bet · G601TU17 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag till Institut m. m. 1982/83:100 bil. I betänkandet behandlas regeringensi proposition 1982/83:100 bilaga 8 () framlagdaförslag om anslag m. m. för /84 under avsnittet I. Institut m.m., punkterna I 2.-I 19. Propositionens förslag reidovisas, i den löpandeframställningen under rubriker som anknyter till propositionens uppställning. Punkt I 1. avseende anslag till kommer attbehandlas i särskilt betänkande (/83:18). Transportstöd för m. m. Regeringen har underpunkt I 2. (s. 131-132) föreslagit att till Transportstöd förNorrland m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag på 176 000 000kr. I motion 1982/83:989 av . (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 7), att hosregeringen hemställer om förslag till förändring av transportstödet attinnefatta sjötransporter för att stimulera kustsjöfarten. I motion 1982/83:1419 av () yrkas attriksdagen begär att regeringen ger transportrådet i uppdrag att inom ramen avbudgeterat anslag ändra reglerna för transportstöd för sågade och hyvlade trävaror i enlighet medmotionens förslag, att hos regeringen anhåller om en skyndsamutredning rörande möjligheternaför transportstöd för sjöfarten. I modon 1982/83:2148 av RuneÅngström och (båda fp) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motion 1982/83:2147 (fp) anförs omsjötransportstöd. Som ett led i de regionalpolitiskasträvandena att utveckla näringslivet i och övriga delar av detdåvarande allmänna stödområdet infördes ett transportstöd. Syftet varatt minska de kostnadsmässiga olägenheter som följer med de stora avstånden ide norra delarna av landet. Transportstödetär ett fraktbidrag i efterskott till företagen. TU1982/83:17 2 för järnvägs- och för landsvägstransporter i yrkesmässigtrafik..Det gäller transporter av dels varor som förädlats inom stödområdet till hel- eller halvfabrikat samt vissa jordbruks- och livsmedelsprodukter som härrör från stödområdet, dels råvaror och halvfabrikat som anskaffas av företag i stödområdet för att vidareförädlas inom vissa bestämda näringsgrenar för försäljning. Fraktbidrag lämnas av nettofraktkostnadenberoende på transportsträckans längd och den bidragsberättigade verksamhetens belä genhet inom stödområdet. ' Transportstödet till behandlades av isamband med regionalpolifiska beslut (prop'. 1981/82:113, AU1981/82:23, rskr' 1981/82:388). Härvid beslöts om vissa förstärkningar avstödet. Sålunda återinfördes uttransportstöd för vissa järn- och stålvaror samtför vissa hyvlade och sågade trävaror.' Vidare höjdes bidragsprocenten förvissa regioner. I budgetpropositionen erinras om att det regionalpolitiskabeslutet har medfört att en parlamentarisk utredning dllkallats för att ta framunderlag för de framtida regionalpolitiska stödinsatsernas inriktning ochomfattning. Föredraganden föreslår att anslaget för nästa budgetår tasupp med 176 milj. kr., varav 33 milj. kr. avräknas mot den regionalpolitiskabeslutsramen. Utskottet har ingen erinran mot anslagsberäkningen ochtillstyrker regeringens förslag. Enligt motionerna 1982/83:989(vpk), 2148 (fp) och 1419 (m) bör regeringen lägga fram förslag omsjötransportstöd. I sistnämnda motion yrkas vidare att nuvarande regler omtranportstöd för sågade och hyvlade trävaror bör ändras på sätt som anges imotionen. I proposition 1982/83:120 om utveckling i , somlämnades till , fäster kommunikationsministernuppmärksamheten på direktiven (1982:105) för den regionalpolitiskautredningen. I dessa pekas särskilt på att utredningen bör belysatransportstödets roll i den regionala utvecklingen och lämna förslag om dessframtida utformning. Vidare bör utredningen pröva frågan om ett stöd för sjö-och persontransporter. Kommunikationsministern finner det lämpligt att helatransportstödet kan ses över i ett sammanhang. Därmed blir det möjligt attgöra en samlad avvägning av bidragsregler och av önskemål om olika utvidgningarav stödet. Utskottet, som gör samma bedömning, anser - i likhet medföredraganden - att utredningens resultat bör avvaktas innan statsmakternabeslutar eller föreslår förändringar i reglerna för transportstödet. Häravföljer att motionsyrkandena bör lämnas utan åtgärd. 