bet · G601NU34 · 1982-12-31 00:00:00 — Allmäntgäller att stöd får lämnas endast till verksamhet som har eller bedöms kunna fåtillfredsställande lönsamhet och att stöd inte får ges om finansieringen kanske pä den allmänna kreditmarknaden under normala marknadsmässiga villkor.Stödbeloppen är maximerade på vissa sätt. Rörelselån får lämnas för anskaffning av anläggnings-eller omsättningstillgångar eller för främjande av rörelsens utveckling påannat sätt. Rörelselån får inte beviljas om någon annan finansieringsform ärtillgänglig på rimliga villkor. Länegaranti får lämnas för län i vissa kreditinrättningartill de ändamål och under de förutsättningar som enligt vad just sagts gällerför rörelselån. Finansieringsformen garanti för bankgaranti är reglerad påmotsvarande sätt. Utvecklingskapital får lämnas för att stödja utvecklingoch marknadsföring av nya produkter, processer eller system'för industriellproduktion eller marknadsföring av tidigare utvecklade produkter, processereller system av sådant slag. Utvecklingskapital får normalt beviljas till högst50 % av den beräknade kostnaden för det projekt som stödet avser. Särskildsäkerhet behöver inte ställas. Utvecklingsbidrag ges med förbehåll attmottagaren förbinder sig att, om projektets resultat kan utnyttjas lönsamt,utge ersättning i form av ett engångsbelopp eller i form av royalty ellerliknande. För utvecklingslån kan återbetalningsskyldigheten helt eller delvisefterges, om stödmottagaren visar att förutsättningar uppenbarligen saknas attutnyttja projektets resultat lönsamt. Stödformen utvecklingskapital kom tillgenom beslut av statsmakterna är 1982 (prop. 1981/82:118, NU 1981/82:51, rskr1981/82:417). fanns för motsvarande ändamål stödformenproduktutvecklingslån. Medel för rörelselån och utvecklingskapital (produktutvecklingslån)har tillhandahällits av staten. NU1982/83:34 29 fördelades på dem de medel som då fanns i statenshantverks- och industrilånefond och statens utvecklingsfond (prop. 1977/78:40,NU 1977/ 78:34, rskr 1977/78:110). Sammanlagt tillfördes utvecklingsfondernasålunda 322 milj. kr. för /79. Inflytande räntor ochamorteringar på tidigare lån kan användas för ny utlåning. I vissa fall haräven resp. landsting gett utvecklingsfonderna medel för utlåningsändamål. har merparten av fondernas lånemedel använts förrörelselån. lämnade fonderna 1 705 sådana lån till ett sammanlagtbelopp av ca 413 milj, kr. Antalet produktutvecklingslån var 456 och derassammanlagda belopp ca 69 milj, kr. Lånegarantiernas antal var 164 och derassammanlagda belopp ca 50 milj, kr. Vid utgången av var ,utestående i form av rörelselån och , i form avproduktutvecklingslån. redovisar hur stödet förvarje utvecklingsfond fördelar sig på stödformer, industribranscher ochföretagsstorlekar, I propositionen om införande av stödformenutvecklingskapital uttalades bl, a, - utan gensägelse från sida -att risktagandet i utvecklingsfondernas utlåning måste balanseras så attförlusterna kunde begränsas (prop, 1981/82:118 s, 209), Ökade föriuster skulle,framhölls det, leda till minskade framtida utlåningsmöjligheter, eftersomytterligare statliga medelstillskott inte kunde påräknas i det rådandestatsfinansiella läget. Enligt beslut av (prop,1979/80:101, NU 1979/80:32, rskr 1979/80:172) skall staten svara för hälften avde riskerade förlusterna på de regionala utvecklingsfondernas garantigivning.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ett formellt förslagsanslag av , för täckande av kostnader som föranleds av detta åtagande, I motion 1982/83:2007 (m) riktas, som framgår av detreferat som har lämnats, kritik mot det beslutsunderlag som tillhandahålls ipropositionen. Motionärerna efterlyser bl, a, en redovisning av hur omfattandeutvecklingsfondernas kreditgivning till näringslivet är. Statens industriverkpublicerar en sådan redovisning. Utskottet har tagit del av den senasteårsredovisning som föreligger; en sammanfattning därav finns i det föregående.Motionärerna ställer också frågan i vilken omfattning