bet · G601NU9 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:9 om revisorers granskning av den ekonomiskauppgörelsen i samband med bildandet av (förslag 1981/82:8) Med viss anmälan har riksdagensrevisorer i förslag 1981/82:8 till överlämnat rapport om en av demutförd granskning av den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av . En motionhar väckts med anledning av revisorernas redogörelse. Redogörelsenoch motionen redovisas i det följande. godkände (prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr 1977/78:198) ett avtal som hösten 1977träffats mellan () - dotterbolag till -, och om bildande av ett svenskthandelsstålsbolag, benämnt . Enligt avtalet förvärvadeStatsföretag av aktiekapitalet, och 25 %vartdera. revisorers granskning gäller den ekonomiskauppgörelse som kom till uttryck i detta avtal. Granskningen har utförts påförslag av näringsutskottet. Frågor som har tagits upp vid granskningen ärfördelningen mellan parterna av aktierna i , rätten för de privataintressenterna att under vissa omständigheter få sina aktier i inlösta avstaten, värderingen av tillskjuten apportegendom samt ersättningen till Grängesför överlåtelse av dess järnvägsrörelse (TGOJ) till . Revisorerna anmäler för att de, från deutgångspunkter som de haft för granskningen av bolagsbildandet, inte har någotatt anmärka mot uppgörelsen utom i vad avser den ersättning som utgått föröverlåtelsen till av TGOJ-rörelsen. 1 detta fall har den överenskomnaöverlåtelsesumman enligt revisorernas mening varit omotiverat hög. En viss redovisningsåtgärd från sida år 1981betecknas av revisorerna som anmärkningsvärd. Härvidlag lämnas en särskildredogörelse i det följande. 1 1982/83. NU1982/83:9 , 2 Den motion som har väckts i ärendet är 1981/82:2179 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt med anledning av revisorers förslag angående denekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av [] somsin mening ger regeringen till känna vad i denna motion anförts och uttalarkritik mot den uppgörelse som föregick bildandet av . Motionärerna hänvisar tillvänsterpartiet kommunisternas motion 1977/ 78:1744 med kritik mot avtalet ombildande av . Denna kritik gällde bl. a. förhållanden som riksdagensrevisorer har aktualiserat vid sin granskning. I den nu föreliggande motionenanförs att kommunisterna vidhåller sin kritik mot den numera avrevisorerna granskade uppgörelsen. Revisorernas rapport kan, hävdarmotionärerna, endast bekräfta det berättigade i partiets förkastande av detifrågavarande avtalet. I revisorers rapport -avsnittet Överväganden - finns ett stycke av följande lydelse (s. 63): I anslutning till genomgången avSSAB:s årsredovisning har noterats att bolaget i sin redovisning årsverksamhet redan detta år redovis-ningsmässigt disponerat 200 milj. kr. av detrekonstruktionslån som först beviljade bolaget fördisposition under /82. Bolaget har lyft rekonstruktionslånet den1 . Detta redovisningsförfarande får anses anmärkningsvärt. Ett motsvarande stycke isammanfattningen (s. 6) utmynnar i att redovisningsförfarandet"måste" anses anmärkningsvärt. I den plan för finansiering av SSABsom framlades i proposition 1977/78:87 ingick att staten under en femårsperiodskulle lämna ett rekonstruktionslån av 1 800 milj. kr. med villkoriig återbetalningsskyldighet.Enligt propositionen (s. 43 f.) beräknades utbetalningen av lånet fördela sigpå budgetåren 1977/78-1981/82 med resp. ca 700, ca 200, ca 400, ca 300 och 200milj. I första omgången anvisades, såsom regeringen föreslagit, 700 milj.kr. NU1982/83:9 3 tilläggsbudget II för /78 och 200 milj. kr. för budgetåret: 1978/79.Enligt förslag i resp. budgetpropositioner anvisades 400 milj. kr. /80, 300 milj. kr. för /81 och 200 milj. kr. Samtliga anslag utgjorde reservationsanslag. De närmare villkoren för rekonstruktionslånet angavs i ensärskild bilaga (bil. 7) till proposition 1977/78:87. Av lånet skulle SSABefter .beslut av regeringen äga rätt att för varje räkenskapsår under denfemåriga rekonstruktionsperioden, för vilket bolaget - med bortseende från föråret erhållna utbetalningar av lånet - redovisade ett negativt resultat efterplanenliga avskrivningar, finansnetto och fastighetsskatter, lyfta ett beloppmotsvaranr de nämnda resultat. Beloppet skulle få lyftas i samband meduppgörande av bokslut eller på visst närmare angivet sätt ä conto. Skulle viduppgörande