bet · G601UbU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Det förhållandet innebär enligtmotionärernas mening att det är särskilt viktigt att inom JST-sektorn planera,samordna och utnyttja alla tillgängliga resurser så väl som möjligt (yrkandeI). 1 motion 1982/83: 1902 uttrycks farhågor för attförekomsten av gymnasieskolans humanistiska linje som är den endalinjen som ger en bred språklig utbildning kan komma att minska och attdärmed underlaget för rekrytering till bl.a. språkutbildning på högskolenivåpåverkas negativt. Motionärerna menar att den exemplifiering som görs i proposition1982/83: 100 (s. 302) på bristande samstämmighet mellan genomgången studievägoch yrkesverksamhet efter gymnasieskolan är missvisande och kanleda till att länsskolnämnderna vid fördelningen av länsramarna mellankommunerna alltför mycket begränsar tilldelningen av platser pä humanistisklinje. Det skulle kunna leda till en allvarlig utarmning av språkutbildningeni vårt land. Motionärerna förordar att linjen inte tillåts omfatta mindre än3800 intagningsplatser i årskurs 1 /84 och att den bör finnas påvarje gymnasieort. Medhänvisning till det stora antalet sökande till studievägar inom JST- UbU1982/83:21 12 sektorn och till att utbildningarna där i storutsträckning leder till arbete löresläs i motion 1982/83:948 yrkande 19 (idenna dei) att sektorn för /84 beräknas för en intagning av 2700 elever. Utskottet har i det föregående erinrat om vad som iproposition 1982/ 83: 100 anförs om de grundläggande förutsättningarna förplaneringen av gymnasieskolan och om riktlinjer för gymnasieskolansdimensionering. 1 likhet med regeringen har utskottet klart för sigsvårigheterna att i nuvarande liige med stora ungdomskiillar och en svårarbetsmarknadssituation erbjuda alla ungdomar utbildning som både tillmötesgårderas intresse och tillförsäkrar dem arbete efter utbildningen. Utskottet kaninte inse att förslaget i motion 1982/83:581, som utskottet uppfattar det. attlåta elevernas önskemål om utbildning bli den dominerande faktorn fördimensioneringen av gymnasieskolan skulle lösa problemen. Utskottet anslutersig till regeringens uppfattning att ungdomarnas intresse av olika utbildningarskall vägas mot vad som är känt om arbetsmarknadens behov och kommunernasmöjligheter att anordna utbildningar. Med detta avstyrks yrkande II i motion 1982/83:581. Beträffande det i motion 1982/83: 1653 anförda behovet avsamordnad utbildningsplanering inom JST-sektorn hänvisar utskottet till attplaneringen av gymnasieskolan nu i ökad utsträckning görs på regional nivå.Detta bör underlätta den bättre samordning av insatserna inom JST-omrädet sommotionärerna begär. bör med hänvisning härtill avslå motion 1982/83:1653 yrkande I. Med anledning av de farhågor för att somliga g-orter viden minskning av HS-sektorn kan komma att stå utan humanistisk linje somuttrycks i motion 1982/83: 1902 vill utskottet anföra följande. I det föregående har utskottet översiktligt redogjort förinnebörden av det nya planeringssystemet för gymnasieskolan när det gällerfördelningen av elevplatser till länsskolnämnderna och kommunerna. Nämnderna erhållerplatser (länsramar) sektorsvis. Tilldelning ur länsramarna sker efter ansökanav kommunens skolstyrelse eller landstingskommunens utbildningsnämnd.Länsskolnämnden bestämmer det antal intagningsplatser som varje kommun i länetfår inrätta för varje studieväg (jfr SFS 1982; 171). HS-sektorn omfattar enligt förslaget i proposition1982/83; 100 sammanlagt 20600 intagningsplatser. Bortsett från musiklinjen,som /84 beräknas omfatta oförändrat 270 intagningsplatser, ärden humanistiska linjen den klart minsta linjen pä HS-sektorn. SÖ har /84 beräknat antalet intagningsplatser till 3 800 på linjen. Förden samhällsvetenskapliga linjen är motsvarande tal 6600 och för den socialalinjen 9900. Det nya planeringssystemet innebär bl. a. attstatsmakterna i sina beslut inte längre anger den beräknade omfattningen avvarje linje. 