bet · G601NU34 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:34 om vissa anslag inom industridepartementets område (prop.1982/ 83:100 delvis) I detta betänkande behandlasproposition /83:100 bilaga 14 punkterna A 2-A 6 (industridepartementet,dock icke departementets förvaltningskostnader), B 3-B 7, B 9, B 10, B 12-B 16och B 18-B 23 (industri m. ), D 6 (havsresursverksamhet), F 1-F 4 och F 6-F19 (teknisk utveckling m. samt G 1-G 4 (statsägda företag). Regeringens förslag under punkt F 11 avser ändraderiktlinjer för organisationen av officiell provnings- och kontrollverksamhetsamt mät-teknisk verksamhet. Förutom motioner som mera direkt hänför sig till deberörda anslagen behandlas motioner bl. a. om de regionala exportsäljbolagenoch om statens provningsanstalts taxesättning. Industriråd/industriattaché. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag underpunkt A 2 (s. 12 f.) och hemställer att tillIndustrirådlindustriattaché för /84 anvisar ett förslagsanslagav . Kommittéer m. m. Regeringen har under punkt A 3 (s. 13f.) föreslagit att till Kommittéer m. m. för /84 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1982/83:1615 av m. (fp), såvitt gäller hemställan (7) att hos regeringen begär förslagom avveckling av ett antal s. k. branschråd och delegationer, 1982/83:2007 av m. fl. (m), vari, såvitt nu är i fråga, hemställs att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om avveckling av branschpolitiska råd, 2. till Kommittéer m. m. för /84 anvisarett reservations anslag av . 1 1982/83. Rättelse: S. 1, rad 5 Står: F 6-F 18 Rättat till: F 6-F 19 NU 1982/83:34 Från industridepartementets kommittéanslag bestridsutgifter inte bara för departementets kommittéer och särskilda utredare samttillfälligt anlitade konsulter utan också för en rad branschråd, delegationeretc. som mer eller mindre permanent är knutna till departementet. Till dennasenare grupp av organ hör , ,byggbranschrådet, skogsbranschrådet, stålbranschrådet, varvsrådet,tekobranschrådet, bilbranschrådet, tekniska och industriella rådet, delegationenför småföretagsfrågor, delegationen för strukturfrågor inom vissa branscher,delegationen för arbetskooperation, expertgruppen för forskning om regionalutveckling (ERU) och centrala gassamrådsgruppen. Regeringenräknar med att det under nästa budgetår kommer att behövas totalt 19,8 milj.kr. för den verksamhet som skall finansieras med kommittéanslaget. /83 har för ändamålet ursprungligen anvisats 18,8 milj. kr.,vartill kom bl. a. ca 3,5 milj. kr. i form av reservation från föregåendebudgetår. Med hänvisning till kostnadskrävande utredningsverksamhet på ohkaområden har regeringen emellertid i proposition 1982/83:125 , begärt etttilläggsanslag av 8,2 milj. kr. Frågan härom behandlar utskottet i betänkandetNU 1982/83:52. Motionerna1982/83:2007 (m) och 1982/83:1615 (fp) innehåller bägge yrkanden som går ut påatt branschråden skall avvecklas. Genom en successiv nedläggning av dessa organskulle, hävdas det i den förstnämnda motionen, kunna uppnås besparingar somredan för /84 kan beräknas till 1 milj. kr. Ytterligare 2 milj.kr. bör enligt samma motionärer kunna sparas genom reduktion av den verksamhetsom expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) bedriver. Till endel torde, menar motionärerna, denna verksamhet kunna samordnas med det arbetesom utförs av sekretariatet hos kommittén (I 1982:05) om det regionalpolitiskastödet till näringslivet. I den senare motionen räknar med attflera kan sparas genom avveckling av branschråden. Omregeringen önskar samtala med företrädare för någon bransch finns godamöjligheter att göra detta utan särskilda, permanenta organ, sägs det i dennamotion. Enligtden redovisning som lämnas i kommittéberättelsen 1983 har under /82kostnaderna för ERU uppgått till ca 3,9 milj. kr., medan de övriga nyssuppräknade organen dragit kostnader av ca 2,6 milj. kr. Fränindustridepartementet har utskottet fått upplysningen