av bokslut för ett räkenskapsår för vilket lyft medel a contoframgå att verksamheten hade givit ett större negativt resultat ändet budgeterade resultat på vilket utbetalning a conto hade baserats skulle ibokslutet skillnaden upptas som fordran och bolaget äga rätt att omedelbartlyfta ett däremot svarande belopp. Sitt beslut att för /82 anvisa.den sistadelen, 200 milj. kr;, av rekonstruktionslånet fattade den 28 april1981. lade fram årsredovisning för ochupptog då det angivna beloppet som fordran på staten. Balansräkningentillstyrktes av bolagets revisorer- fyra auktoriserade revisorer- irevisionsberättelse den'. ansökan om att få lyfta resterande 200milj. av rekonstruktionslånet är daterad och inkom tillindustridepartementet . I ansökan nämndes att bolaget hade behövtta detta belopp i anspråk för att täcka förlusterna och att beloppet ibokslutet för hade upptagits som en fordran på staten. I enlighet med ;s begäran uppdrog regeringen den 25juni åt kammarkollegiet att från det ifrågavarandereservationsanslaget utlämna lån av 200 milj. kr. revisorers i detföregående citerade uttalande om den redovisningsmässiga dispositionen av de200 milj. kr. av rekonstruktionslånet som anvisats för /82 harbemötts av i en skrivelse till revisorerna . Mot bakgrundäven redogörelse för vad som förevarit hävdar att den redovisningsmässigadisponeringen av rekonstruktionslånet har skett i enlighet med godredovisningssed. I en skrivelse till utskottet anförauktoriserade revisorn , en av revisorer, bl. a.:"Revisorerna diskuterade givetvis denna redovisning i samband medslutrevisionen men har inte funnit den strida mot god redovisningssed." Iskrivelsen sägs också att redan i och med antagandet av proposition1977/78:87 hade förutsett att resultatut- 1* 1982/83. NU1982/83:9 4 fallet för kunde bli sämre än den utbetalade delenav rekonstruktionslånet och därför medgivit att skillnaden fick upptas somfordran. skrivelse till revisorer behandlades avrevisorernas tredje avdelning vid sammanträdet . Därvid,föredrogs en i ärendet upprättad promemoria angående bokföringen avrekonstruktionslånet. Avdelningen beslöt att skrivelsen inte skulle föranledaannan åtgärd än att utdrag ur protokollet från sammanträdet skulle tillställasbolaget. Vad som sägs i promemorian är i sammandrag följande.Riksdagen ställde sig positiv till en preliminär dispositionsplan förett rekonstruktionslån på 1 800 milj. kr. Därefter beslöt varje årom de särskilda anslagens storlek. Enligt förutsättningarna förrekonstruktionslånet skulle lånebeloppet utbetalas efter beslut av regeringen.Samtliga för /81 anslagna medel hade utnyttjats av . Detbelopp av 200 milj. kr. som anvisade torde formelltinte kunna hänföras till bolagets verksamhet under är 1980. Årsredovisningenoch revisionsberättelsen framlades visserligen efter detta riksdagsbeslut.Avgörande för medlens disposition var dock regeringens beslut, som fattadesförst . "Rent sakligt kan det också sättas i fråga ommedel som tydligt avser bolagets verksamhet under det statliga budgetåret1981/82 verkligen skall hänföras till bolagets bedrivnaverksamhet. I det aktuella fallet utnyttjar nämligen bolaget anslag förett och samma verksamhetsår." Att resterande 200 milj. kr..avrekonstruktionslånet var avsedda att användas för förlusttäckning under åren 1981och 1982 anses klart framgå av en passus i proposition 1980/81:67 - beslutadden 23 december 1980-om vissa frågor angående stålindustrin, m. m. Efteruppgift om gjorda utbetalningar till , senast 450 milj. kr. ,sägs där (s. 11) "att 200 milj. kr. i rekonstruktionslån återstår förförlusttäckning ". revisorer vidhåller sålunda den anmärkning motredovisningsförfarandet som de har framställt i rapporten. har den 20 november1979 utfärdat anvisning beträffande redovisning av statliga stöd (BFN:11,publicerad i som KFS 1980:1). Av dennaanvisning framgår att ett lån av här aktuell typ enligt nämndens mening kankarakteriseras som bidrag med villkorlig återbetalningsskyldighet och att dettill följd därav kan få redovisas som intäkt när det erhålls och som kostnadnär det återbetalas. Vidare sägs att ett ännu ej utbetalt bidrag kan tas uppsom fordran i balansräkningen till den del det avser innevarande räkenskapsårunder förutsättning att beslut om bidrag har fattats av vederbörlig myndigheteller att motsvarande säkerhet finns för att bidraget skall utgå. Beträffandetidpunkt