1 proposition 1980/81; 107 om den statliga skoladministrationen m.m. angavs att kapaci-icten på enskild studieväg endast i undantagstall bordelåsas genom cen- UbU1982/83:21 13 Centrala önskemål att påverkadimensioneringen av viss studieväg borde i första hand tillgodoses genomallmänna riktlinjer (prop. s. 34). Med hänvisning bl.a. till vad som i motionen anförs omvärdet av en bred språklig utbildning i gymnasieskolan och om underlaget tillhögskoleutbildning i språk utgår utskottet från att ansvariga regionala ochlokala myndigheter genom sina beslut inte i nämnvärd omfattning förändrar dennuvarande spridningen av den humanistiska linjen. Detta bör vara en riktlinje.Utskottet anser det emellertid inte påkallat att nu vidtar någrasärskilda åtgärder. Erfarenheterna av det nya planeringssystemet är ännu mycketringa. Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrker utskottet motion1982/83: 1902. När det gäller dimensioneringen av gymnasieskolan / 84 ansluter sig utskottet till regeringens förslag omtotaldimensionering. Vad gäller fördelningen av platserna på de skildasektorerna noterar utskottet att det för JST-sektorns del visserligen sker enminskning i förhållande till förslaget i budgetpropositionen 1982, men att enviss ökning har gjorts i nu föreliggande proposition i förhållande till denfaktiska utläggningen för /83. Ökningen har enligt föredragandestatsrådet anpassats till vad som bedömts möjligt att genomföra. börmed hänvisning härtill avslå motion 1982/83:948 yrkande 19 i denna del. Utskottetföreslår vidare att beträffande ramar för elevplatser igymnasieskolan för /84 godkänner vad som har förordats iproposition 1982/83: 100. bör i enlighet med förslaget i proposition1982/83: 100 bemyndiga regeringen att - i den mån arbetsmarknadsskäl såpåkallar - för /84 medge att totalramen för elevplatser igymnasieskolan utökas. Utskottet, som i det föregående harberört de högre specialkurserna, har inget att erinra mot vad föredragandestatsrådet har anfört om särskilt försök med vissa sådana kurser. I motion 1982/83:2277 (motivering i motion 1982/83:227.1). vilken har väckts med anledning av proposition 1982/83; 120, anförmotionärerna att det är svårt att se behovet av nya högre specialkurser somspeciellt riktar sig mot nuvarande arbetsmarknad.Försöksverksamheten bör enligt motionärerna i stället syfta till att tillföranäringslivet i sådan kompetens som saknas, t. ex. inom data-och elektronikomrä-dena (yrkande 2). Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet peka påatt de högre specialkurser som det nu är fräga om avser att ge ungdomar medtidigare i huvudsak teoretisk utbildning en mera yrkesinriktad utbildning. Denanknytning till det regionala näringslivet som åsyftas med den planeradeförsöksverksamheten skall självfallet medverka till att utveckla regionens UbU1982/83:21 14 näringsliv och därmed ocksä kunna bidra till att hindra enfortsatt alltför ensidig inriktning av näringslivet genom en förnyelse päexempelvis de områden som nämns i motionen. Enligt utskottets uppfattning äryrkande 2 i motion 1982/83:2277 tillgodosett genom förslaget i proposition1982/ 83: 120, varior yrkandet bör avslås av . Utskottet har därmedinget att erinra mot vad som i propositionen anförs om ett särskilt försök medvissa högre specialkurser. Beträffande planeringsramarna förbudgetåren 1984/85 och 1985/86 föresläs i proposition 1982/83: 100 enoförändrad ambitionsnivå i fräga om antalet intägningsplatser i förhållandetill antalet 16-åringar. Dessa beräknas minska medsammanlagt 13 200. Vidare förordas en fortsatt inriktning mot ökade ramar förde ekonomiska och merkantila samt de tekniska och naturvetenskapligautbildningarna. För JST-sektorn sker en minskning /85 iförhållande till förslaget i budgetpropositionen 1982 och en viss ytterligareminskning /86 jämfört med /85. 