförsäkringssystemet med en höjning av avgifterna till arbetsmarknadsfonden. En höjning av mervärdeskatten från till ledertill en allmän höjning av prisnivån med . Det finns vissa grupper, främstbarnfamiljer, som drabbas särskilt hårt av en momshöjning. Det finns därförenligt utskottet fog för att kompensera barnfamiljerna genom höjda barnbidragoch genom att öka livsmedelssubventionerna för att begränsa prisökningarna påbaslivsmedel. Utskottet tillstyrker mot bakgrund härav förslagen att höjabarnbidragen med sammantaget 750 milj. kr. räknat för helår. Hur fördelningen börgöras rnellan en generell bidragshöjning och en höjning av flerbarnstilläggetfår ankomma på vederbörande utskott att bedöma. Vidare börlivsmedelssubventionerna öka med 230 milj. kr. räknat för helår, vilket ikonsumentledet kan beräknas motsvara en utgiftsminskning för hushållen mednärmare 300 milj. kr. Härigenom undanröjs effekten på subventioneradebaslivsmedel som momshöjningen annars skulle få. Det finns enligt utskottets mening anledning att närmarestudera åtgärdernas totala effekter, framför allt med avseende påkonsekvenserna för statsbudgeten. Enligt propositionen beräknas förslageninnebära ökade utgifter för statsbudgeten och socialförsäkringssektorn medtotalt som helårseffekt. Inkomsterna beräknas till 7,1miljarder kronor. Till den del dessa åtgärder direkt berör statsbudgetenberäknar utskottet att åtgärderna sammantaget leder till en förstärkning mednärmare SkU1982/83:14 Bilaga 12 För ATP-systemet och arbetslöshetsförsäkringen,som i huvudsak ligger utanför statsbudgeten, beräknas totaleffekten bli ettunderskott med . Det sammanlagda resultatet blirsåledes, som även framgår av propositionen, en skillnad på ca ,som motsvarar livsmedelssubventionerna, vilka utgör kompensation förtotalfinansieringens effekter. Det bör i detta sammanhang noteras att åtgärderna avseendesjukförsäkringen och folkpensionerna i sin helhet faller på statsbudgeten. Idet begrepp som i den ekonomiska analysen i nationalbudgeterna kallas denkonsoliderade offentliga sektorn ingår de tre delsektorerna stat, kommuner ochsocialförsäkringssektorn. Begreppet staten i detta sammanhang liksom inationalräkenskaperna är en statistisk konstruktion som inte innefattar allmänsjukförsäkring eller erkända arbetslöshetskassor. KAS och folkpensioner inrymsdäremot numera i staten. I propositionen görs uppskattningar av de indirektaeffekterna i form av ökade skatteinkomster. Dessa avser de statliga skatternaoch beräknas till . Kassamässigt tillförs emellertid statenäven kommunalskatterna på förmånerna. Skatterna utbetalas till kommunerna eftersläpning. förstärks därför statsbudgeten meddessa inkomster. En överslagsmässig beräkning av hur statsbudgeten påverkasinnevarande och nästa budgetår utvisar att åtgärderna i stort sett /83 och ger ett kassamässigt överskott på närmare 3 miljarderkronor /84. Överskottet bortfaller , då medel utbetalastill kommunerna till följd av ökat skatteunderlag 1983. Medanledning av vad som sägs imotion 112 av m. fl. (c) om beräkning av effekterna avmomshöjningen vill utskottet anföra följande. Motionärerna anser attpropositionens beräkning av effekterna är grovt överdrivna. Man jämför medfinansutskottets kalkyler då skattesatsen skulle sänkas lika mycketsom den nu föreslås bli höjd. Effekten härav beräknades då till 3 miljarderkronor. När konsumtionsskattesatsen justeras antas som regel,förutsatt att inte andra åtgärder vidtas som påverkarkonsumtionsbeteendet, att konsumenterna påverkas så att om exempelvis skattensänks ökar konsum-tipnsvolymen. Därigenom minskar skattebortfallet jämfört medom konsumtionen skulle varit oförändrad. antog finansutskottet isina beräkningar att så skedde. I de nu föreliggande kalkylerna i propositionenhar inte antagits att konsumtionsvolymen påverkas av skattesatsens höjning.Skälet härför är att hushållens köpkraft hålls uppe av de förbättringar somföreslås i de olika bidragssystemen. Genom att dessa åtgärder vidtas samtidigtfinns det inte skäl att räkna rhed någon motverkande effekt på konsumtionsvolymentill följd av skattehöjningen. Utskottets kalkyler utförda på motsvarande sättsom föregående år men med en högre prisnivå och med beaktande av dettaresonemang leder till en effekt som är obetydligt lägre än de 4,5 miljarderkronor som anges i propositionen.