bet · G601SkU35 · 1982-12-31 00:00:00 — 1 fråga om förmögenhetsskatten gäller attperson bosatt utom riket skall beskattas i endast för den förmögenhetsom vid beskattningsårets utgång varit här i riket nedlagd. Det skatterättsliga bosättningsbegreppet kompletteras meden regel av innebörd att en person efter en utflyttning från Sverigeär skyldig visa att han verkligen bosatt sig i utlandet("treårsregeln"). Vidare gäller skattebefrielse i förlöneinkomster, som i enskild tjänst förvärvas utomlands, under förutsättningatt anställningen och vistelsen i utlandet varit eller kan antas komma att varaminst . Den s. k. ettårsregeln är f. n.under omarbetning på nordisk basis. Avsikten är att söka åstadkomma enhetligabestämmelser mellan å ena sidan , som ersatt ettårsregeln med enhalvårsregel, och övriga nordiska länder. De nya bestämmelserna är avsedda atttillämpas uteslutande i förhållande till länder utom . har under senare årbeslutat genomgripande ändringar av företagsbeskattningen. avsett dubbel- och kedjebeskattningen inom bolagssektorn,avskrivningsreglerna för inventarier och byggnader, förlustbegreppet,företagens möjligheter att utjämna inkomster mellan olika beskattningsår ochatt bygga upp obeskattade reserver samt den skatterättshga behandlingen avpågående arbeten i byggnads- och anläggnings- hantverks- och konsultrörelse. De motioner utskottet behandlar i detta betänkande haralla, direkt eller indirekt, samband med företagsbeskattningen och rör i mångafall frågor som tidigare en eller prövats av . Några avde problem som SkU1982/83:35 21 aktualiserats av motionärerna är föremål för utredning,andra prövas inom . Försäljning av upphovsrätt i vissa fall Till intäkt av rörelse hänförssamtliga intäkter i pengar eller varor som har influtit i rörelsen. Dettainnebär att intäkten skall vara av sådan beskaffenhet att den normalt är atträkna med och ingår som ett led i förvärsverksamheten. Till intäkt av rörelse hänförsockså vad som inflyter vid avyttring av maskiner och andra för stadigvarandebruk avsedda inventarier eller av tillgångar som är likställda med dessa vidberäkning av värdeminskningsavdrag. Till sådana tillgångar hör bl. a.patenträtt och liknande tidsbegränsade rättigheter. () framhåller i motion 368 attregeringsrätten 1981 avgjort mål beskattat intäkt vid dödsbosavyttring av förlagsrätt till verk, vilkas utgivning regleratsi ett förlagsavtal som den avlidne författaren själv ingått, enligt reglernaför beskattning av realisationsvinst. Motionären anser att motsvarande börgälla, då ett dödsbo eller en uppfinnare överlåter rätten till en uppfinningsom i den avlidnes hand varit patent- eller mönsterskyddad. I den mån ett dödsbo fortlöpande och i vinstsyfteutnyttjar en avliden uppfinnares patent torde influtna intäkter rätteligen börahänföras till inkomstslaget rörelse. Med hänsyn härtill och då frågan om denskattemässiga behandlingen av en överlåtelse motengångsersättning av rätt till uppfinning i första hand bör prövas av domstolsaknar utskottet anledning att medverka till den av motionären aktualiseradelagändringen. Vad särskilt angår den i motionen berörda frågan omkostnader för framtagande av en uppfinning vill utskottet erinra 1981 med anledning av ett motionsyrkande om etableringskonto föregenföretagare och i enlighet med skattutskollets hemställan i betänkande SkU1980/81:25 uttalat att sådana konton kunde tänkas underlätta en strukturomvandlinginom näringslivet och därför var värda alt närmare övervägas. Enligt vadutskottet erfarit är frågan om avdrag för utvecklingskostnader och andrautgifter i samband med etablering föremål för prövning inom kulturskattekommittén. Med detanförda avstyrker utskottet motion 368. gällande regler omkapitalskattelättnader för företagsförmögenhet innebär att det enligt särskildaföreskrifter framräknade substansvärdet av förmögenhet som lagts ned i jordbrukeller rörelse får reduceras till av det värde varmed tillgångarnaöverstiger beloppet av skulder och andra avgående poster. I partimotionen 