1 motion 1982/83:948 (yrkande 19 i denna del) föreslås attJST-sektorn bör omfatta 2 700 intagningsplatser även budgetåren 1984/85 och1985/86. Statsmakterna bör enligt motion 1982/83: 1867 ägna störreuppmärksamhet ät den långsiktiga inriktningen av olika utbildningssektorersomfattning vid dimensioneringen av gymnasieskolan. Motionärerna menar vidareatt den hänsyn till ungdomarnas intresse som föredragande statsrådet säger sigvilja ta inte avspeglas i förslaget om den fortsatta minskningen av HS-sektorn.De skäl som anförs för dimensioneringen av EM-sektorn finner motionärerna inteövertygande. Regeringen bör återkomma till med förslag till ramar förbudgetåren 1984/85 och 1985/86 som bättre tillgodoser ungdomarnas intressen. Det har av det föregående framgått att det är svårt atterbjuda sådan utbildning åt alla ungdomar som med säkerhet leder till ettarbete för vilket man är utbildad. Utskottet delar föredragande statsrådetsuppfattning att det inom EM-sektorn och den tekniska och naturvetenskapligasektorn (TN-sektorn) finns utbildningar som i och för sig är teoretisktinriktade, men ändå ger god förberedelse för att gä ut pä arbetsmarknaden. Detär viktigt att SÖ - som det framhålls i proposition 1982/83; 100 - ägnarsärskild uppmärksamhet åt den närings- och industripolitiska utveckHngen somgrund för den långsiktiga planeringen av gymnasieskolan. Av utskottetsställningstagande i det föregående till regeringens förslag om riktlinjer förgymnasieskolans planering framgår ocksä att utskottet är ense med regeringen omatt ungdomarnas intresse för utbildningar bör vägas mot aktuell kunskap omarbetsmarknaden och kommunernas möjligheter att anordna utbildningar. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1982/83; 1867. Utskottetansluter sig till förslaget i proposition 1982/83; 100 även i fråga UbU1982/83:21 15 om JST-sektorns storlek under budgetåren 1984/85 och1985/86 och avstyrker motion 1982/83:948 yrkande 19 i denna del. Med hänvisning till det anförda föresläs bifallavad som i proposition 1982/83: 100 har förordats om bemyndigande för regeringenatt fastställa planeringsramar för elevplatser i gymnasieskolan för budgetåren1984/85 och 1985/86. F.n. utgår tillfälligtstimulansbidrag till kommunerna för varje nytillkommen elev pä deinvesteringskrävande litbildningarna inom industri och hantverk. Regeringenföreslär att kommunerna skall kunna få detta bidrag även för budgetåret1983/84. Bidraget bör utgå i förhållande till utbildningens längd, varvidutgångspunkten bör vara . för utbildning som omfattar ett läsår. Stimulansbidraget bör enligt motion 1982/83:948 yrkande 17ocksä kunna användas som ett särskilt bidrag till arbetsgivare som erbjuderutbildningsplatser i gymnasial lärlingsutbildning. Utskottet har tidigare innevarande avstyrkt ettlikartat motionsyrkande (mot. 1982/83:94, UbU 1982/83; 12). Med hänvisning tillvad utskottet då anförde och till beslut (rskr 1982/83: 109)föreslår utskottet att avslår motion 1982/83: 948 yrkande 17 samtgodkänner de grunder för stimulansbidrag som har förordats i proposition1982/83: 100. I proposition 1982/83: 120 om utveckling i harföreslagits att stimulansbidraget i bör utgå även för andraårskursen, dvs. uppgå till sammanlagt . per nyinrättad plats, omutbildningen omfattar tvä läsår eller mera. Belopp som hänför sig till årskurs2 avses betalas ut endast för platser som utnyttjas i årskurs 2, när dennaaktualiseras /85. Då kostnadskonsekvenserna inträffar /85, anser föredragande statsrådet att regeringen bör hemställaom medel för ändamålet i budgetpropositionen 1984. 