amorteringsmedelåterbetalas till staten. Som framgår av den redogörelse som har lämnats återgåramorteringsmedlen - enligt riktlinjer som på den punkten var enig om- till vederbörande fond som kan utnyttja dem för nya krediter. Någon sådanframställning till regeringen som motionsyrkandet går ut på finner utskottetinte motiverad. I anslutning till motionsyrkandet och de föreliggandeuppgifterna om utvecklingsfondernas finansiella stödverksamhet har moderatasamlingspartiets representanter i utskottet väckt ett förslag som går ut påatt de medel som staten har tilldelat fonderna för kreditgivning successivtskall återföras NU1982/83:34 30 Enligt förslagsställarna bör så stor andel,, av amorteringsmedlen inlevereras till staten att denna därigenomerhåller en ärlig inkomst av storleksordningen 50 milj. kr. Som framgår av redogörelsen under punkt 6 (s. 11) reglerasde regionala utvecklingsfondernas verksamhet till väsentlig del genom avtalmellan å ena sidan staten, å andra sidan landsting och kommuner utanförlandsting. De nuvarande avtalen gäller till utgången av . Enförutsättning för att det refererade förslaget skall kunna genomföras äruppenbarligen att de icke-statliga kontrahenterna genom omförhandlingar kanförmås att godta de ändrade villkor för utvecklingsfondernas kreditgivning somdet är fråga om; Från förslagsställarnas sida har påpekats attavtalsbestämmelsen om att fondernas huvudmän ärligen skall tillskjuta medeltill fondernas löpande verksamhet kan ge staten en gynnsam position vid sådanaomförhandlingar. Utskottet tar bestämt avstånd från det förslag som här harnämnts. Förslaget innebär att statsmakterna skulle helt överge en grundläggandeprincip för utvecklingsfondernas verksamhet och därigenom avvika från ett i härrelevanta delar enhälligt riksdagsbeslut. Ett sådant agerande från statens sidaskulle otvivelaktigt rycka undan grunden' för det positiva samarbete mellanstaten och de regionala huvudmännen som bedrivs inom utvecklingsfondernas ram.Särskilt anmärkningsvärt är att omförhandlingar skulle påkallas redan under detförsta året av den nu löpande treåriga avtalsperioden. Detta måste avmedkontrahenterna ses som ett utslag av bristande konsekvens i statenshandlande. Det rör sig därvid om en omprioritering som inte gärna kunnatförutses. har, som redan antytts, stått samlad bakom principen attutvecklingsfonderna fortlöpande skall kunna disponera amorteringsmedlen för nykreditgivning. Moderata samlingspartiet var f. ö. representerat i den regeringsom föreslog riktlinjer av denna innebörd. Utskottets reaktion mot det berörda förslaget betingasinte enbart av hänsyn till den rådande avtalssituationen. En avgörandeomständighet är att den finansieringsverksamhet som enligt förslagsställarnasuccessivt skulle bli avvecklad måste anses vara av stor näringspolitiskbetydelse. Verksamheten syftar, som framgår av de refererade reglerna, till attge framför allt små och medelstora företag ökade möjligheter att förnya sinproduktionsapparat och att utveckla och marknadsföra nya produkter. Det harställts upp som krav att den allmänna kreditmarknaden utnyttjas i första hand,att stöd inte ges till andra projekt än sädana som bedöms vara lönsamma och attfinansieringsverksamheten läggs upp på sådant sätt att utvecklingsfondernaundviker förluster. När tog ställning till regeringensförslag till ändrade riktlinjer för denna verksamhet pläderade moderatasamlingspartiets företrädare för att utvecklingsfonderna snarare skulleförmedla kreditgarantier än bedriva egen utläningsverksamhet (NU 1981/82:51res, 9), De godtog emellertid uttryckligen stödformen utvecklingskapital, ochdet var inte tal om annat än att utvecklingsfondernas kreditgivningsmöjligheter NU1982/83:34 31 skulle förbli intakta. Det förslag som har framlagtsfrän moderata samlingspartiets sida betecknar, finner utskottet, ett steg bortfrån partiets tidigare ståndpunkt. 1. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag till Täckande av förluster i anledning avgarantigivning hos regionala utvecklingsfonder för /84 anvisarett förslagsanslag av , 2. att riksdagenavslår motion 1982/83:2007 yrkande 4. Täckande av förluster i anledning av statligaindustrigarantilån m. m. Regeringenhar under punkt B 5 (s. 29 f.) föreslagit att 1. medge att för /84 statlig garanti förlån enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån m. m. beviljas med samman lagt högst , 2. till Täckande av förluster i anledning av statligaindustrigarantilån m.m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1982/83:2007 av StaffanBurenstam m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga, (5) att riksdagenavslår regeringens förslag om medgivande att för /84 statliggaranti för lån enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån m. m.beviljas med sammanlagt högst . Som framgår av propositionen harstatens industriverk mot bakgrund av utvecklingen ansettatt ramen för industrigarantilån under /84 bör fastställas till500 milj, kr. Enligt regeringens förslag reduceras beloppet till 300 milj, kr,I motion 1982/83:2007 (m) påyrkas att regeringen skäll anmodas ompröva sinaberäkningar med sikte på en ytterligare reduktion och att dess nu föreliggandeförslag skall avslås. Utskottetgodtar regeringens förslag till garantiram liksom också dess beräkning avbehovet av medel för förlusttäckning. Av det sagda följer att utskottetavstyrker motionsyrkandet. Det bör påpekas att om detta yrkande skulle bifallasinga lånegarantier skulle kunna lämnas fr, o, m, juli tillbörjan ay november, då ett riksdagsbeslut på grundval av en ny propositiontidigast kan föreligga. 1, att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1982/83:2007 yrkande 5 medger attför /84 statlig garanti för lån enligt förordningen (1978:507)om industrigarantilån m, m, beviljas med sammanlagt högst ,, NU1982/83:34 32 2, att med bifall tillregeringens förslag till Täckande av förluster i anledning av statligaindustrigarantilån m. m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av150 , Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt B 6 (s, 31-33) och hemställer att tillSprängämnesinspektiotten för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 10, Branschfrämjande åtgärder. Regeringen har underpunkt B 7 (s, 33-44) hemställt att 1, godkänner vad chefen för industridepartementet anförtom bransch främjande åtgärder för övriga industrisektorer, 2. till Branschfrämjande åtgärder för /84anvisar ett reservationsanslag av . Följande motioner behandlas: 1982/83:397 av (),vari hemställs att begär att regeringen skyndsamt vidtar sädanaförändringar att exportstöd kan utgå även om villkoret om tre samverkandeföretag inte uppfyllts, 1982/83:1032 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att stödet tillden träbearbetande industrin kombineras på ett sådantsätt att utvecklingsresurserna också kanaliseras till den :5venskautrustningsbranschen, 1982/83:1615 av m.fl.(fp), såvitt gäller hemställan att 8. avvisar vad somi proposition 1982/83:100 bilaga 14 anförts om branschfrämjande åtgärder förövriga industrisektorer, 9. tillBranschfrämjande åtgärder för /84 anvisar ett reservationsanslagav , 1982/83:2007 av m, fl. (m), såvitt gäller hemställan (8) att tillBranschfrämjande åtgärder för /84 anvisar ett reservationsanslagav , 1982/83:2180 av (), såvitt gäller hemställan (2) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts beträffande utvecklingsfondens stöd tillsmåföretag inom den träbearbetande sektorn. NU1982/83:34 33 Regeringen föreslår i propositionenbl. a. att statens industriverks branschprogram för den träbearbetandeindustrin utvidgas till att omfatta åtgärder för sågverksindustrin. Programmeträknas upp med . för /84 jämfört med innevarandebudgetår. Vidare föreslås att ett strukturanpassningsprogram införs för övrigaindustrisektorer, dvs. för insatser i branschomräden som inte omfattas avsärskilda program. Förslaget återgår på ett förslag av industriverket ipromemorian (SIND PM 1981:14) Program för en aktiv strukturanpassningspolitik.I