bet · G601SkU50 · 1982-12-31 00:00:00 — De begär lagstiftning i syfte attförhindra sådana enligt deras mening inte avsedda skattelättnader. Som motionärerna påpekar begärde redan för tvåår sedan en utredning om egendomslivräntornas skattemässiga behandling.Utskottet framhöll i samband därmed att livräntor och andra periodiskautbetalningar numera utnyttjades i betydande omfattning för att undgåbeskattning i samband med försäljningar eller för att uppnå andra icke avseddaskattelättnader. Med hänsyn inte minst till att reglerna om skatt pårealisationsvinster skärpts fanns det enligt utskottets mening anledning antaatt denna form av skatteundandragande skulle komma att tillta. Utskottetbetonade särskilt att syftet med utredningen borde vara att söka komma tillrätta med missbruksfallen och inte att hindra eller försvåra överlålelseformersom hade till syfte att underlätta generationsväxlingar eller alt bereda entidigare innehavare av ett företag en rättmätig pension. Enligt vad utskottet erfarit är den av motionärernaaktualiserade frågan föremål för uppmärksamhet inom regeringskansliet.Utskottet förutsätter att regeringen utan någon ny framställning från riksdagenkommer att vidta åtgärder i enlighet med motionärernas yrkande ochskatteutskottets tidigare uttalanden och avstyrker därför motionen. För rätt till avdrag förpensionsförsäkringspremie gäller enligt anvisningarna till 31 § KL vissavillkor för att en försäkring skattemässigt skall kunna godtas sompensionsförsäkring. Vidare gäller enligt anvisningarna till 46 § samma lag fr.o. taxering vissa beloppsmässiga begränsningar i avdragsrätten. SkU 1982/83:50 54 En egenföretagare räknas inte som anställd och kandärför inte pensioneras i företagets regi. Han får göra avdrag förpensionsförsäkringspremier i form av allmänt avdrag. Härigenom kommer helainkomsten av förvärvskällan, dvs. även den del som används för att betalapremier för egenföretagarens pensionering, att utgöra underlag föregenavgifter. Underlaget för arbetsgivaravgifter blir härigenom större föregenföretagaren än för den som bedriver sin verksamhet genom ett aktiebolageller en ekonomisk förening. Bolagets (föreningens) kostnader för pensioneringav anställd utgör nämligen inte underlag för arbetsgivaravgifter ens om denanställde är huvudaktieägare. KenthSkårvik m. fl. (fp, m) yrkar i motion 1198 att kostnader för egen frivilligpensionsförsäkring skall anses utgöra avdragsgill kostnad i rörelse och inteeget uttag. Motionärerna bakom motion 1173, m.fl. (vpk), begäratt som sin mening skall ge regeringen till känna att avdragsrättenför frivilliga pensionsförsäkringspremier bör slopas. prövade ett yrkande av samma innehåll som i motion 1198hemställde utskottet att hos regeringen skulle begära en omprövningav frågan om egenföretagares pensionsförsäkringsavdrag. Utskottet pekade isammanhanget på att den övre gränsen vid beräkning av ATP-avgift numera slopatsoch att egenföretagarens schablonavdrag för egenavgifter i förvärvskällornajordbruksfastighet och rörelse ersatts med en rätt till avdrag för belopp som iden skattskyldiges bokföring avsatts för att täcka de på beskattningsåretbelöpande egenavgifterna. Fråganom egenföretagares pensionsförsäkringsavdrag kommer, som utskottet framhöllförra året (SkU 1982/83:35), att prövas av företagsskattekommittén. Vid sådantförhållande avstyrker utskottet bifall till motion 1198. Avdragsrättenför pensionsförsäkringspremier har begränsats i flera avseendenför att motverka ett obehörigt utnyttjande av skattereglerna förpensionsförsäkringar. Endast försäkringsformer som är avsedda uteslutande förpensioneringsändamål berättigar till avdrag, och även i övrigt gäller betydandebegränsningar. Med det anförda avstyrker utskottet också bifall till motion1173. Alla förmåner som en arbetstagare erhåller frånarbetsgivaren skall i princip beskattas som inkomst av tjänst. Denna principgäller även om en arbetstagare erbjuds att till låg kurs teckna aktier i detföretag där han är