1 motion 1982/83:2277 (motivering i motion 1982/83; 2273).vilken har väckts med anledning av proposition 1982/83: 120, förordas att detföreslagna utökade stimulansbidraget till kommunerna i ocksåfår utnyttjas för den gymnasiala lärlingsutbildningen (yrkande 1). Med hänvisning till vad utskottet i det föregående haranfört vid sitt ställningstagande till motion 1982/83: 948 yrkande 17 avstyrksmotion 1982/ 83:2277 yrkande 1. Utskottet föreslår att godkänner vadsom i proposition 1982/83; 120 har förordats om särskilda grunder för stimulansbidragtill kommuner i . Åtgärder för elever med särskilda behov Åberopande undersökningar som bl.a. visar hur stor förekomsten är av studieavbrott i gymnasieskolan blandinvandrarungdomarna, speciellt i , hemställs i motion1982/83:1379 om åtgärder för alt tillgodose invandrarelevernas speciellabehov. UbU1982/83:21 16 Utskottet att motionensyrkande spänner över ett brett spektrum. Språk- och kulturarvsutredningen (U1981: 04, SKU) har enligt sina direktiv alt överväga en rad frågor som berörinvandrarungdomarnas utbildningssituation, även såvitt avser gymnasieskolan.Förslag frän utredningen kan väntas . I avvaktan på utredningensförslag och ärendets fortsatta beredning är utskottet inte nu berett att föreslånya särskilda åtgärder i enlighet med syltet i motion 1982/83:1379. Riksdagenbör därför avslå motionen. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attregeringen för extra undervisning i svenska saml hemspråksundervisning ochstudiehandledning pä hemspråk för invandrare i proposition 1982/83: 100beräknar särskilda medel om sammanlagt . för /84. 1 motion 1982/83; 1373 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att i gymnasieskolanbetyg skall ges ocksä / ämnet svenska som främnuinde språk. Utskottet avstyrkte vid toregäende ettlikalydande motionsyrkande (mot. 1981/82:1794. UbU 1981/82:18). Med hänvisningtill vad utskottet dä anförde föreslår utskottet att avslår motion1982/ 83; 1373. Den gymnasiala utbildningen fördöva och gravt hörselskadade i behandlas i motion 1982/83: 1360.Motionärerna finner det otillfredsställande att flera av de lärare som handharundervisning för döva och gravt hörselskadade inte har specialläraruibildning.Riksdagen föresläs medge att 20 tjänster förbehållna lärare medspeciallärarutbildning för döva och gravt hörselskadade får inrättas vidgymnasieskolan i fr. o.m. /84 (yrkande 2). (U 1978:07), som har slutfört sittarbete, har i en departementspromemoria (Ds U 19/9: 14) framlagt torslag somligger i Imje med motionens yrkande. Kommitténs förslag bereds f.n. inomregeringskansliet. Med hänvisning härtill avstyrks motion 1982/83: 1360yrkande 2. Utskottet tillstyrker förslaget iproposition 1982/83; 100 om viss utökning av möjligheterna till mindrestudiekurs. Läroplansfrågor m. m. Fr. o. m. innevarande läsårförekommer reguljärt pä vissa gymnasieorter en gruppvis anordnad verksamhet medkombination av gymnasiestudier och elitidrott i syfte att underlätta förungdomar som bedriver intensiv idrottsträning att kombinera detta med studier igymnasieskolan (prop. 1981/82: 100 bil. 12, UbU 1981/82: 18 och 23, rskr1981/82:252). För verksamheten utgår statsbidrag. SÖ har föreslagit att dennaverksamhet kompletteras med möjlighet förde intensivt tränandegymnasieskolelever som har tillfredsställande träningsförhållanden på hemortenatt individuellt UbU1982/83:21 ' 17 kombinera specialidrott med studier vid hemortensgymnasieskola. Föredragande statsrådet anmäler i proposition 1982/83; 100 atthon för sin del är beredd att i huvudsak biträda förslaget. Den nyaverksamheten, som t. v. bör ha försökskaraktär, avses äga rum inom en ram om150 intagningsplatser ocji tned början /84. Inga statsbidragföreslås utgå till lärarlöner för den del av verksamheten som avserspecialidrott. Utskottet har inget att erinra mot vad som i proposition1982/83; 100 har anförts i nu berört hänseende. 