1. att till Transportstöd för m. m.för budget- TU1982/83:17 3 /84 anvisar ettförslagsanslag på , 2. beträffande transportstödets utformning attriksdagen lämnar motionerna 1982/83:989 (vpk) yrkande 7, 1982/83:1419 (m) och1982/83:2148 (fp) utan åtgärd. Regeringen har under punkt I3. (s. 132-133) föreslagit att till Transportstöd för /84 anvisa ett förslagsanslag på . I modon 1982/83:465 av GöstaAndersson och (båda c) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i modonen anförs angående färjetrafik-mellanGrankullavik på och på . I motion 1982/83:472 av () yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om Gotlandstrafiken på sträckan . I rriotion 1982/83:607 av AgneHansson och (båda c) yrkas att hos regeringenanhåller att åtgärder vidtas för att förbättra färjeförbindelserna Västervikoch i linje med vad som framförs i motionen. I motion 1982/83:772 av BertilDanielsson och i (båda m) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om färjeförbindelsermellan och . I motion 1982/83:1402 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförsbeträffande principerna för taxesättningen för färjetrafiken mellan och fastlandet, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att fortsatta radonaliseringarej bör få inskränka på nuvarande trafikstandard. I motion 1982/83:1422 av i (m) yrkas 1. att upphäver lag omlinjesjöfart på (1970:871), 2. att - därest punkt 1 ejvinner bifall - hos regeringen anhåller om förslag till ändring av 1 § i nämndlag för att avse endast linjesjötrafik med statlig subvention. I mofion 1982/83:1423 av BarbroNilsson i (m) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om ett regionalpolitiskt anpassattransportstödssystem för Godand. r 1982/83. Transportstöd har enligt riksdagensbeslut utgått till (Gotlandsbolaget) sedan den 1 februari1972 (prop. 1971:154, TU 1971:28, rskr 1971:350). Stödet inriktades till enbörjan på de från utgående godstransporterna i färjetrafiken och påavgifterna för överföring av personbilar. Efter utvärdering av stödet beslöt (prop.1974:140, TU 1974:27, rskr 1974:347) att utvidga godstransportstödet fr. o. m.den 1 februari 1975 till att avse även transporter dll . Samtidigtinfördes ett stöd till persontrafiken med Gotlandsbolagets färjor. Transportstödet är - i enlighet med den s. k. vägprincipen- inbyggt i den taxa som Gotlandsbolaget tillämpar. Detta innebär förpersontrafiken att priset för en färjeresa är anpassat till priset för enandraklassbiljett på tåg för motsvarande färdsträcka. De olika formerna av stödtill godstrafiken medför att transportförmedlingsföretagen och med demsamverkande transportföretag kan tillämpa samma taxa i Gotlandstrafiken somför övrig inrikestrafik i landet. Enligt 1 § i lagen (1970:871) om linjesjöfart på Gotlandfår sådan bedrivas endast efter särskilt tillstånd. Fråga om tillstånd prövasav regeringen. F. n. är det endast Gotlandsbolaget som har erforderligkoncession. Godandsbolaget bedriver trafik på från ochOskarshamn samt - - från . mediojuni - medio augusti samt vid veckoslut - medio juni och i medio augusti-slutet av september görs två turer per dag på Nynäshamns- och Oskarshamnslinjerna.Under övrig del av året görs en tur per dag på dessa båda linjer. PåVästervikslinjen görs en tur per dag . Det totala antaletpassagerare på samtliga tre linjer uppgår f. n.