anställd. Frågan har prövats, bl. a. i rättsfallet RSV FB/Dt1978:30. Den beskattningsbara förmånen skall tas upp till ett beloppmotsvarande marknadsvärdet vid förvärvet av aktien minskat med det pris som denanställde erlagt för aktien. () yrkar imotion 1191 att hos regeringen skall SkU1982/83:50 55 begära förslag om sådan ändring i skattelagstiftningen atternissioner på förmånliga villkor till de anställda inte skall föranleda extrabeskattning av dem som tecknar aktier. Genom riksdagsbeslut (prop. 1980/81:45,FiU 12, rskr 12) öppnades möjlighet för anställda vid ett visst företag ellerinom en viss koncern att bilda aktiesparfonder för placering i värdepapper idet egna företaget. Regeringen har enligt uppgift för avsikt att göra enomfattande översyn av ohka metoder för att stimulera hushållens sparande. Iavvaktan på en sådan översyn har tillsatts en expertgrupp inomfinansdepartementet med uppgift att bl. a. finna lämpliga former för ettlångsiktigt sparande som kan underlätta finansieringen av budgetunderskottetoch näringslivets försörjning med riskkapital. Avsikten är alt förslag skall läggas fram i så god tid att- efter remissbehandling, proposition och riksdagsbeslut - nya regler kan trädai kraft fr. o. m. . I avvaktan på resultatet av pågående utredningsarbete ochmed hänsyn till vad utskottet i övrigt anfört anser utskottet sig böra avstyrkabifall till motion 1191. Sparstimulanser m. m. Frågor om sparstimulerande åtgärdertas upp i ett flertal motioner. och (båda m) yrkari motion 282 att det s. k. sparavdraget, . för gifta och . förensamstående, skall inflationssäkras. m. fl. (s) begär imotion 1734 förslag om ett skattepremierat bostadssparande i syfte attunderlätta nyinvesteringar i bostadssektorn. Stimulansåtgärderna bör enligtmotionärerna avse ett regelbundet sparande av viss storleksordning för förvärvav egna hem och bostadsrättslägenheter. I partimotioner från m (2108), c (2141)och från fp (1644) yrkas att den av avskaffadeskattereduktionen för aktieutdelning (högst . för gifta och 2 250 kr.för ogifta) återinförs. I sistnämnda motion yrkas också att utredningsarbetetom avskaffande av dubbelbeskattningen på aktieutdelningar skyndsamt återupptas. Som tidigare nämnts är en expertgrupp inomfinansdepartementet f. n. i färd med att se över den skattemässiga behandlingenav olika sparformer i syfte att bl. a. underlätta näringslivets försörjning medriskkapital. I utredningsuppdraget ingår också att finna lämpliga former föratt i fortsättningen stimulera hushållens sparande. Med hänsyn härtill saknarenligt utskottets mening anledning att nu ta ställning till frågan omen uppräkning av sparavdraget. Utskottet avstyrker därför motion 282. Motivet för beslut attslopa skattereduktionen för aktieutdelning var fördelningspolitiskt. Det ansågs att de SkU1982/83:50 56 uppoffringar som krävdes för att stödja landets ekonomiborde fördelas på ett rättvist sätt mellan löntagare och andra. Skatteutskottetframhöll i sitt betänkande SkU 1982/83:15 att ansträngningarna att få tillstånd ett ökat hushållssparande och tillgodose näringslivets behov avriskvilligt kapital borde få en annan inriktning än och hänvisade tillatt regeringen hade för avsikt att lägga fram förslag iämnet. Enligt utskottets mening bör beslut från ihöstas ligga fast. Utskottet avstyrker därför partimotionerna 1644, 2108 och2141 i denna del. Med det anförda anser utskottet sig också ha i viss månbesvarat motion 1644 i vad den innehåller yrkande att utredningsarbetet i syfteatt avskaffa idubbelbeskattningen av aktieutdelningar bör återupptas. Vadsärskilt angår detta yrkande vill utskottet erinra om att dubbelbeskattningenav utdelad vinst i icke börsnoterade aktiebolag enligt beslut av riksdagenförra våren (prop. 1981/82:191, SkU 65, SFS 336) mildrats genom ett särskiltavdrag för aktieutdelning. Frågor som gäller möjligheterna att genom ändradeskatteregler underlätta de mindre företagens försörjning med riskvilligtkapital prövas f. n. av företagsskattekommittén, vartill kommer att regeringen-enhgt uttalande i den reviderade finansplanen (prop. 1982/83:150) - senare iår skall föreslå åtgärder som syftar till att säkerställa ett tillräckligtomfattande utbud av riskvilligt kapital. Av den reviderade finansplanen framgårockså att regeringen påbörjat en översyn av företagsbeskattningen, bl. a. isyfte att underlätta ökad rörlighet för riskkapitalet mellan olika företag ochbranscher. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1644 också i denna del. Den särskilda frågan om en riktad sparstimulans tillboendet faller inom bostadskommitténs utredningsuppdrag. Utskottet finner i avvaktanpå resultatet av utredningen inte heller skäl tillstyrka denna motion. I motion 1741 av vpk yrkas att sparskattereduktionen förvisst bank- och aktiesparande slopas fr. o. m. . Utskottetanser sig med hänsyn till pågående utredningsarbete inte ha någon anledning attföregripa den vidare behandlingen av denna sparform. Dess vara eller inte varabör prövas om och när proposition i ämnet föreläggs . Utskottetavstyrker följaktligen också motion 1741. Vpk har i sin partimotion 371 ocksåställt yrkanden om skärpningar av reglerna om beskattning av realisationsvinstvid försäljning av fastigheter, aktier och annan lös egendom. Reglerna om realisationsvinstbeskattning av fastighetändrades , då rätten till indexuppräkning begränsades och detsärskilda 3 000-kronorsavdraget för bostadsfastighet slopades. Vad särskiltangår uppskovsreglerna vill utskottet erinra om att dessa prövas avkommittén för SkU 1982/83:50 57 reavinstuppskovsom enligt uppgift kan väntas avsluta sitt arbete . Med hänsyn härtilloch då det enligt utskottets mening inte heller finns anledning att i övrigtnu biträda motionsförslagen avstyrker utskottet motion 371. I partimotion 1739 yrkar att regeringenskall lägga fram förslag om skattelättnad för vissa gåvor till internationelltbiståndsarbete. Förslaget bör enligt motionärerna kunna utformas i alltväsentligt på sätt som den folkpartistiska regeringen föreslog i proposition1978/79:160. Dettaförslag avstyrkte skatteutskottet - i enlighet med fem riksdagspartiersyrkande - i sitt betänkande SkU 1978/79:55. Utskottet framhöll därvid att denkritik som tidigare avhållit från att medverka lill en avdragsrättför gåvor också kunde riktas mot att genom avdrag vid beskattningen främjainternationellt biståndsarbete. biföll utskottets hemställan. Någraomständigheter som bör föranleda ett annat ställningstagande i denna fråga harmotionärerna inte åberopat. Utskottet avstyrker därför motionen. yrkar i motion 287 att riksdagensom sin mening skall göra gällande att intäkter av hobbyarbete bör undantasfrån skatteplikt. Verksamhetav den art motionären avser torde - i den mån den verkligen bedrivs som hobby -aldrig bli föremål för- någon inkomstbeskattning. Utskottet avstyrker därförmotionen. I enhghet med regeringens förslag i proposition1982/83:50 bilaga 2.1 beslutade höja kapitalskatterna:förmögenhetsskatten med 1/samt arvs- och gåvoskatten med högst 7procentenheter i klass I och högst i klass II. Imoderaternas partimotion 2108 yrkas en återgång till tidigare skallesatser. annan partimotion, 371, av vpk yrkas däremot skärpningar av såvälförmögenhetsskatten som arvs- och gåvoskatten. I denna motion begärs också enöversyn av de värderingsgrunder som gäller i fråga om vissa tillgångar, exempelvisaktier. Syftetmed beslut att höja kapitalskatterna var -liksombegränsningarna av skattelättnaderna för vissa sparformer - att så rättvist sommöjligt söka fördela de uppoffringar som krävdes för att stärka landetsekonomi. Beslutet innebar måttliga höjningar i fråga om mindre SkU1982/83:50 58 förmögenheter och arv men betydande sådana i fråga omstörre kapital. Någon anledning att redan nu ompröva en lagstiftning somträtt i kraft finns enligt utskottets mening inte. Utskottetavstyrker därför båda motionerna. I partimotionen 370 från vpk begärmotionärerna förslag om en lO-procentig omsättningsskatt på aktier. Förslag