att de egentligakostnaderna för branschråden huvudsakhgen utgörs av ledamotsarvoden och är avstorleksordningen . Branschrådens sekretariat består, uppger man, avantingen tjänstemän anställda inom departementet eller kommittépersonal som ihuvudsak arbetar med departementsfrågor. ERU:sverksamhet är i första hand inriktad mot det regionalpolitiska området. Iproposition 1982/83:113 om verksamheten vid statens industri- NU1982/83:34 3 verk, m. m., uttalas (s. 48) att det är en angelägenuppgift att initiera och stimulera forskning som kan bidra till att förbättraunderlaget för utformningen av industri- och regionalpolitiken.Industriministern anmäler dels att han avser att återkomma till regeringen medförslag om vissa förändringar i och verksamhetsinriktning,dels att man inom industridepartementet har inlett ett arbete med att se överhur forskningen kring industripolitiska problemställningar kan stimuleras.Näringsutskottet har i betänkande över denna proposition (NU 1982/83:39) -liksom arbetsmarknadsutskottet i ett yttrande (AU 1982/83:4 y) - tillstyrktatt ERU:s verksamhet breddas till att också omfatta vissa industripolitiskaproblemställningar. De båda utskotten har härvid understrukit att detta intefår innebära en nedprioritering av forskningsinsatserna på detregionalpolitiska området. Moderata samlingspartiets, ochfolkpartiets representanter i de båda utskotten står emellertid inte bakomutskottens beslut i frågan. Kommittén om det regionalpolitiska stödet tillnäringslivet, vilken nämns i motion 1982/83:2007 (m), skall enhgt sina direktiv(dir. 1982:105) samräda med ERU. Utskottet vill allmänt understryka betydelsen av attregeringen kan disponera tillräckliga medel för den utredningsverksamhet påindustridepartementets område som den finner erforderlig, ofta för atttillgodose önskemål av . Det kan förutsättas att regeringen med hänsyntill det statsfinansiella läget iakttar den återhållsamhet medkommittéutgifterna som är möjlig. Till den del som de bägge motionerna har gemensamt syfteriktar de sig inte mot de egentliga kommittéerna utan mot de branschråd ochliknande organ som är knutna till departementet. Söm framgår av uppgifterna idet föregående är de kostnader som direkt hänför sig till dessa organs sammanträdesverksamhetblygsamma. De besparingar som motionärerna vill göra skulle huvudsakligen gå utöver sådant arbete med branschfrågor etc. som med finansiering överkommittéanslaget bedrivs inom departementet för att bl. a. skapa underlag förkontakterna mellan detta och näringslivet. Inskränkningar i det arbetet skulleuppenbarligen inverka ogynnsamt på departementets kapacitet att följautvecklingen inom näringslivet och dess beredskap att möta olika branschersproblem. Vad gäller branschråden som institution anser utskottet att det inomrimliga gränser bör få vara varje regerings ensak vilka former den väljer försina överläggningar med företrädare för näringslivet. Om den nuvaranderegeringen bestämmer sig för att i viss utsträckning vitalisera branschrådensom kontaktforum synes i dagens läge böra avvakta resultaten häravsnarare än att ingripa med restriktioner. Utskottet avstyrker sålunda de bådamotionsyrkanden som syftar till avveckling av branschråd och delegationer medanknytning till industridepartementet. Den begränsning av ERU:s resurser som förespråkas i motion1982/ 83:2007 (m) är inte förenlig med de riktlinjer för ERU:s fortsattaverksamhet NU1982/83:34 4 som, enligt vad sagts, har tillstyrkts avarbetsmarknadsutskottet och näringsutskottet. vill betona attriksdagens inflytande över ERU:s resursförbrukning normalt bör utövas inomramen för dess regionalpolitiska beslut, inte genom separatastäJJn/ngstaganden i anslutning till kommittéanslaget. Det samråd som skall ägarum mellan ERU och kommittén om det regionalpolitiska stödet bör, alldelesoavsett anvisningar från regeringen i samma syfte, förhindra ett sådantdubbelarbete som motionärerna tycks befara. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetyrkandet i motion 1982/83:2007 (m) om ett sänkt kommittéanslag. 1. beträffandeavveckling av branschråd m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:1615 yrkande 7 och motion 1982/83:2007 yrkande1, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:2007 yrkande 2 till Kommittéer m. m. för /84 anvisar ettreservationsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 4 (s. 14) och hemställer att till Extra utgifterför /84 anvisar ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella organisationer.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt A 5 (s. 14 f.) och hemställer att till Bidrag tillvissa internationella organisationer för /84 anvisar ettförslagsanslag av . Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt A 6 (s. 15) och hemställer att för /84 anvisar ettförslagsanslag av . Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m.Regeringen har under punkt B 3 (s. 27 f.) föreslagit att till Bidrag till regionala utvecklings fonder m. m. för /84 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlarutskottet - helt eller delvis - 17 motioner rörande de regionalautvecklingsfonderna. NU1982/83:34 5 Motionerna är följande: 1982/83:251 av m.fl. (c), vari hemställs att uttalar sig för att utvecklingsfonden iSkaraborgs län tillförs särskilda medel för försöksverksamhet med ett FoU-råd, 1982/83:805 av . (c), såvitt gäller hemställan (2) att beslutar att ökaanslaget B 3 Bidrag till regionala utvecklingsfonder med 25 milj. kr. 1982/83:810 av m. (s), vari hemställs att som sin mening - i anledning av vad somförutsattes i riksdagsbeslut i anslutning till proposition 1978/79:126 - gerregeringen till känna att vid fördelning av medel speciell hänsyn bör tas tillutvecklingsfonden i för förstärkning av bl. a. inom området, 1982/83:1026 av (), vari hemställs att uttalar sig för att erforderliga resurseravsätts inom ramen för anslaget till de regionala utvecklingsfonderna så attuppföljning och utveckling av de regionala exportsäljbolagen kan ske, 1982/83:1038 av m. (c, m, fp) vari hemställs att begär att regeringen tar initiativ särskild kommitté med uppdraget att följa upp hantverksutredningen ochförbereda tillskapandet av ett organ för utveckling av hantverket, 1982/83:1480 av () och (), vari hemställs att som sin meningger regeringen till känna att varje utvecklingsfond inom ramen för anvisademedel anmodas avdela personal med uppgift att ge stöd och råd till företag inomhantverk och hemslöjd, 1982/83:1481 av Nils-OlofGustafsson m. fl. (s), såvitt gäller hemställan (5) att hosregeringen hemställer att ur anslaget B 3 Bidrag till regionalautvecklingsfonder m. m. för /84, med hänvisning till vad imotionen anförts, anvisa[s] en i förhållande till innevarande budgetår störreandel till , 1982/83:1491 av (),vari hemställs att hos regeringen begär förslag om avveckling avutvecklingsfonderna, 1982/83:1585 av m.fl. (s), såvitt gäller hemställan - med motivering i motion 1982/83:1582 - (7)att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av speciella medel till regionala utvecklingsfonder förkommunprojekt och riskkapital, 1982/83:1588 av m. (m), såvitt gäller hemställan (5) att hos regeringen begär förslag päförändring av utvecklingsfonderna i enlighet med vad som i motionen anförts, . Rättelse: S, 5, rad 6 står: hemställan (1) Rättat till:hemställan (2) S, 5, rad7 Står: minska------ utveckling Rättat till: öka utvecklings fonder NU1982/83:34 6 1982/83:1615 av m, fl. (fp), såvitt gäller hemställan (3) att anvisar 4,2 milj. kr. för enspeciell hantverksnämnd, 1982/83:1658 av Nils-OlofGustafsson m. fl. (s), såvitt gäller hemställan (1) att som sinmening ger regeringen till känna att i de regionala utvecklingsfondernasstyrelser bör ingå representanter för länets näringsliv och fackligaorganisationer, 1982/83:2007 av m. fl. (m), såvitt gäller hemställan (3) att till Efidrag tillregionala utvecklingsfonder