-enligt vad utskotteterfarit - fill ca 850 000, av vilka ca 550 000 färdas under högsäsongen. Mot bakgrund av ett kraftigt ökat behov av stöd tillGotlandstrafiken beslöt bl. a. att en enhetlig taxaskulle tillämpas på samtliga tre linjer (prop. 1981/82:25, /82:8, rskr1981/82:117). fann det förenligt med vägprincipen - enligt vilkenfärjetrafiken skall ses som en fast landförbindelse - att taxesättningen i dentrafikstarkaste relationen, dvs. , fick bli normerande även förde södra linjerna. Beslutet beräknades innebära att intäkterna skulle öka med4,7 milj. kr. och att stödbehovet skulle minska i motsvarande mån. Föredraganden framhåller att det bör vara en angelägenuppgift för transportrådet att medverka till fortsatta rationaliseringar iGotlandsbolagets trafik i syfte att med upprätthållande av entillfredsställande trafikförsörjning minska bidragsbehovet. Mot den bakgrundenberäknar föredraganden medelsbehovet för nästa budgetår till 62,5 milj. kr.,varav 58,0 milj. kr. avser underskott i Gotlandsbolagets verksamhet och 4,5milj. bidrag till transportföretagen. TU1982/83:17 5 Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning. Innan utskottet övergår till attbehandla motionsyrkandena må framhållas att direktiven för den förut nämndaregionalpolitiska utredningen inte omfattar frågan om transportstödet förGotland. I motion 1982/83:1423 (m) framhållsatt åtgärder bör vidtas för att få till stånd ett regionalpolitiskt anpassattransportstödssystem för . För person- och godstrafiken bör gälla entaxesättning som jämställer kostnaden med jämförbara transporter på fastlandet. Som framgår av vad utskottet anfört innebär vägprincipenatt en taxesättning i enlighet med motionärens önskemål skall tillämpas. Såsker också - enligt vad utskottet erfarit - i all den utsträckning somomständigheterna medger. Då även stödet i övrigt för Gotlandstrafiken enligtutskottets mening har en lämplig utformning synes sakna anledning attuttala sig om sådana åtgärder som motionären aktualiserar. Härav följer attmotionen avstyrks. I motionerna 1982/83:607 (c) och1402 (c) yrkas att beslut om en enhetstaxa för hela den reguljärafartygstrafiken på upphävs. Taxesättningen bör i stället baseras på detfaktiska avståndet mellan de olika fastlandshamnarna och . I sistnämnda motionframhålls vidare att nuvarande trafikstandard ej bör få inskränkas. Utskottet är alltjämt av den uppfattningen att den år 1981beslutade enhetstaxan på Gotlandsbolagets färjor skall gälla. a. härtill avstyrker utskottet motionerna 1982/83:607 (c), i nu berörd del,och 1982/83:1402 (c). I motion 1982/83:1422 (m) framhållsatt lagen om linjesjöfart på "innebär ett etableringsförbud tillmen för den fria konkurrensen och därmed för resenärerna. Staten har alltidmöjlighet - framhåller motionären - att träffa en överenskommelse om villkorenför statliga bidrag. Lagen är därför obehövlig. Tillståndstvång för trafik utanstatliga subventioner - heter det vidare - saknar saklig grund och strider motde principer som gäller för näringslivet i övrigt. Motionären yrkar i förstahand att upphäver lagen i fråga och, i andra hand, ändrar lagen såatt koncession skall krävas endast för linjesjötrafik med statlig subvention. Utskottet delar föredragandens uppfattning att det är en angelägenuppgift för transportrådet att medverka fill fortsatta rationaliseringar iGotlandstrafiken i syfte att med upprätthållande av en tillfredsställandetrafikförsörjning minska bidragsbehovet. Så sker enligt utskottets mening genomen sammanhållen trafikuppläggning och en övergripande planering, anpassad tilländringar i trafikunderlaget under de olika årstiderna. Med beaktande av det sålunda angivna rationaliserings- ochbesparingsintresset och av trafikunderlagets relativt ringa omfattning är det enligtutskottets mening mindre lämpligt att splittra Gotlandstrafiken på konkurreranderederier. En sådan splittring skulle kunna bli följden av ett TU1982/83:17 6 upphävande eller en ändring av lagen, på sätt sommotionärerna föreslår. Utskottet avstyrker därför motionen. Det angelägna i att rationaliseraoch spara samt undvika ekonomiskt omotiverad splittring i fartygstrafiken synesockså kunna anföras mot kraven på trafik mellan på och Grankidlavikpå enligt motionerna 1982/83:465 (c) och 1982/83:772 (m). I båda dessamotioner framhålls att regeringen bör ge koncession för trafik på denna linje,därest en lämplig sökande anmäler