propositionen anförs att de medel som föreslås anvisade - 5 milj. kr. - böromfatta enbart omvärldsanalyser och andra utredningsinsatser. Detta innebär bl.a. att lån och bidrag till enskilda företag eller branscher inte kan beviljasinom ramen för programmet. Industriministern förordar att programmet inriktaspå såväl kris- som utvecklingssektorer. I sin gruppmotion 1982/83:2007 ombesparingar inom industridepartementets verksamhetsområde föreslår moderatasamlingspartiet att de i budgetpropositionen under punkterna B 7(Branschfrämjande åtgärder) och B 8 (Branschfrämjande åtgärder förtekoindustrin) uppförda anslagen förs samman till en post. Ambitionen börenligt motionärerna vara att trappa ned alla de stödformer som ryms under dessaanslag. De beräknar därför anslaget under B 7 till 10 milj. kr., vilket ijämförelse med regeringens förslag innebär en besparing med 17 740 000 kr.Motionärerna aviserar sin avsikt att i samband med kommande propositioneråterkomma till frågan om hur den vidare reduktionen skall genomföras. föreslår i partimotionen 1982/83:1615 attanslaget till Branschfrämjande åtgärder sänks med 5 milj. kr. i förhållandetill regeringens förslag. Motionärerna hänvisar till att regeringen anvisardenna summa för utarbetande av ett branschprogram för "övrigaindustrisektorer", varmed avses branscher som inte är i akut kris utansnarare kan bli eller är tillväxtbranscher. Motionärerna menar att det inte är regeringenssak att utarbeta sådana program och att utpeka vissa branscher som framtidsbranschermen inte andra. Inom alla branscher finns bra och dåliga företag. Speciellaprogram för en viss bransch blir då av föga värde, anser motionärerna. Frågor omstöd till träindustrin berörs i tre motioner. I motion 1982/83:1032 (s) framhålls att statensindustriverk disponerar ett anslag för den träbearbetande industrin, vilket /84 har räknats upp med . Motionärerna understrykeratt det är angeläget att den upprustning i tekniskt hänseende av denträbearbetande industrin som sker gynnar den svenska utrustningsbranschen.Denna bör därför inkluderas i målgruppen för det aktuella anslaget. 3 1982/83. NU1982/83:34 34 beställarstöd kan tillverkarna känna större tillförsiktnär det gäller offertgiv-ningen, påpekar motionärerna. Företagen blir då ocksåmindre känsliga för eventuella kalkylfel vid beräkning av utvecklingskostnader. För att ett företag skall erhålla exportstöd till ettvisst projekt krävs bl. a. att minst tre företag'deltar i projektet. I motion1982/83:397 (c) anförs att detta villkor verkar hämmande pä många företag somvill satsa på export men som till följd av att de opererar på egen hand intekan erhålla exportstöd. a. den svenska trähusbranschens framtid är detenligt motionären nödvändigt att flexibla stödformer införs. Det nämnda kravetpå samarbete mellan tre företag bör därför tas bort. Motionären anför vidareatt regeringen ytterligare försvårar trähusbranschens redan svåra situation omstödet till svensk projektexport slopas. I motion 1982/83:2180 (fp) framhålls att det inom denträbearbetande industrin i finns en rad småföretag som bådedirekt och indirekt betyder mycket för sysselsättningen i länet. I dessasmåföretag finns ett betydande trätekniskt kunnande. Dessutom finns det, anförmotionären, med säkerhet ett stort antal produktidéer som borde kunna utvecklasgenom insatser av teknisk, ekonomisk, administrativ och marknadsmässigkaraktär. Motionären anser att det bör ankomma på länets utvecklingsfond attstimulera en sådan utveckling. Regeringen borde därför uppdra ät fonden attinom ramen för givna anslag särskilt beakta denna arbetsuppgift. Gällande ordning beträffande exportstöd i vissa fall Inom ramen för branschfrämjandeåtgärder (anslaget B 7) lämnas stöd till exportfrämjande åtgärder. De statligaexportfrämjande medlen är avsedda för åtgärder som stöder företagensexportansträngningar direkt och på ett konkret säljfrämjande sätt. Enförutsättning för att stöd skall kunna lämnas är att marknadsföringsåtgärdernaavser