1616 från fp samt i motionerna 864 av RolfAndersson (c) och 1200 av m.fl. (m, c, fp) yrkas attförmögenhetsskatten på SkU1982/83:35 22 arbetande kapital i mindre och medelstora företag slopaseller avsevärt reduceras. Ett längre gående yrkande av liknande innebördframställs i moderatmotionen 1591. Yrkandet i denna motion avser omedelbarlagstiftning och omfattar såväl förmögenhetsskatten som arvs- ochgåvoskatterna. Ett genomgående tema i några av motionerna är attkapitalskatterna leder till höga avkastningskrav i företagen och därigenomnegativt påverkar investeringstakten och sysselsättningen. har beslutat genomgripandeändringar av inkomst- och förmögenhetsbeskattningen. Många av dessa ändringarhar otvivelaktigt bidragit till att väsentligt förbättra företagens likviditet.Utskottet tänker i sammanhanget bl. a. på de bestämmelser som gäller förfastställande av substansvärdet av förmögenhet som är nedlagd i rörelse ochjordbruk och rätt till avdrag för aktieutdelning som enligt riksdagsbeslutförra året icke börsnoterade företag åtnjuter fr. o. m. taxering.Numera torde betydande delar av företagskapitalet i praktiken inte bli föremålför någon förmögenhetsbeskattning, och detsamma torde gälla även rent passivaförmögenhetsinnehav. Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att medverkatill några lättnader i förmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital iföretag. Utskottet vill emellertid erinra om att företagsskattekommittén enligtsina direktiv har att undersöka vad som kan göras för att underlättafamiljeföretagens försörjning med riskkapital. Utskottet avstyrker även motionsyrkandet om ändringar iarvs- och gåvobeskattningen. Genom beslut av våren1982 har icke börsnoterade aktiebolag fr. o. m. taxering under vissaförutsättningar rätt till avdrag för aktieutdelning avutdelningsbeloppet. Avdrag kan medges med högst . Avdraget är vidaremaximerat till av aktiekapitalet. yrkar i motion 1591 attaktieutdelning skall vara avdragsgill av utdelningsbeloppet oavsettaktiekapitalets storlek. Genom vad utskottet tidigare anfört i fråga omkapitalbeskattningen anser utskottet sig ha besvarat också detta yrkande im-motionen. Utskottets beslut om avdrag för aktieutdelning för ickebörsnoterade aktier var enhälligt. Något skäl att nu vidta ändringar i enlagstiftning som ännu inte hunnit tillämpas i praktiken föreligger inte.Utskottet avstyrker därför motion 1591 även i denna del. Aktieköp i vissa fall Vid försäljning av aktier sominnehafts mindre än gäller i princip att hela vinsten skall tas tillbeskattning. Har de innehafts eller mera tas av vinsten tillbeskattning. Enligt en särskild dispensregel - tillämplig i fall av önskvärdastrukturrationaliseringar- kan regeringen medge befrielse från skatt helt ellerdelvis. Vidare gäller att vinst som uppkommer vid SkU1982/83:35 23 överlåtelse av aktier eller andelar mellan företag inomsamma koncern är undantagna från skatteplikt om moderföretaget i koncernen äraktiebolag eller ekonomisk förening och om den överlåtna aktien eller andeleninnehas som ett led i annan verksamhet inom koncernen än förvaltning avfastighet, värdepapper eller annan därmed likartad egendom. I fråga om överlåtelser av aktier eller andelar mellanfåmansföretag (s.k. interna aktieöverlåtelser) gäller särskilda bestämmelser.Den som överlåter aktier eller andelar i ett fåmansföretag till ett annat, därhan eller honom närstående person direkt eller indirekt äger aktier ellerandelar, skall beskattas för hela köpeskillingen för aktierna såsom förrealisationsvinst. m. fl. (s) framhåller i motion 1171 attmånga förvärv i aktieposter företag emellan har ett annat syfte än attunderlätta riktiga strukturlösningar inom näringslivet. Motionärerna anser attskattelagstiftningen inte bör gynna rörelseägande företags köp av andra bolagoch yrkar därför en skärpning av skattereglerna vid köp av aktier mellanföretag. Frågan om kapitalvinstbeskattningen är föremål föröverväganden inom kapitalvinstkommittén. Kommittén skall