m. m. för /84 anvisar ettreservationsanslag av , 1982/83:2035 av (), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförs om författningsändring beträffande investeringsbidrag ochkrediter från utvecklingsfond, 1982/83:2132 av . (c), såvitt gäller hemställan att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om c) återkommandeutvärderingar av utvecklingsfondernas verksamhet, d) prissättningenpå utvecklingsfondernas service till småföretagen, e) samarbete mellan utvecklingsfonderna ochsmåföretagens organisatio ner, 1982/83:2192 av m. (c, fp), vari - med motivering i motion 1982/83:2190 - hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffandearbetsförutsättningar för utvecklingsfonden i län, 1982/83:2230 av m.fl. (c), såvitt gäller hemställan (3) att som sin mening gerregeringen till känna att de regionala utvecklingsfondernas styrelser ej bör haen korporativistisk utformning. Den sistnämnda motionen har väcktsmed anledning av proposition 1982/83:113 om verksamheten vid statensindustriverk, m.m., och behandlas i övrigt i betänkandet NU 1982/83:39. Moderata samlingspartiet tar ipartimotionen 1982/83:1588 upp de regionala utvecklingsfondernas funktion somkreditgivare. En huvudlinje i motionärernas resonemang är att fonderna inte börägna sig åt egen kreditverksamhet, utan att denna uppgift bör anförtros åtbanker och andra kreditinstitut. Bankerna har, anför motionärerna, ett mervittförgrenat kontorsnät och större kompetens i kreditfrågor.Banklagstiftningen bör utformas sä att bankerna kan ge krediter motsvarande detslags blancokre-diter som utvecklingsfonderna nu förmedlar. Fonderna föreslås istället koncentrera sig på rådgivnings- och konsultinsatser, inriktade på att NU1982/83:34 7 förbättra de mindre företagens kompetens när det gäller t.ex. ekonomisk planering och marknadsföring. Fondernas tjänster böravgiftsfinansieras, vilket enligt motionärerna skulle förbättra kvaliteten påservicen. I fondstyrelserna bör ingå personer med praktisk erfarenhet av olikadelar av näringslivet, såväl anställda som arbetsgivare. Dagens system medpolitisk representation har tyvärr inte alltid medfört tillräckligföretagsekonomisk kompetens i styrelsearbetet, sägs det i motionen. Liknande förslag och synpunkter framförs i motion1982/83:2007 (m). Om de ordinarie kreditinstituten tar över en del avkapitalförsörjningen från utvecklingsfonderna och om dessas verksamhetavgiftsfinansieras i större utsträckning bör, enligt motionärerna, anslagettill fonderna kunna nedbringas med 5 milj. kr. i jämförelse med vad regeringenhar föreslagit. Frågan ställs i motion1982/83:1491 (m). Motionären hävdar att många industripolitiska satsningar somsyftat till att skapa ökad produktion och därmed stigande sysselsättningsnarast har haft motsatt effekt. En så kraftig kritik kan förmodligen interiktas mot utvecklingsfondernas verksamhet, säger motionären, som emellertidifrågasätter lämpligheten av att staten permanent påtar sig en del av denkreditgivande verksamhet som bankväsendet normalt borde ha ansvaret för. Enligtuttalanden i förra årets proposition om åtgärder för de små och medelstoraföretagen (prop. 1981/82:118) skulle fondernas kreditgivning utgöra ettkomplement till det ordinarie bankväsendet. Skillnaden i kreditgivningshänseendeär emellertid, anför motionären, nära nog obefintlig när fonderna, som ofta ärfallet, ställer, ungefär samma krav på lånesäkerheten som bankerna. Fondernaskreditgivning borde därför kunna infogas i bankernas övriga verksamhet, vilketskulle medföra väsentliga besparingar för staten och landstingen. Motionärenframhåller att de nuvarande reglerna i banklagstiftningen om s. k.blancokrediter lägger hinder i vägen för en sådan reform; han anser attreglerna bör ändras på denna punkt. Om statsmakterna önskar bevilja krediter påsärskilt fördelaktiga villkor kan, anförs det vidare, detta i fortsättningenske exempelvis genom det ordinarie bankväsendet. Bankerna borde också gesmöjlighet att på fördelaktiga villkor bilda utvecklings- och finansieringsföretag.