för redovisning av väntade medel från staten kan NU1982/83:9 5 nämnas att i sina tre senaste årsboksluthar såsom fordringar på svenska staten tagit upp belopp som i propositioner,vilka ännu inte antagits av , föreslagits skola ställas tillStatsföretags förfogande. Detta har särskilt noterats av Statsföretagsrevisorer, som i revisionsberättelserna förklarat sig tillstyrka "attresultaträkningen och balansräkningen fastställs under förutsättning attovannämnda proposition [resp! proposition 1981/82:125] antages avriksdagen". beslöt omfinansiell medverkan av staten,vid bildandet av (prop.1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr 1977/78:198). Till grund för propositionen iämnet låg bl. a. ett konsortial-avtal mellan , (), > och omtillskapande av det nya handels-stålsbolaget. Från den dåvarande oppositionenssidariktades vid riksdagsbehandlingen stark kritik mot vissa inslag iöverenskommelsen om bildande, av . Kritiken hade som samlande tema attuppgörelsen var affärsmässigt ogynnsam för staten. Den gällde i huvudsak trepunkter. En yar fördelningen av aktierna i på staten och de båda privataaktieägarna, och . En annan var den statliga garantisom Statsföretag skulle få med hänsyn till de privata intressenternas rätt attunder vissa förhållanden begära inlösen av sina aktier i . En tredjepunkt.var värderingen av de anläggningstillgångar som tillsköts av parternasåsom apportegendom. På förslag av näringsutskottet har revisorergranskat den ekonomiska uppgörelse som träffades i samband med bildandet av . Ändamålet med granskningen har varit att klarlägga om denna uppgörelse' kan anses rimlig för statens del. Resultatet av granskningen har framlagts i en rapport som revisorerna överlämnade till med en skrivelse (förslag 1981/82:8). Revisorernas ställningstagande.är enhälligt. Deras skrivelse har föranlett en motion, 1981/82:2179-, vari kommunisterna vidhåller sin tidigare kritik mot uppgörelsen. Utskottet behandlar i det följande först huvudfrågan omhur den ekonomiska uppgörelsen rörande skall bedömas och därefter- en särskild fråga, om redovisning av ett visst belopp som staten ställttill bolagets förfogande som rekonstruktionslån. Den sistnämnda frågan har aktualiserats genom en anmärkning från revisorers sida i rapporten. NU1982/83:9 6 Den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av Aktierna i fördeladesursprungligen på staten och på vardera av de båda övrigaparterna. Stora, andel har sedermera övertagits av staten.Näringsutskottet lämnade fördelningen av aktierna utan erinran och instämde iett uttalande av föredragande statsrådet att den skulle komma att vara av storbetydelse på så sätt att staten och de privata intressenterna skulle få ettgemensamt ansvar för bolagets utveckling. Utskottets socialdemokratiskaledamöter deklarerade i reservation en annan uppfattning. Statens finansiellaåtaganden i samband med bolagsbildningen var av sådan omfattning att dettaborde ha avspeglats i en annan fördelning av aktiekapitalet. En del av de medelsom staten skulle ställa till bolagets förfogande som rekonstruktionslån bordei stället ha utgått i form av ägartillskott, med motsvarande ökning äv statensandel av aktiekapitalet. revisorer anför på denna punkt att det ejförefaller orimligt att aktieposterna fördelades så som skedde. I bolagets styrelse erhöll staten ändå en viss dominans, påpekar de. Revisorerna-tillägger att det möjligen kan hävdas att staten - genom Statsföretag som aktieägare - i SSAB-fallet har iklätt sig ett Osedvanligt stort ekonomiskt engagemang i förhållande till detvå andra aktieägarna. . . Regeringens förslag om en garanti till Statsföretag förinfriande av avtalets bestämmelser om inlösen av aktier var enligtnäringsutskottet icke något uttryck för bristande affärsmässighet iuppgörelsen. Utskottet ansåg garantin motiverad av att Statsföretag fick ett avsamhällsintresset betingat ekonomiskt ansvar. Reservanterna instämde i att denstatliga garantin var berättigad från Statsföretags utgångspunkt. De menadeemellertid att kravet på en sådan garanti styrkte uppfattningen att det iuppgörelsen fanns moment som från statens synpunkt innebar bristandeaffärsmässighet. revisorer konstaterar att en tvångsinlösen avaktier kan ifrågakomma endast i mycket speciella fall och att värdet påaktierna därvid reduceras på visst sätt. De anser att ingen invändning kanresas mot