1 motion 1982/83:967 erinras om verksamheten medkombination av gymnasieskolstudier och elitidrott pä vissa gymnasieorter samtförslaget om ny försöksverksamhet med kombination av specialidrott med studiervid herrtortens gymnasieskola. Mot bakgrund härav framförs den meningen attdet är angeläget och rimligt att också andra talanger än sädana inom idrottenges möjlighet att utvecklas i en liknande försöksverksamhet. Elever sorn harspecjislla förutsättningar för t. ex. musik, sång, matematik, fysik, språk,dans eller teckning bör pä motsvarande sätt fä utveckla dessa. Motionärernaföreslår att 150 intagningsplatser med denna inriktning bör avsättas förförsöksverksamhet med kombination av specialintresse och studier vid heniprtensgymnasieskola fr. o. m. (yrkande 9). För att säkerställa tillgången pä en god musikerkaderföresläs i motion 1982/83:759 att möjligheter skapas för att inomgymnasieskolans ram, oavsett linje eller specialkurs, kunna erhålla enkvalificerad musikutbildning. Motionärerna anför som exempel att elev skullekunna få byta ut mot undervisning i musik och hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av en vidgad musikutbildning i gymnasieskolan. Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om attgymnasieutredningen i sitt principbetänkande En reformerad gymnasieskola (SOU1981:96) lagt fram förslagom tilläggskurser inom ramen för kursplanen i degrundläggande studierna. Utöver obligatoriska tilläggskurser bör elev enligtutredningen kunna välja tilläggskurser mera fritt med hänsyn till intresseinriktningoch förutsättningar i övrigt. Utredningen föreslär vidare obligatoriskafördjupningsstudier i de långa studieprogrammen. Fördjupnings-studierna skaHvara inriktade mot särskilda intresseområden inom ämnet eller motämnesövergripande teman. Utredningens förslag bereds f.n. inomregeringskansliet. Med hänvisning till det pågående beredningsarbetet föreslårutskottet att avslår motionerna 1982/83:967 yrkande 9 och1982/83:759. 1 motionerna 1982/83:406 (i denna del), 1982/83:586 och1982/83: 1896 har väckts yrkanden vUka alla avser förslag om lokalisering avverksamhet med kombination av gyrrmasieskolstudier och elitidrott till vissa imotionerna angivna orter. När verksamheten med kombination av gymnasieskolstudieroch elitidrott beslutades av . bestämdes bl. a. att SÖ isamverkan 2 1982/83. UbU1982/83:21 18 med skulle bestämma lokalisering,dimensionering och inriktning på idrottsgren (prop. 1976/77: 100 bil. 12, UbU1976/77: 17, rskr 1976/77: 158). Med hänvisning härtill bör avslåmotionerna 1982/83:406 i denna del, 1982/83: 586 och 1982/83: 1896. Då även i övriga fall inte brukar ta ställningtill lokalisering av studieväg, avstyrker utskottet även den del av motion1982/83:406 som avser förslag om lokalisering av kemiteknisk gren av,fyraårigteknisk linje till . 1 mofion 1982/83:762 föreslås att utbildning i ämnetmediakommunikation kommer till stånd i . Utbildningen bör gessåsom ett alternativämne på de tre- och fyraåriga linjerna och omfatta femveckotimmar per årskurs. Då det inte ankommer pä att besluta om enstakautbildningar på vissa bestämda orter avstyrker utskottet motion 1982/83: 762.Utskottet vill i sammanhanget peka på att visst utrymme för initiativ till nyaämnen av den art som föreslås i motionen ges vid den pågående försöksverksamhetenmed ramtimplaner. beslöt omsjälvstudietimmar i gymnasieskolan. De borde få förekomma i årskurs 3 av detreåriga linjerna (under högst ), i årskurserna 3 och 4 pä fyraårigteknisk linje (under högst fem resp. ) samt i årskurs 2 av detvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjerna (under högst treveckotimmar) (prop. 1981/ 82: 14. UbU 1981/82:5, rskr 1981/82; 112). Iriksdagens beslut angavs att självstudietimmarna borde kunna reduceras i antaleller helt tas bort. om skolorna så önskade. Detta kunde ske genom att skolornaför handledning tar i anspråk dels de medel som frigörs, om man inte i allalägen förordnar vikarier , dels delar av vissaförstärkningsresurser. I motion 1982/83: 1391 (i denna del) anförs att de ämnensom framför allt drabbas av de s. k. lärarlösa lektionerna är svenska ochsamhällskunskap, tvä ämnen som är av stor betydelse för den samhälleligautvecklingen och den allmänna förståelsen och tillämpningen av nyabetydelsefulla naturvetenskapliga landvinningar. Eleverna bör inte utsättasför experiment av denna art. I motion 1982/83: 967 begärs att regeringen vidtaråtgärder så att alla skolor kan undvika "lärarlösa lektioner" utanatt behöva ta i anspråk den fria resursen. Regeringen bör återkomma med förslagom åtgärder som kan komma i fråga från (yrkande 7). 