om en sådan skatt har tidigare avvisats avriksdagen (SkU 1980/81:9 och 32) med motiveringen bl. a., att man vid en sådanbeskattning inte skulle kunna ta hänsyn till realisationsförluster i sambandmed aktieförsäljning. Något skäl för att ändra ståndpunkt i dennafråga föreligger inte, varför utskottet avstyrker motion 370. Vpk har också i särskilda motioner,439 och 883, fört fram långtgående utredningskrav avseende såväl den direktasom den indirekta beskattningen. Kraven innefattar bl. a. progressiv kommunalinkomstskatt, skärpt progression vid den statliga inkomstbeskattningen ochslopande av inflationsskyddet i skatteskalan, skärpt bolagsskatt, tak förränte- och underskottsavdrag, införande av produktionsbeskattning ochborttagande av mervärdeskatten på livsmedel. Som framgår av vad utskottet tidigare anfört pågår f. n.ett omfattande utredningsarbete inom skilda delar av skatteområdet.Motionsförslagen strider i betydande delar mot de målsättningar som gäller fördetta utredningsarbete. Med hänsyn härtill och då motionerna i avvaktan påresultatet av pågående eller redan slutfört utredningsarbete inte heller iövrigt bör föranleda någon åtgärd avstyrker utskottet också motionerna 439 och883. 1. beträffande begränsningen avunderskottsavdragens skattemäs siga värde attriksdagen avslår motionerna 1982/83:2108 yrkande 3 och 1982/83:2374 yrkande 3, 2. beträffandeutredning om underskottsavdrag attriksdagen avslår motion 1982/83:2108 yrkande 13, 3. beträffandeförfarandet vid fastställande av UTB attriksdagen med avslag på motion 1982/83:2377 yrkande 1- SkU1982/83:50 59 godkänner vad i proposition 1982/83:157 anförts omfastställelsemetoden, 4. beträffandelagstiftning om fastställelsemetoden att bifaller propositionen idenna del, 5. hetr'åffanderänteUllägg för bil e. d. attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1201 yrkande 2 i motsvarande del och motion1982/83:2377 yrkande 2, 6. beträffanderäntetillägg för bostad i jordbruk attriksdagen avslår motion 1982/83:1201 yrkande 2 i motsvarande del, 7. beträffande skyldighet att uppgeräntefria eller lågförräntade lån m.m. attriksdagen med anledning av propositionen och motion 1982/83:2379 beslutar atträntetillägg inte överstigande . och arbets- eller uppdragsgivareinte skall omfattas av uppgiftsskyldighet och inte heller ingå i underlag förUTB, 8. beträffandekvittning av vissa räntetillägg attriksdagen avslår motion 1982/83:1201 yrkande 3, 9. beträffandekvittning mellan makar attriksdagen avslår motion 1982/83:1201 yrkande 1, 10. beträffandeackumulerad inkomst attriksdagen med avslag på motion 1982/83:2374 yrkande 4 bifaller propositionen idenna del, 11. beträffande slopandeav skattereduktion för fackföreningsav gift attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1202 yrkande 4, 1982/83:2108 yrkande10,1982/83:2141 yrkande3,1982/83:2374 yrkande 1, 1982/83:2375 yrkande 1 och1982/83:2378 yrkande 12. beträffande ändringav reglerna om skattereduktion för fack föreningsavgift attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:2375 yrkande 2 och 1982/83:2378yrkande 2 bifaller propositioneii i denna del, 13. beträffandekartläggning av medlemsavgifter och konfliktbi drag attriksdagen avslår motion 1982/83:1202 yrkande 5, 14. beträffandesärskild fastighetstaxering attriksdagen avslår motion 1982/83:2374 yrkande 5, attriksdagen med anledning av propositionen och med avslag pä motionerna 1982/83:2374yrkande 2, 1982/83:2376 och 1982/83:2378 yrkande 3 antar propositionen med denändring- SkU1982/83:50 60 en, att lagstiftningen om skattefrihet för stipendierendast skall äga tillämpning vid 1984 och taxeringar, attriksdagen avslår motionerna 1982/83:288 yrkande 1, 1982/ 83:365 yrkande 1 och1982/83:684, 17. beträffandeinkomst av fastighetsförvaltning attriksdagen med anledning av motion 1982/83:288 yrkande 2 hos regeringen begäratt motionen i denna del överlämnas till företagsskattekommittén, 18. beträffandebarnttllsyn i vissa fall attriksdagen avslår motion 