intresse för trafiken. Det kan tilläggas att Gotlandsbolaget drev trafik påifrågavarande linje fram t. o. m. , då den lades ned på grund avbristande lönsamhet. beviljades rederiaktiebolaget för trafik på linjen. Kommunikadonsministern har i idecember 1982 upplyst att rederiet - sedan det visat sig att verksamheten hadegått med förlust -ansökte om statsbidrag. Ansökningen avslogs på hösten 1981.Rederiet fick dock sedermera koncession även för säsongerna 1982 och 1983. Dåkoncessionen inte hade utnyttjats återkallades den i sinhelhet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 83:465 (c) och 1982/83:772 (m). I motion 1982/83:607 (c) behandlasockså - liksom i motion 1982/83:472 (m) - färjeförbindelserna mellan Västervikoch . I båda motionerna framhålls att trafiken på denna linje underhögsäsongen bör utökas med ytterligare en tur per dag. I den sistnämndamotionen krävs dessutom att en tur per dag bör förekomma 1september - , med början innevarande år. Enligt den förstnämnda motionenbör däremot en sådan kapacitetsökning införas först . bedömning är - enligt vad utskottetinhämtat - att trafikunderlagets omfattning i nödvändiggör enkoncentration av trafiken under lågsäsong till . Enligt rådet ärtrafikunderlaget under högsäsong inte tillräckligt stort för att motivera tvåturer per dag mellan och . Utskottet finner ej skäl att ifrågasätta transportrådets ställningstagande.Härav följer att motionerna 1982/83:607 (c), i berörd del, och 1982/83:472 (m)avstyrks. 1. att riksdagentill Transportstöd för för /84 anvisar ettförslagsanslag på , 2. beträffandetaxesättningen m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:1423 (m), 3. beträffandeenhetstaxan m. m. attriksdagen avslår motionerna 1982/83:607 (c) i motsvarande del och 1982/83:1402(c). TU1982/83:17 7 4. beträffandelagen om linjesjöfart på att avslår motion 1982/83:1422 (m), 5. beträffandetrafik mellan och ' att avslår motionerna 1982/83:465 (c) och 1982/ 83:772(m), 6. beträffande färjeförbindelsernamellan och att a) avslår motion1982/83:472 (m), b) avslår motion 1982/83:607 (c) imotsvarande del. Statligt stöd till icke lönsam landsbygdstrafik. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt I 4.(s. 133-134) och hemställer attriksdagen till Statligt stöd till icke lönsam landsbygdstrafik för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag på 15 400 000 'Ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik. Regeringen har under punkt I 5. (s. 134-137) föreslagit riksdagenatt 1. godkänna de av föredragande departementschefenförordade ändring arna av nuvarande handläggningsordning för bidragsgivningen till den kollektiva persontrafiken, 2. till Ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik för /84 anvisa ett förslagsanslag på . I motion 1982/83:1927 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att statsmakterna ställer som villkor för statsbidrag tillresp. länstrafikbolag att viss angiven del av de totala kostnaderna skalltäckas genom avgifter. I motion 1982/83:1972 av OlleSvensson m.fl. (s) yrkas att beslutar att hos regeringen begära vissöversyn av statsbidragsreglerna för lokaltrafik. Från detta anslag ges ersättningtill lokal och regional kollektivtrafik i de län där huvudmannaskap etableratsenligt lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik.Enligt lagen skall i varje län finnas en huvudman somhar det politiska och ekonomiska ansvaret för länets kollektivtrafik.Länshuvudmän finns f, n. i 21 län. TU1982/83:17 8 Föredraganden framhåller attstatsbidragssystemet för kollektivtrafiken har tagits upp som ettöversynsprojekt inom . Eventuella störreförändringar av systemet bör dock enligt föredraganden anstå till desssamtliga län i landet bildat länshuvudmän och kommit i gång med trafiken. Dettainnebär att större förändringar kan ske tidigast fr. o. m. /85.Förenklingar inom nuvarande ram för bidragssystemet bör emellertid ske ävenfortsättningsvis. En förenkling, som föredraganden nu förordar, är att