- Utvecklingsfondernas andra huvuduppgift - att utgöra ett serviceorgan för demindre företagen - är, menar motionären, inte av sådan betydelse att den kanmotivera ett bibehållande av fonderna. Servicebehovet skulle lika väl kunnatillgodoses av banker, fristående konsulter, näringslivets organisationer ochkvarvarande statliga institutioner. Avslutningsvis anförs i motionen att denomedelbara besparingseffekten av att utvecklingsfonderna avskaffas skulle bliatt det årliga driftsbidraget till fonderna på inemot 100 milj. kr. En annan och mer positiv grundsyn på utvecklingsfondernasverksamhet kommer till uttryck i partimotion 1982/83:2132.Fondernas företagsserviceverksamhet är av stor betydelse för nyföretagandet,heter det NU1982/83:34 8 Motionärerna anser emellertid att servicen kanförbättras, exempelvis genom att fonderna ges möjlighet att erbjuda nystartadeföretag mera hjälp på bokförings- och skatteområdena. Servicen, som kunde gesgenom bokföringsbyråer, skulle vara subventionerad under de förstaverksamhetsåren. Ett annat förslag är att fondernas verksamhet utvärderas vidåterkommande tillfällen. Resultatet av verksamheten skulle därvid jämföras medde mål för verksamheten som statsmakterna ställde upp när fonderna inrättades.Vidare anförs att fonderna inte bör sätta sådana priser för sina tjänster-exempelvis kursverksamhet - att dessa inte kan utnyttjas av de allra minstaföretagen. En ökad samverkan med företagens egna organisationer och bankernatill undvikande av onödigt dubbelarbete är ocksä angelägen, sägs det imotionen. I motion 1982/83:1658 (s) erinras om att samhället underen lång följd av är har inriktat sig på mot att stegvis förstärka det;demokratiskainflytandet i bl. a. näringspolitiken. När det gäller olika samhällsorgan pålänsnivå har emellertid de borgerliga regeringarnas strävanden att ställa t.ex. fackföreningsrörelsen utan inflytande tagit sig flera uttryck,* sägermotionärerna. Sålunda har fackföreningarna inte givits representation iutvecklingsfondernas styrelser, trots att haruttalat att både näringslivet och de fackliga organisationerna borde finnasföreträdda. Motionärerna menar att det i denna fråga inte finns någonmotsättning mellan näringslivet och de fackliga organisationerna och hänvisartill att och i enskrivel-setill regeringen har yrkat på sådan representation. I motion 1982/83:2035 (fp) påpekas att ett företag kan fåfinansieringsstöd dels genom enligt förordningen (1982:677) omregionalpolitiskt stöd, dels genom den regionala utvecklingsfonden enligtförordningen (1982:682) om statlig finansiering genom regional utvecklingsfond.Ett problem är, hävdar motionären, att bestämmelserna inte annat än i begränsadomfattning medger en kombination av investeringsbidrag och lån från fonden. Ärdet exempelvis fråga om en ren byggnadsinvestering så kan det endast bli tal omantingen investeringsbidrag enligt bestämmelserna om regionalpolitiskt stödeller finansiering genom utvecklingsfond. Det är enligt motionärens uppfattningonödigt och otillfredsställande att ett företag som av regionalpolitiska skälfår stöd genom investeringsbidrag genom att det berövasmöjligheten att erhålla det normala finansiella stöd som fonden kan ge tillalla företag i länet. De två berörda författningarna borde därför ändras pädenna punkt. Av årets anslag till styrelsen för teknisk utveckling(STU) går endast en mindre del, knappt 1/8, till enskilda uppfinnare och tillföretag med mindre än 20 anställda, anförs det i motion 1982/83:805 (c).Motionärerna betecknar det som ofrånkomligt att det främst kommer att bli destora företagens intressen som gynnas när anslag skall fördelas från ett endacentralt organ. De regionala utvecklingsfonderna skulle enligt motionärerna hastörre NU1982/83:34 9 möjlighet att komma närmare småföretag och enskildauppfinnare. Den del av STU:s anslag som är avsedd att täcka kostnaden