kollektiva projekt. I praktiken fungerar detta så, att stöd inte kan utgåom inte minst tre företag deltar i projektet. Bakgrunden till denna regel äratt individuellt exportstöd anses bryta mot de handelsförbindelser som Sverigehar ingått (jfr art. 16, EFTA-överenskommelsen art. 13 ochfrihandelsavtalet med art. 23). Ett annat villkor för stöd är att företageti fråga är abonnent i exportråd. För vissa branscher - tekoindustrinoch den glasindustrin - kan dock stödet lämnas direkt till enskildaföretag. Stödet uppgår till högst av kostnaden för åtgärderna.Industriverket administrerar branschprogrammet i samråd med exportrådoch gör från fall till fall en bedömning av om stöd skall lämnas. riksdagsbehandling av frågor omutrustningsindustrin behandlade ettmotionsyrkande (s) om åtgärder för att främja den svenska utrustningsindustrin.Motionärernas utgångspunkt NU1982/83:34 35 var att den svenska basindustrins köp av ny utrustning iallt högre grad sker från utländska tillverkare och att detta leder till enutarmning av den svenska utrustningstillverkande industrin. ,som avstyrkte motionen, anförde bl. a. att utskottet inte ville förordasärskilda statliga åtgärder för att basindustriernas köp av ny maskinutrustningskulle styras till svenska leverantörer. Givetvis är dock förutsättningarna förfortsatt utveckling av den utrustningstillverkande industrin - en väsentlig delav vår verkstadsindustri - ett viktigt industripolitiskt spörsmål, framhöllutskottet, som utgick frän att regeringen och de ansvariga myndigheterna skulleha sin uppmärksamhet riktad på den utrustningstillverkande industrins problem.Något särskilt uttalande av om denna industri fann utskottet intemotiverat. - Socialdemokraterna i utskottet reserverade sig till förmån förmotionen. följde utskottet (NU 1979/80:43). föreslår i sinpartimotion 1982/83:1615 att något branschprogram för "övrigaindustrisektorer" inte inrättas och att anslaget till branschfrämjandeåtgärder därför sänks med 5 milj. kr. 1 motion 1982/83:2007 (m) föreslås att dé ibudgetpropositionen upptagna anslagen för branschfrämjande åtgärder (B 7) ochbranschfrämjande åtgärder för tekoindustrin (B 8) som ett led i statenssparsträvanden slås samman till ett anslag om 10 milj. kr. Utskottet tillstyrker förslaget ätt branschprogrammet förden träbearbetande industrin utvidgas till att omfatta åtgärder försågverksindustrin. Svensk industri kännetecknas f. n. av en allmänt svagutveckling. Detta gäller inte bara i fråga om de branscher för vilka särskildabranschprogram har utformats. Inom branscher med goda framtidsutsikter kan detför vissa företag finnas tillfälliga hinder för en positiv utveckling. Dessamåste i görligaste mån undanröjas. Industripolitiska insatser för att främja ennödvändig strukturanpassning kan enligt utskottets mening med fördel göras inomramen för den metodik som f. n. tillämpas för industriverketsbranschprogramverksamhet. Även relativt marginella och kortvariga insatser avden typ som tillämpas inom branschprogrammen kan ha god effekt i fråga omföretagens möjligheter att övervinna förekommande hinder. Med hänvisninghärtill tillstyrker utskottet förslaget att ett strukturanpassningsprogram införsför övriga industrisektorer. Programmets inriktning och omfattning har begränsats ijämförelse med det förslag till program som industriverket presenterade i denpromemoria (SIND PM 1981:14) som har legat till grund för regeringens förslag.I promemorian föreslogs att programmet skulle omfatta även operativa insatsersåsom bidrag till konsulttjänster i företagen, exportstöd och finansiellt stödtill omställningskostnader. Med hänsyn till att de resurser som har anvisatsför ändamålet är relativt små är det enligt utskottets mening NU1982/83:34 36 lämpligt att insatsen koncentreras på den typ av åtgärdersom föreslås i propositionen. Utskottet avstyrker med det anförda motion1982/83:1615 (fp) i denna del. Vad angår förslaget i motion 1982/83:2007 (m) villutskottet erinra om att den översyn av branschprograrnmen