konsortialavtalets regler för aktieinlösen. I fråga om värderingen av de anläggningstillgångar somavtalsparterna tillsköt instämde näringsutskottet i de-överväganden som enligtpropositionen hade varit vägledande för de statliga förhandlarna. Denöverlåtna egendomen från , NJA och hade i vart och ettav fallen åsatts ett värde av 700 milj. kr. överlät inte bara som deövriga avtalsparterna sin gruv- och stålverksrörelse utan också sinjärnvägsrörelse (TGOJ). För denna fick särskild kompensation, motiveradav ätt företaget drabbades av stora avskrivningsförluster på grund avskillnaden mellan bruksvärdet och det planmässiga restvärdet hos dess gruv- ochstålverksanläggningar. Industridepartementet hade låtit genomföra en ingåenderevisorsanalys av ekonomiska ställning för att undersöka hur storkompensation företaget skulle behöva för att dess fortbestånd skulle NU1982/83:9 7 Till skillnad från utskottet hävdadereservanterna att kritik måste riktas mot att regeringen hade gått med på enför de privata intressenterna ytterst fördelaktig värdering av apportegendomen.En värdering grundad på de aktuella rörelsegrenarnas avkastningsvärde skulleuppenbarligen ha lett till väsentligt lägre värde, sade reservanterna. "Enutmanande överföring av värden har skett från staten till privataintressenter", var deras slutsats. Villkoren för förvärv av TGOJberördes inte särskilt av reservanterna. revisorer anför att värderingen avanläggningstillgångarna kan ge helt olika resultat beroende på värderingsnormeroch målsättning. Det förefaller, säger revisorerna, som om det slutliga värdepå apportegendomen som man enades om skulle vara rimligt. Revisorerna tilläggeratt värdet av den ersättning som parterna har erhållit i form av aktier är heltberoende av avkastningen på aktierna och det pris för vilket aktierna kanavyttras. De påpekar att inte har lämnat någon utdelning och att någonförsäljning av till utomstående part inte har förekommit. StoraKopparberg har överlåtit sin aktiepost till staten för och sålundainte fått någon som helst ersättning för de anläggningar som överlåtits tillSSAB för 700 milj. kr., framhåller revisorerna också. De uttalarsammanfattningsvis att påståendet att de privata intressenterna skulle ha fåtten oskälig ersättning för apportegendomen inte har blivit belagt vidrevisorernas granskning. Revisorerna tillfogar emellertid att en sådanbedömning som de haft att göra är en vansklig uppgift och att de har fåttbasera sin bedömning på konsulternas och avtalsparternas utredningar samt defakta om stålbranschen som fanns tillgängliga vid värderingstidpunkten år1977. När det gäller förvärv av TGOJ-rörelsen kan det,säger revisorerna, starkt sättas i fråga om inte den överenskomnaöverlåtelsesum-nian var omotiverat hög. svaga ekonomiska ställning år1978 bedöms ha varit orsaken till uppgörelsen om särskild ersättning förTGOJ-rörelsen. Revisorerna förmodar att oavsett skulle hatvingats begära statligt ekonomiskt stöd för att täcka ansamlade förluster.Uppgörelsen med beträffande TGOJ torde, anför revisorerna,"närmast få anses inrymma ett inslag av näringspolitiskt stöd". Med större skärpa görs ett motsvarande uttalande i motion1981/82:2179 (vpk). Den ersättning som betalades för TGOJ var helt enkelt ettförtäckt bidrag till , säger motionärerna. De tillfogar att det ärrimligt att TGOJ överförs till . Utskottet vill erinra om attdet numera har beslutats att så skall ske (prop. 1981/82:229, /83:1).Motionärerna upprepar kritiska invändningar mot som tidigareframförts från deras håll. Revisorernas rapport kan, hävdar de, endast bekräftadet berättigade i kommunisternas förkastande av avtalet. NU1982/83:9 8 Utskottet konstaterar attriksdagens revisorer vid sin granskning av den ekonomiska uppgörelsen i sambandmed bildande inte har disponerat sådana resurser att en fullständigundersökning och ett helt klargörande resultat har kunnat presteras.Revisorernas bedömning har, som de själva påpekar, till stor del baserats påavtalsparternas egna utredningar. Följden har blivit att slutsatserna irapporten genomgående framstår som obestämda. Utskottet instämmer i revisorernas uttalande att denersättning som fick tillgodogöra sig vid överlåtelsen av TGOJ-rörelsenter sig omotiverat hög. I övrigt finner utskottet, till skillnad frånrevisorerna, att det material som redovisas i rapporten i allt styrker de i detföregående refererade