för s. k.uppfinnarsti-pendier, 25 milj. kr., borde därför överföras tillutvecklingsfonderna. I motion 1982/83:1026 (s) erinras om attutvecklingsfonderna i , och erhöllbidrag för att genomföra en treårig försöksverksamhet med s.k. regionalaexportsäljbo-lag, avsedda att främja exporten från främst små och medelstoraföretag. Den exportsatsning som bedrivs i de tre länen är av unik karaktär,säger motionären, och borde utvecklas till att bli en bas för utvecklingen avexportfrämjande åtgärder för mindre företag. Inom ramen för anslaget tillregionala utvecklingsfonder borde i enlighet härmed en satsning på de regionalasäljbolagen kunna ske så att gjorda erfarenheter kan tillvaratas för eventuellaframtidssatsningar. Motionären föreslår att gör.ett uttalande avdenna innebörd. I partimotion1982/83:1615 om riktlinjer för näringspolitiken anförs att hantverkarna spelaren viktig men mindre uppmärksammad roll bland småföretagarna. Motionärernaanser att måste slå vakt om en levande service- och hantverksnäring.Därvid skulle en satsning på en speciell hantverksnämnd vara av stor betydelse.Det i motionen föreslagna anslaget för en sådan nämnd, 4,2 milj. kr., motsvarardet belopp som har föreslagits i den i propositionen omnämnda skrivelsen frånförre riksdagsmannen . . I motion 1982/83:1038 (m, c, fp) anförs att hantverket ären alltför dåligt utnyttjad resurs i det svenska samhället. Frågan omhantverkets fortsatta utveckling är enligt motionärerna så betydelsefull attdet krävs omedelbara åtgärder i syfte att samordna insatserna från myndigheteroch organisationer och åstadkomma initiativ till ett brett utvecklingsarbete.Det föreligger, sägs det i motionen, ett stort intresse från olikaorganisationer med anknytning till hantverksfrågan för att ett samordnandeorgan kommer till stånd. Mot den bakgrunden anser motionärerna att regeringensbeslut att avfärda förslaget om en särskild hantverksnämnd är mycketbeklagligt. Med hänsyn till den nyckelroll som statliga verk och institutioner,t. ex. statens industriverk och SIFU), har isammanhanget borde det rimliga vara att hantverksutredningens intentionertillvaratas genom att en särskild organisationskommitté för berörda verk ochorganisationer tillskapas. Enligt motion 1982/83:1480 (fp) visar erfarenheterna attutvecklingsfonderna sällan intresserar sig för småskalig verksamhet av typhantverk och hemslöjd. Det finns dock undantag. Sålunda har utvecklingsfonden iStockholms län anställt en skärgårdskonsulent, som aktivt har bidragit till attett 35-tal företag varav flera baserade på hemslöjd, har etablerats i skärgården.Motionärerna menar att en mängd personer skulle kunna ges meningsfullsysselsättning om stödet till hantverk och hemslöjd förbättrades. NU1982/83:34 ' 10 särskilt i glesbygdsområden. Ett utvidgat stöd skullevidare kunna förhindra att yrkeskunnigheten på dessa områden försvinner. Flera av de aktuella motionernainnehåller yrkanden som gäller särskilda regioner. I motion 1982/83:251 (c) redogörs för en rad insatser avutvecklingsfonden i för att främja det näringspolitiskautvecklingsarbetet i länet. Motionärerna upplyser om att man planerar attinrätta ett särskilt forsknings-och utvecklingsråd i länet. Rådet skall ha entrefaldig uppgift, nämligen att knyta ihop alla i länet pågående projektrörande forskning och utveckling, att mobilisera all tillgängligutvecklingskompetens i länet inom företag, skolväsen, forskningsinstitutioner,länsorgan m. m. samt att bredda kontaktytan mellan mindre företag å ena sidanoch storföretag, utvecklingsbolag och organ för forskning och utveckling åandra sidan. I rådet skall ingå företrädare för näringslivet, ,, högskolan och utvecklingsfonden. Rådet bör ges statligt stöd försin verksamhet, hävdar motionärerna, och presenterar en rad skäl för dennaståndpunkt. De anser också att rådet bör tillföras en kvalificerad arbetskraftfrån utvecklingsfonden. Det regionala utvecklingsbolaget startadesin verksamhet .