somriksrevisionsverket har gjort på regeringens uppdrag (prop. s. 36 f.) harresulterat i en i stort sett positiv bedömning av åtgärderna. Utskottet avstyrkerdet här aktuella yrkandet i den motionen. Frågor omstöd till träindustrin berörs i tre motioner, I motion 1982/83:1032 (s) föreslås att branschstödet tillden träbearbetande industrin skall omfatta även utrustningsbranschen. Utskottet vill erinra om att avslogett liknande motionsyrkande. a. att utskottet inteville förorda särskilda statliga åtgärder för att styra basindustriernas köp avny maskinutrustning till svenska leverantörer (NU 1979/80:43). Utskottetvidhåller denna uppfattning. Till detta kan läggas att det inte är förenligtmed gängse branschuppdelning att till en bransch som erhåller stöd inom ramenför ett branschprogram, räkna även utrustningsbranschen. villutskottet påpeka att företag inom utrustningsindustrin torde vara oförhindradeatt ansöka om stöd inom ramen för det strukturanpassningsprogram för"övriga industrisektorer" som utskottet har behandlat i detföregående. Motion 1982/83:1032 (s) avstyrks på grundval av det anförda. Inom ramen för det nu aktuella anslaget kan stöd undervissa förhållanden ges till exportfrämjande åtgärder. En förutsättning för attstöd skall kunna lämnas är att marknadsföringsåtgärden avser"kollektiva" projekt, vilket i praktiken innebär att minst t:reföretag måste delta i projektet. Detta förhållande kritiseras i motion1982/83:397 (c). Motionären vill att kravet på samverkan mellan tre företagslopas och framhåller att detta bl. a. skulle förbättra förutsättningarna försvensk trähusexport. Bakgrunden till det gällande kravet på att minst treföretag skall samarbeta om ett stödprojekt är att en ordning med individuelltexportstöd kan anses bryta mot de handelsavtal har ingått med EFTA ochEG samt mot GATT-överenskommelsen. Utskottet anser att endast tvingande skälbör föranleda avvikelser från dessa avtal. Sådana skäl kan inte anses föreliggai detta fall. I fråga om trähusexporten vill utskottet peka på möjligheten avatt tre företag inom var och en av de tre delbranscherna inom den träbearbetandeindustrin bildar en sådan grupp som kan bli berättigad till exportstöd. Motion1982/83:397 (c) avstyrks emellertid av utskottet. I det här aktuella yrkandet i motion 1982/83:2180 (fp)föreslås att regeringen skall uppdra åt den regionala utvecklingsfonden iVästernorrlands län att särskilt främja produktutvecklingen inom denträbearbetande industrin. Utskottet konstaterar att det ankommer på den regionalautvecklingsfonden att inom ramen för givna anslag själv göra erforderligaprioriteringar i NU1982/83:34 37 Regeringen har således ingen möjlighet attge fonden direktiv av exempelvis den innebörd som motionären föreslår. Enligtvad utskottet har erfarit bedriver utvecklingsfonden i medstöd av medel från ett visst projektarbete med inriktning på denträbearbetande industrin i länet. Syftet med motionen är så till vida redantillgodosett. Den bör lämnas utan åtgärd av . 1. beträffandeanslaget till branschfrämjande åtgärder m. m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1982/83:1615 yrkandena 8 och 9 samt 1982/ 83:2007 yrkande 8 a) godkännervad chefen för industridepartementet har anfört om branschfrämjande åtgärder för övriga industrisektorer, b) tillBranschfrämjande åtgärder för /84 anvisar ett reservationsanslag av ,, attriksdagen avslår motion 1982/83:1032, 3. beträffandevillkoren för exportstöd attriksdagen avslår motion 1982/83:397, 4. beträffande den träbearbetandeindustrin i attriksdagen avslår motion 1982/83:2180 yrkande 2. Kostnader för räntebefrieise vid strukturgarantiertill företag inom vissa industribranscher. Regeringen har under punkt B 9 (s.45-47) föreslagit att 1. godkänna deändringar i riktlinjerna för strukturgarantierna,, som föredragande statsrådethar förordat, 2. bemyndigaregeringen att under /84 ikläda staten förpliktelser i form avstrukturgarantier, som inberäknat tidigare utställda garantier innebäråtaganden om högst ,