enligt sina direktivbl. a. pröva frågan om utformningen av den dispensregel som ger regeringenmöjlighet att medge befrielse från realisationsvinstskatt istrukturralionaliseringsfal-len. Även andra näraliggande frågor kan prövas avkommittén. Eftersom motionsyrkandet således kan anses vara i någonmån tillgodosett och utskottet inte är berett att nu medverka till ändringar ide regler som i övrigt gäller i fråga om beskattning av bolags aktieinnehav,avstyrker utskottet motionen. framhåller imotion 1181 att del svenska skattesystemet gynnar bolags men missgynnar privatpersonersaktieinnehav. Hon begär utredning i syfte att göra skattereglerna i dettaavseende likvärdiga oavsett ägarform. Genom vad utskottet tidigare anfört får även yrkandet idenna motion anses vara i huvudsak tillgodosett. Utskottet avstyrker följaktligenbifall även till motion 1181. Skatteförfattningarna innehållerinte några särskilda bestämmelser om beskattning av extrainkomster. En inkomstär således skattepliktig enligt vanliga regler även om den uppkommit underfritiden. och (båda c) anser detrimligt att, i då svensk industri behöver all tänkbar stimulans, försökafå anställda att i högre grad än tidigare engagera sig i arbetet med attförbättra produktionsprocessen inom industrin. Ett sätt att göra det skulle -menar motionärerna -vara att undanta ersättningar för förbättringsförslag fränbeskattning. De begär i motion 541 en utredning av frågan om beskattning avförslagsarvoden. SkU 1982/83:35 24 Av den redogörelse utskottet lämnati inledningen till detta betänkande framgår att frågan om beskattning avförslagsersättning utreds av kulturskattekommittén. Kommittén har i skrivelseden lill bl. a. , statsföretagensförhandlingsorganisation, SAF, och de storalöntagarorganisationerna framhållit att kommittén för sin del anser detlämpligt med ett sammanträffande mellan företrädare för samtliga berördaorganisationer och kommittén. Vid ett sådant sammanträffande har kommittén föravsikt att närmare utveckla vad som synes vara förutsättningar för en eventuelllagstiftning i ämnet, förutsättningar som enligt kommittén sedan fårförverkligas i kollektivavtalsform. Av det anförda framgår således att den fråga som berörs imotion 541 redan är föremål för prövning. Utskottet avstyrker därför bifalltill motionen. Skatt på viss elkraft Enligt beslut av idecember 1982 tas fr. o. m. ut en särskild skatt på elektrisk kraft.Skatten utgör per kWh för kraft som produceras i anläggningar vilkatagits i bruk . Har kraftverket tagits i bruk under åren 1973-1977utgör skatten per kWh. För kraft producerad i yngre anläggningar utgåringen skatt. I motion2108 yrkar att skatten slopas redan fr. o. m. . Syftet med den särskilda elskalten var att dra inövervinsterna i de äldre vattenkraftverken till staten men också att bidra sänkning av priset på vattenkraftsanläggningar. Skatten, som också medförten betydande prissänkning, beräknas för inbringa sammanlagt ca 930milj. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion 2108 i dennadel. Investeringsfond för avyttrat fartyg Intäkt genom avyttring av fartygsom utgjort inventarium i skattskyldigs rörelse utgör i sin helhetskattepliktig intäkt. För att underlätta ersättningsanskaffning av fartyg harinförts särskilda bestämmelser om avdrag för avsättning till investeringsfondför avyttrat fartyg m. m. (s. k. fartygsfond). Fonden får tas i anspråk föravskrivning av fartyg som anskaffas efter det taxeringsår då avdragför avsättningen medgetts. () framhåller i motion 177 att - såvitt nukan bedömas -möjligheterna till förnyad utveckling av svensk kustsjöfart ochsjöfart i mindre tonnage under svensk flagg från konkurrenssynpunkt är mycketsmå. Han menar att fartygsfonderna bör göras tillgängliga även för andrainvesteringar i industriproduktion och begär därför en utredning i syfte att fåtill stånd ändrade bestämmelser om lanspråktagande av fartygsfonder i enlighethärmed. Den särskilda investeringsfonden för avyttrat fartyg hartillkommit med hänsyn till de för