1982/83:705, attriksdagen avslår motion 1982/83:1193, 20. beträffande inkomsluppdelningmellan makar i näringsverk samhet attriksdagen avslår motion 1982/83:711, attriksdagen avslår motion 1982/83:284, 22. beträffande skattefria förmåner itjänst att avslår motion 1982/83:870, 23. beträffande avdrag för resor tilloch från arbetet m. m. att avslår motion 1982/83:1722, 24. beträffande bilism i glesbygd attriksdagen avslår motion 1982/83:1727, 25. beträffandeschablonavdraget i inkomstslaget tjänst att riksdagenavslår motion 1982/83:1736 och 1982/83:2108 yrkande 5, attriksdagen avslår motion 1982/83:1196, attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1198 och 1982/ 83:1173, 28. beträffande aktieemissioner tillanställda att avslår motion 1982/83:1191, 29. beträffande sparavdraget iinkomstslaget kapital att avslår motion 1982/83:282, 30. beträffande bostadssparande attriksdagen avslår motion 1982/83:1734, 31. beträffande skaltereduktion förvisst bank- och aktiesparan de attriksdagen avslår motion 1982/83:1741, 32. beträffandeskattereduktion för aktieutdelning attriksdagen avslår motion 1982/83:1644 yrkande 1, 1982/ 83:2108 yrkande 12 och1982/83:2141 yrkande 1, SkU1982/83:50 61 33. beträffande dubbelbeskattning avaktieutdelning attriksdagen avslår motion 1982/83:1644 yrkande 2, 34. beträffande internationeUtbiståndsarbete att avslår motion 1982/83:1739, 35. beträffande skattefrihet förhobbyarbete att avslår motion 1982/83:287, 36. beträffande skärpt skatt pårealisationsvinst attriksdagen avslår motion 1982/83:371 yrkandena 5-9, attriksdagen avslår motionerna 1982/83:2108 yrkande 11 och 1982/83:371 yrkandena1-3, 38. beträffande omsättningsskatt påaktier att avslår motion 1982/83:370, 39. beträffande reformering avavdragssystemet att avslår motion 1982/83:883, 40. beträffande riktlinjer förskattepolitiken att avs[år_mqtjor[82/83j439, 41. beträffande lagförslagen att till följd av vad utskottet ovan anfört och Lag omändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 10 § 6mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 mom.Skall den----------------- i förvärvskällan. Vidtillämpning-------------------- ---------------------- enligt 4 mom. Har denskattskyldige vid----------- privat bruk. Har den skattskyldige erhållit lån Har den skattskyldige erhållit lån från arbetsgivare eller uppdragsgiva- frånarbetsgivare eller uppdragsgiva re och understiger den faktiskt erlag- reoch understiger den faktiskt erlag da räntan på lånet sedvanlig ränta daräntan i fråga om lån från en och skall tillägg göras med elt belopp sammaarbetsgivare eller uppdragsgi- motsvarande skillnaden. Sådant till- varesedvanlig ränta med mer än 100 lägg skall göras även onn lånet har kronor,skall tillägg göras med ett lämnats till sådan den skattskyldige beloppmotsvarande skillnaden. Så- närstående person som avses i 35 § danttillägg skall göras även om lånet 1 a mom. nionde stycket kommunal- harlämnats till sådan den skatt skattelagen (1928:370). Med lån från skyldigenärslående person som arbetsgivare eller uppdragsgivare avsesi 35 § 1 a mom. nionde stycket likställs annat lån om det finns anled- kommunaiskattelagen(1928:370). ning anta att denne har förmedlat Medlån från arbetsgivare eller upp- lånet. Bestämmelserna i detta stycke dragsgivarelikställs annat lån om det tillämpas inte i fall som avses i fjärde finnsanledning anta att denna har SkU1982/83:50 62 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse stycket av nyssnämnda moment. dettastycke tillämpas inte i fall som avses i fjärde stycket av nyssnämnda moment. Denna lag träder i kraft den 1 juli1983 och tillämpas första gången vid taxering. Lag omviss skattefrihet för stipendier enligt 19 § kommunalskattelagen Härigenom föreskrivs följande. I stället för bestämmelserna angåendestipendier i 19 § kommunalskattejagen (1928:370) skall vid 1984 och 1985 årstaxeringar gälla följande. Stipendium som är avsett för mottagarens utbildning ochinte utgör ersättning för arbete