slopakravet på att lokala trafikförsörjningsplaner skall lämnas i fråga om sådankompletteringstrafik för vilken kommunerna svarar. Detta bör - framhålls det -kunna ske utan att man för den skull kommer i konflikt med det av riksdagenuttalade syftet med stödformen. Föredraganden utgår därvid från attlänshuvudmännen i trafikförsörjningsplanerna samordnar sin trafik med denkompletteringstrafik som kommunerna i länet svarar för. Vidare förutsätterföredraganden att ansvarsförhållandena läggs fast före trafikåretsbörjan så att en tillfredsställande trafikförsörjning i länets olika delar kanupprätthållas. Genom den "frysning" som tidigare skett avvägmilersättningen har -framhålls det i propositionen - en olyckligkostnadsövervältring skett på kommuner och landsting som en fortsattutbyggnad av kollektivtrafiken motverkats. Mot denna bakgrund räknarföredraganden med att rnilersättningen för /84 bör höjas med 2kr. till , såvitt avser , , , ,, , och , till resp. 23kr. såvitt avser övriga landet. Det totala medelsbehovet för nästa budgetårberäknas till 230,7 milj. kr. Utskottet har ingen erinran mot vad föredraganden anförtom förenkling av bidragsgivningen och om anslagsberäkningen samt tillstyrkervidare förslaget till medelsanvisning. I motion 1982/83:1927 (m) framhållsatt statsmakterna bör ställa som villkor för statsbidrag till länshuvudmännenatt viss given del av de totala kostnaderna skall täckas genom avgifter somerläggs av resenärerna. Utskottet vill med anledning härav erinra om attlänshuvudmannaskaps-lagen lägger det politiska och ekonomiska ansvaret förkollektivtrafiken i varje län på länshuvudmannen. De statliga bidragen täckeren relativt liten del av länshuvudmännens kostnader för kollektivtrafiken.Länshuvudmännen har sålunda själva att bedöma hur återstående del avkostnaderna skall täckas genom fördelning mellan avgifter och landstings- ellerkommunalskattemedel. Av det anförda följer att motionen, såvitt nu är i fråga,inte bör föranleda någon åtgärd. I motion 1982/83:1972 (s) begärs enändring av reglerna om statsbidrag för kollektiv persontrafik så att bidragskall kunna utgå även för interregional trafik, dvs. trafik inom områden medolika länshuvudmän. TU1982/83:17 9 Syftet med den av år 1978beslutade länshuvudmannaskapsre-formen var främst att förbättra betingelsernaför den lokala och regionala persontrafiken. Den av motionärerna begärdaändringen skulle enligt utskottets mening strida mot det sålunda angivnasyftet. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen. 1. att godkänner de avföredragande departementsche fen förordade ändringarna av nuvarande handlåggningsordning för bidragsgivningen till den kollektiva persontrafiken, 2. att riksdagentill Ersättning tid lokal och regional kollektiv persontrafik för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag på , 3. beträffandeviUkor för statsbidrag attriksdagen avslår motion 1982/83:1927 (m) i motsvarande del, 4. beträffande ändring av reglernaom statsbidrag att avslår motion 1982/83:1972 (s). meteorologiska och hydrologiska institut.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt I 6. (s. 137-138) och hemställer att till meteorologiskaoch hydrologiska institut för /84 anvisar ett förslagsanslag på1 . Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitut. Regeringen har under punkt I 7. (s. 138-140) föreslagit att - med godkännan de av vad föredragande departementschefen anfört-om synoptiska observa tionsstationer - till Bidrag till för /84 anvisa ett reservationsanslag på . I motion 1982/83:297 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 18), att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om bemannadeväderstationer. I motion 1982/83:778 av SvenHenricsson m. fl. (vpk) yrkas att beslutar vidhålla sitt beslut medanledning av TU:s betänkande 1980/81:27 gällande bl. a. det synoptiskaobservationsnätets omfattning och försöksverksamhet vid pilotanläggning. I motion 1982/83:986 av PerStenmarck m.fl. (m) yrkas