kritiska synpunkter som framfördes vid behandlingen avproposition 1977/78:87. Sammanfattningsvis vill utskottet alltså såsombestående invändningar mot uppgörelsen slå fäst att staten fick en för liten andelav aktiekapitalet, att bestämmelserna om rätt till inlösen av aktier varalltför fördelaktiga för de privata intressenterna och att dessa också på ettoskäligt sätt gynnades genom värderingen av de anläggningstillgångar som detillsköt till det nya bolaget. Som framgår av det föregående harriksdagens revisorer betecknat en av vidtagen redovisningsåtgärd som"anmärkningsvärd". Vad det gäller är att bolaget i sitt bokslut förår.1980 har redovisningsmässigt disponerat den resterande delen, 200 milj. kr.,av ett rekonstruktionslån som ställdes till bolagets förfogande successivtunder en femårsperiod. Beloppet i fråga anvisades av i. april 1980och upptogs på statsbudgeten för /82. Innebörden av revisorers kritik är attredovisningen i detta fall inte har skett i enlighet med. Eftersom auktoriserade revisorer har ställt sig bakomdenna redovisningsåtgärd kan kritiken också uppfattas som ett ifrågasättande avatt dessa fullgjort sin, förpliktelse att iaktta god revisorssed. När revisorer i efterhand har specificerat sinkritik går deras första invändning ut på att medlen inte bortredovisningsmässigt disponeras innan regeringens beslut om utbetalning förelåg.Bokföringsnämndens anvisning beträffande redovisning av statliga stöduppställer emellertid inte ett sådant krav. hade enhälligt bifallitregeringens förslag om att det ifrågavarande beloppet skulle anvisas. Det fårdå, oavsett att regeringens beslut om utbetalning ännu inte förelåg, anses hafunnits erforderlig säkerhet för att lånet skulle komma att betalas ut. Enligt revisorers andra invändning är detfelaktigt att lånebeloppet redovisningsmässigt har hänförts ,eftersom det av statsmakterna skulle ha avsetts för utnyttjande /82, för NU1982/83:9 9 vilket också anslaget anvisades. Den vid femårsperiodensbörjan gjorda fördelningen på skilda budgetår är emellertid att betrakta som enprognos över i vilken takt behovet av lånemedel skulle uppkomma. När det blivitmöjligt att fullt ut överblicka utfallet av verksamhet har ettytterligare tillskott av lånemedel tett sig nödvändigt: Givetvis har denåterstående delen av den redan i princip beslutade låneramen då stått till budsi första hand. Att medlen i enlighet med en tidigare, mera optimistisk prognosanvisades först för /82 påverkar inte säkerheten hos den ibalansräkningen upptagna fordran. Reellt har medlen icke kunnat utnyttjasförrän bolaget fått lyfta dem. Det bör noteras att bolaget i sin framställningtill regeringen om utbetalning av lånebeloppet anmälde att detta redan hadedisponerats redovisningsmässigt. Mot bakgrund av vad här anförts instämmer utskottet icke iriksdagens revisorers kritik mot den berörda redovisningsåtgärden. Utskottet finner i nuvarande läge inte skäl för någonsärskild åtgärd från sida med anledning av revisorernas rapport.Yrkandet i motion 1981/82:2179 (vpk) om en framställning till regeringen iärendet avstyrks. att med avslag på motion1981/82:2179 lägger förslag 1981/82:8 till handlingarna. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (), PerWesterberg (m), (), (vpk), (), (), (), (), Bo Finnkvist (s)och (). (), (), (), Per (), (), Per-RichardMolén (m) och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 8som börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "nyabolaget" bort ha följande lydelse: NU 1982/83:9 10 Utskottet konstaterar med tillfredsställelse attresultatet av revisorers granskning av den ekonomiska uppgörelsen isamband med bildande i allt väsentligt ger stöd åt den bedömning somutskottet redovisade vid behandlingen av proposition 1977/78:87. Revisorernahar sålunda slagit fast att det inte finns anledning till någon anmärkningsåvitt avser fördelningen av aktier i , bestämmelserna om rätt till inlösenav aktier och värderingen av de anläggningstillgångar som parterna tillsköt tilldet nya bolaget. Endast när det gäller förvärv från avTGOJ-rörelsen riktar revisorerna någon invändning mot uppgörelsen; det kan,anför de, starkt sättas i fråga om inte den överenskomna överlåtelsesumman varomotiverat hög. Utskottet vill på denna punkt hänvisa till de speciellaomständigheter vilka - såsom också framgår av rapporten -föranleddeuppgörelsens innehåll i den delen.