som har utförts eller skall utföras förutgivarens räkning räknas icke till skattepliktig inkomst. Denna lag träder i kraft . dels antar de vid propositionen fogade, här ovan s. 1. lag omändring i taxeringslagen (1956:623) med den ändringen att 37 § 2 mom. erhållerföljande som utskottets förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag 2 mom. Vidavlämnande------------ iakttagas följande. Avsersådan-------------------- förmånen utgått. Ikontrolluppgift, som--------- under förrättningen. Omskattechefen---------------- r icke föras. Därest vid---------------------- somavdragits. Avkontrolluppgift------------ och traktamentsersättning. Ikontrolluppgift skall särskilt vissa uppdragsersättningar. Ikontrolluppgift skall anges------- - i företagel. Kontrolluppgift,som----------- åtnjuta pensionsförmånen. I kontrolluppgift skall lämnas I kontrolluppgift skall lämnas uppgiftom lån som har lämnats uppgift om lån som har lämnats räntefritt, eller mot ränta understi- räntefritt, eller mot ränta understi gande sedvanlig ränta, till arbets- gande sedvanlig ränta, lill arbets- eller uppdragstagare. Uppgiften eller uppdragstagare, om del sam skall avse lånebeloppet och eriagd maniagda värdet av förmåner av ränta. detta slag uppgår till mer än 100kro- nor.Uppgiften skall avse lånebeloppet och eriagd ränta. SkU1982/83:50 63 Regeringens förslag Utskottets förslag Kontrolluppgift enligt----------------- varje person. Riksskatteverketfår------------------ ej föras. 2. lag om ändringi lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumuleradinkomst, 3. lag om ändringi kommunalskattelagen ( 1928:370) med den ändringen att 19 § utgår urförslaget, 4. lag om ändringi lagen (1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift, 5. lag om ändringi skatteregisteriagen (1980:343), 6. lag om tid förallmän fastighetstaxering. Närvarande: (), () (mom.15), (), (), förste vice talmannen () (mom. 1-14 och 16-40), ()*. (), BoLundgren (m), () (mom.15), () (mom.15), EgonJacobsson (s), (), (), (), AnnaLindh (s) (mom. 1-14 och 16-40), (), () och EllaJonsson (c) (mom. 1-14 och 16-40). * Ej närvarande vid justeringen. Begränsningen av underskottsavdragens skattemässiga värde(mom. 1) Förste vice talmannen , ,och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 37 med "En av" och slutar på s. 38 med"tillsatta bostadskommittén" bort ha följande lydelse: Vid remissbehandlingen av betänkandet (Ds B 1981:16)Reformerad inkomstbeskattning riktades av det helt övervägande antaletremissinstanser mycket allvarlig kritik mot förslaget att begränsaunderskottsavdragens skattemässiga värde. Invändningarna var av såvälprincipiell och materiell som formell art. Det gjordes bl. a. gällande att tilläggsskattenbröt den symmetri som gällt i skattesystemet, att den innebar ettklart avsteg SkU1982/83:50 64 från principen att skatt skall tas ut efter förmåga, altden kunde väntas få allvarliga negativa verkningar inte bara förbostadsrättshavare, villa- och andra fastighetsägare utan också förnäringslivet och att den skulle komma att ge upphov till svåratillämpningsproblem. Dessa enligt utskottets mening vägande invändningar mot attgenerellt begränsa underskottsavdragens skattemässiga värde äger alltjämt i höggrad giltighet. Utskottet tillstyrker således att begränsningen slopas.I enlighet härmed bör också reglerna om räntetillägg upphävas. Förslag avangiven innebörd bör föreläggas . Efter ett enhälligt riksdagsbeslut tillsattes 1980 enkommitté med uppgift att utforma bestämmelser mot obehörigt utnyttjande avunderskottsavdrag. Utredningsuppdraget har enligt uppgift numera upphört.Utskottet finner det angeläget att utredningsarbetet återupptas ochslutförs. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med anledning avmotionerna 1982/83:2108 yrkande 3 och 1982/83:2374 yrkande 3 beslutar upphävabegränsningen av underskottsavdragens skattemässiga värde och hos regeringenbegära att förslag härom föreläggs . Utredning om underskottsavdrag (mom. 2)