att begär att regeringen vidtar sådanaåtgärder att lokalradion erhåller nödvändig väderinformation från . TU1982/83:17 10 Utskottet tillstyrker förslaget till medelsanvisning. Föredraganden framhåller att meteorologiska ochhydrologiska institut () i sitt besparingsalternativ ianslagsframställningen beräknat en nedskärning av antalet synoptiskaobservationsstationer med nio, motsvarande en besparing på . Vidare erinras i propositionen om tidigarebeslut om verksamhet och organisation (prop. 1980/81:149, /81:27,rskr 1980/81:334. Enligt det beslutet skulle antalet observationsstationer haminst den omfattning som föreslogs i (Ds K 1980:11), dvs. Föredraganden framhåller att det enligt hans uppfattningbör ankomma på att från meteorologiska utgångspunkter och inomtillgängliga medelsramar göra avvägningen mellan antalet observationsstationeroch kvaliteten på väderrapporteringen. När det gäller antalet stationer i dets. k. grundnätet skall samråda med chefen för flygvapnet. Något visstantal stationer bör inte - betonar föredraganden - läggas fast avstatsmakterna. I motion 1982/83:297 (c) erinras omutskottets uttalanden i samband med det nämnda riksdagsbeslutet . - som en följd av det angivna fastställandet av antaletobservationsstationer- att nedläggningar av stationer utöver sådana som är ettled i SMHF.s normala radonalise-ringsarbete inte borde komma i fråga, iavvaktan på en utvärdering av viss försöksverksamhet. Enligt motionärerna harförsöksverksamheten inte ens påbörjats. har inte heller - såsomförutsattes i riksdagsbeslutet -framlagt något förslag om hur de nuvarande bemannadestationerna kan göras effektivare genom förbättring av den tekniskautrustningen. Regeringens förslag att i fortsättningen självt bör fåbestämma antaletstationer utesluter dessutom - framhåller motionärerna - hänsyntill de regional- och sysselsättningspolitiska intressen som utskottet betonadeår 1981. I motion 1982/83:778 (vpk) anförsliknande synpunkter och yrkas att vidhåller sitt beslut från år 1981i fråga om bl. a. det synoptiska observationsnätets omfattning. Utskottet ansluter sig tillföredragandens överväganden i denna del och tillstyrker att godkännervad denne anfört om synoptiska stationer. Härav följer att utskottet avstyrkermotionsyrkandena. I modon 1982/83:986 (m) yrkas attriksdagen begär att regeringen vidtar sådana åtgärder att nödvändigväderinformation i lokalradion kan erhållas från . Utskottet har vid ett flertaltillfällen - senast i betänkandet /82:23 - understrukit den betydelsesom den lokala väderinformationen har för TU1982/83:17 11 a. trafiksäkerheten och det angelägna i att sådaninformation kan delges allmänheten. Riksdagsbeslutet om verksamhet ochorganisation innebar bl. a., att institutet skall inrikta verksamheten på enökning av den avgiftsfinansierade verksamheten. Mot den bakgrunden anserutskottet- nu liksom tidigare - att några särskilda medel inte bör tillskjutasför väderrapporteringen i radio, utöver sådana som används för att finansieraväderinformationen i riksradions program 1. Som framgår av det nämnda betänkandet uppdrogs i maj 1980åt statens förhandlingsnämnd att ta upp överläggningar med , och i syfte att säkerställa fortsattväderinfor-mafion i lokalradion. Då dessa överläggningar ännu inte hadelett till avsett resultat anvisade . för att underlättaompriorite-ringar inoiu det totala informationsutbudet i radio och TV (prop.1981/82:100 bil. 9, /82:23, rskr 1981/82:219). Utskottet framhöll därvid- i likhet med föredraganden - att de anslagna medlen, som har ställts tillSMHI:s förfogande, borde kunna medföra att parterna kom överens. Så haremellertid ännu inte skett. Enligt vad utskottet inhämtat från har institutetträffat en överenskommelse med i . lokalradion därsamt bl. a. och företrädare för jordbruksnäringen. Till följdav denna överenskommelse ges kontinuerlig väderinformation i lokalradion sedanden . Genom ett liknande arrangemang i tillhandahållsäven där väderinformation i lokalradion .