rederinäringen föreliggande speciellaförhållandena. SkU1982/83:35 25 , som i andra sammanhang ställt sigavvisande till yrkanden om utvidgningar av olika fonders användningsområde,anser sig, med hänsyn till de rika reserveringsmöjligheter som i övrigtföreligger föl investeringar i industriprojekt, inte kunna tillstyrka motionen. Särskilt investeringskonto, allmän investeringsfond ochallmän investerings-reserv Enligt bestämmelser som antogs avriksdagen föreligger - under vissa förutsättningar -skyldighet för svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensksparbank, vilkas huvudsakliga verksamhet avser jordbruk, skogsbruk,fastighetsförvaltning eller rörelse, att betala in ett belopp motsvarande 20 %av årsvinsten på ett räntelöst konto i (särskilt investeringskonto).Regeringen får, om det finns synnerliga skäl, medge befrielse helt eller delvisfrån skyldighet att göra sådan inbetalning. Medel i särskild investeringsfond får tas i anspråk förbl. a. vissa investeringar i byggnader, markanläggningar och inventarier samtför forskning och utveckling. De får användas också för kostnader förutbildning av arbetstagare hos ett företag och för marknadsföring utomlands avvaror som,tillverkas här i riket. I hkhet med vad som gäller i fråga om den särskildainvesteringsfonden får allmän investeringsfond liksom allmän investeringsreservtas i anspråk för kostnader för sådan marknadsföring. Motionären bakom motionen 1168, (),framhåller att man endast genom att förbättra konkurrenssituationen kan uppnåökad sysselsättning inom serviceindustrin. Mot den bakgrunden borde - menarmotionären - serviceföretagen undantas från den obligatoriska avsättningen tillsärskilt investeringskonto eller i varje fall kunna få dispens frånskyldigheten att avsätta medel till sådant konto. Han menar också att en mernyanserad syn på den svenska industrin borde leda till att den särskildainvesteringsfonden fick tas i anspråk för exempelvis utbildning och marknadsföring. () begär i motion 367 förslag om sådanändring i lagarna om investeringsfond och om investeringsreserv att fondernaresp. reserverna kan tas i anspråk också för kostnader för marknadsföring. Hanmotiverar sitt yrkande med att det för enskild rörelse och handelsbolag som ägsav i bosatta fysiska personer är långt viktigare att kunna användainvesteringsreserven för åtgärder som främjar marknadsföringen än förinvesteringar i byggnader, jord och maskiner. Av vad utskottet tidigare anfört framgår att såväl allmäninvesteringsfond och allmän investeringsreserv som särskild investeringsfondfår tas i anspråk för kostnader för att främja avsättningen utomlands av varorsom tillverkas här i riket. Skälet till att man begränsat användningsområdettill marknads- SkU1982/83:35 26 föring utomlands är att sådan marknadsföring ofta medförsärskilda finansiella påfrestningar. Utskottet vidhåller sin redan tidigareuttalade uppfattning att det inte föreligger några skäl att medge frisläpp förkostnader för marknadsföring i . En sådan utvidgning skulle utan tvivelge upphov till tillämpningsproblem. Behovet av att utnyttja fonderna för dessakostnader är också begränsat, eftersom de är avdragsgilla vid taxeringen. Vad särskilt angår frågan om befrielse från skyldighet attbetala in medel på särskilt investeringskonto vidhåller utskottet sin idecember uttalade uppfattning att dispensprövningen bör vara restriktiv,eftersom den tid under vilken medlen skall vara spärrade på kontot begränsatstill och utbetalning av fondmedel får ske redan efter utgången av junimånad det år då avsättningen prövats vid taxeringen i första instans. Med det anförda och då, som framgår av vad utskottetanfört, det särskilda investeringskontot får användas för utbildning avanställda avstyrker utskottet bifall till motionerna 367 och 1168. Särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten För vissa byggnadsarbeten somigångsatts 31 oktober 1983 medges enligtriksdagsbeslut ett särskilt investeringsavdrag. Avdraget utgör10 % av kostnader för ny-, till-eller ombyggnad och av utgifter förtäckdikning. Särskilt investeringsavdrag medges inte för utgifter förvissa lokaler och anläggningar. Undantagna är sålunda bl. a. utgifter som avserhotell- och restauranglokaler. yrkar i motion 539 att investeringar i hotelloch restauranger skall likställas med industriinvesteringar och motiverar dettamed att del inte föreligger någon skillnad mellan å ena sidan hotell- ochrestaurangbranschen och å andra sidan exporiinriktad industriell verksamhet närdet gäller de båda verksamhetsformernas betydelse för ekonomi ochsysselsättning. ' Det särskilda investeringsavdraget har tillkommit främst föratt främja industrins investeringar. Vad motionären anfört utgör enligtutskottets mening inte tillräckliga skäl att göra avsteg från denna princip,och utskottet avstyrker följaktligen bifall till motionen. I inkomstslaget annan fastighetfinns f. n. inga regler om resultatutjämning genom fondavsättning. (m) framhåller i motion 877 att man -för att kunna vidmakthålla ett kontinuerligt underhåll av hyresfastigheter ienskild ägo och därigenom skapa en god boendemiljö för hyresgästerna - börinföra en möjlighet att avsätta medel skattefritt till enreparationsfond. SkU1982/83:35 27 skattefria avsättningarna bör kombineras med en rätt tillvalfria uttag i samband med fastighetens underhåll. Motionären anser attriksdagen hos regeringen bör begära en ändring av beskattningsreglerna av deninnebörden. Av den inledningsvis lämnade regogörelsen framgår att deni motionen behandlade frågan prövats av underhållsfondsutredningen som - utanatt presentera något konkret förslag - i ett avlämnat betänkande (SOU1982:65) Återinvestera i bostäder också tagit upp frågan om den skattemässigabehandlingen av fondavsättningar i enskilt ägda hyresfastigheter. Frågan omreserveringar för framtida utgifter ingår också i bidragsskattekommitténsutredningsuppdrag. I avvaktan på resultatet av pågående och redan slutförtutredningsarbete saknar enligt utskottets mening anledning att nubegära något förslag om skattefri avsättning till reparationsfond. Utskottetavstyrker därför motionen. Avdrag för årlig värdeminskning avbyggnad beräknas enligt avskrivningsplan till viss procent avanskaffningsvärdet. Procentsatsen bestäms byggnaden anses kunnatutnyttjas. RSV har utfärdat anvisningar om de procentsatser som bör tillämpasför olika slag av röreisebyggnader. Dessa procentsatser varierar från förbostadsbyggnader av sten på orter med normal hyresmarknad till för fabriksbyggnaderi kemisk industri, kyl-och m. fl. För sjuk- och vårdhem bör enligtverket avdrag för värdeminskning i normalfallen medges . I motion 270 yrkar m. fl. (m) attbyggnader i enskilda vårdanläggningar, som utnyttjas av samhället, skall fåskrivas av . En årlig avskrivning om torde väl täcka den fysiskaoch ekonomiska varaktighetstid som byggnader av den art motionären avser kanantas ha i normalfallen. Utskottet vill erinra om att det enligt RSV:sanvisningar finns möjlighet att medge högre avdrag än de ovan angivna, om enbyggnad visas vara underkastad större värdeminskning än normalt. Vidare kan enskattskyldig, när en i rörelse använd byggnad utrangeras eller rivs, bliberättigad till avdrag för. vad som återstår oavskrivet av anskaffningsvärdet. Någon anledning att bifalla yrkandet i motionen föreliggerenligt utskottets mening därför inte. Några bestämmelser om avdrag för bidrag till ideellaorganisationer finns inte i svensk skattelagstiftning. ()framhåller i motion 1199 att många företag därför SkU1982/83:35 28 saknar möjlighet att lämna mer betydande bidrag tillkulturlivet. Vissa angelägna projekt kan - säger han - knappast genomföras utanatt kulturinstitutionerna får bidrag från företag och enskilda, och han pekar isammanhanget på de stora symfoniorkestrarnas utlandsturnéer. Motionen utmynnari en begäran att skall ge regeringen till känna att frågan omskattelättnader för stöd till ideella organisationer bör bli föremål förnärmare överväganden. Av den redogörelse som utskottet lämnat tidigare i dettabetänkande 'framgår att frågor om avdrag för bidrag till kulturella och andraallmännyttiga ändamål under en lång följd av år prövats av menalltid avvisats, med hänvisning bl. a. till de gränsdragningsproblem en sådanavdragsrätt skulle medföra och till det stöd som ideella organisationer åtnjuter genom såväl direkta bidrag som mycket betydande lättnader vidbeskattningen. Utskottet, som anser att bör vidhålla sin ståndpunkti denna fråga, vill erinra om att kostnader för sponsorverksamhet torde vara avden arten att de med hänsyn till det goodwill- och reklamvärde sådan verksamhetkan ha för ett företag inte sällan bör kunna hänföras till vid taxeringenavdragsgilla driftkostnader. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motionen. Enligt KL medges avdrag förkostnader för sådant forsknings- och utvecklingsarbete som har eller kan antasfå betydelse för den skattskyldiges rörelse. Även bidrag till forskning är normaltavdragsgilla i rörelsen. Vid sidan av detta omkostnadsavdrag medges också ettsärskilt forskningsavdrag vid taxeringen till statlig inkomslsskatt. Avdragelssyfte är all stimulera industrin till ökade insatser för forskning ochutveckling (FoU) och kan medges en skattskyldig som driver industrielltillverkning. Avdraget består dels av ett basavdrag som beräknas på viss del avden skattskyldiges lönekostnader för sådan personal som til! viss del sysslarmed FoU-verksamhet, dels av ett s. k. ökningsavdrag som utgår med viss procentav ökningen av ett företags FoU-kostnader under ett verksamhetsår. I partimotionen 1616 från fp yrkas - med anledning av ettuttalande av finansministern i årets budgetproposition - att FoU-avdragetbibehålls. yrkar i motion 1591 att utländska forskareknutna lill svensk industri bör medges rätt att skatta ihemlandet och åberopar till stöd härför att utiändska forskare vid svenskahögskolor och universitet enligt åtskilliga av dubbelbeskattningsavtalmed andra länder inte beskattas i förrän efter 183 dagars vistelse här, tar i motion 1866 upp en annan fråga medanknytning till forskningsområdet. Han framhåller att iStockholm spelar en avgörande roll när del gäller alt sprida förståelse ochkännedom hos en bred allmänhet om den tekniska och industriella utvecklingen iSverige. SkU1982/83:35 29 Museets samlingar bör därför - menar han - kontinuerligtkompletteras och byggas ut. Två aktuella projekt, ett elkraftsmuseum och ettflygmuseum, bör enligt motionären ges högsta prioritet, och han anser därföratt regeringen bör ta initiativ till att de företag som önskar stödjatillkomsten av dessa museiprojekt kan erhålla avdrag för sina insatser såsomför forskning och utveckling. Vad först angår sistnämnda yrkande vill utskottet erinraom vad i närmast föregående avsnitt anförts i fråga om avdrag för bidrag tillkulturella ändamål. Enligt utskottets mening torde de projekt som motionärenlar upp i motionen inte ha en så omedelbar betydelse för forsknings- ochutvecklingsarbete att bidrag till projekten bör stödjas genom skattelättnader.I den mån samhället anser sig böra främja ändamål av den här arten bör detenligt utskottets mening ske genom direkta bidrag av allmänna medel. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen. När det gäller yrkandet i motion 1616 avseendeFoU-avdraget anser utskottet sig sakna anledning att föregripa den vidarebehandlingen av detta avdrags vara eller inte vara genom att nu göra någotuttalande i frågan. Den bör prövas om och när föreläggs en propositioni ämnet. Utskottet avstyrker således motionen i denna del. Vad slutligen angår beskattningen av utiändska forskareknutna till svensk industri är det en fråga som uppmärksammats inomregeringskansliet. En företrädare för regeringen har uppgivit att man har föravsikt att ingående pröva frågan i syfte att försöka nå en tillfredsställandelösning. Yrkandet i motionen 1591 om en likabehandling av utländksa forskareverksamma i är således tillgodosett, och utskottet avstyrker därförmotionen i denna del.