1 motion1982/83: 2152 slutligen förordas att de lärarlösa lektionerna bör avskaffas,och motionärema begär att effekterna av s. k. lärarlösa lektioner börundersökas som ett Törsta steg mot avskaffande (yrkande 1). Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärangeläget att de s. k. låiailösa lektionerna kan avskaffas, eftersom utskottetinte kan dela uppfattningen att de iir motiverade av pedagogiska skäl. anser sig i]tski)iiet inte kunna förorda ett avskaffandeav självstudie- UbU1982/83:21 19 timmarna med verkan fr.o.m. /84. Utskottetutgår emellertid från att regeringen lägger fram förslag om attsjälvstudietimmarna avskaffas så snart det ekonomiska utrymmet medger detta.Statsrådet har i svar på en fråga(1982/83:236) i kammaren meddelat att arbetet med att finna entillfredsställande lösning på frågan om självstudietimmarna kommer att ges högprioritet i beredningen av budgetproposition (RD 1982/83:70 s. Utskottet vill i sammanhanget även erinra om att regeringengenom beslut uppdragit ät SÖ att utifrån vunnaerfarenheter av den friare resursanvändningen i gymnasieskolan och till hjälpför skolornas planering inför /84 komplettera det preliminäraservice- och informationsmaterial om friare resursanvändning och självstudier igymnasieskolan som SÖ tidigare utarbetat på uppdrag av regeringen. Materialetborde innehålla konkreta exempel på lokala lösningar och modeller som kanbevara så många lektioner som möjligt lärarledda utan att hjälpen till elevermed svårigheter försvagas. Uppdraget skulle genomföras så, att materialet kundevara gymnasieskolorna till banda . Utskottet har erfaritatt i särskilda anvisningar för anslagsframställningeninför /85 givit SÖ i uppdrag att i sin anslagsframställningpröva och redovisa omprioriteringar inom sitt verksamhetsområde så atteleverna kan få lärarhandledning även under den del av självstudietiden somhittills normalt varit lärarlös. föreslås med hänvisning till det anförda avslåmotionerna 1982/83:967 yrkande 7, 1982/83: 1391 i denna del och 1982/83:2152yrkande 1. 1 motion 1982/83:963 hemställs att av regeringenbegär att möjligheter skapas för elever pä naturvetenskaplig och fyraårigteknisk linje att utföra specialarbete som en naturlig del av utbildningen isista årskursen. Utskottet vill med anledning av motionen peka på attmöjligheter att utföra ett eget, självständigt arbete finns föralla elever. Ett sådant arbete skall enligt ovan nämnda beslut omsjälvstudietimmar krävas av eleverna i den mån de inte har självstudietimmar(UbU 1981/82:5, s. 10). Utskottet avstyrker härmed motion 1982/83:963. 1 motionerna 1982/83:389,1982/83:458. 1982/83:598 och 1982/83:1356 föreslås att ämnet religionskunskapskall ha på timplanen för de tre- och fyraåriga linjerna. Vid behandlingen av proposition 1981/82: 14 omförändringar av gymnasieskolans utformning m.m. beslöt bl.a. attminska timtalet lör ämnet religionskunskap pä treårig ekonomisk och fyraårigteknisk linje samt pä variant av naturvetenskaplig linje frän i propositionenföreslagna 2.5 veckotimmar till den dä gällande timplanens (UbU UbU1982/83:21 20 1981/82:5, rskr 1981/82: 112). beslut innebäralltså ingen förändring av timtalet för religionskunskap pä ifrågavarandestudievägar jämfört med läroplanen för gymnasieskolan (Lgy 70). Skälet tillbeslutet var att bl. a. genom den åtgärden återställa timtalet förhistorieämnet till vad som vid tiden för riksdagsbeslutet gällde för de nunämnda studievägarna. Med hänvisning till vad utskottet i sitt betänkande UbU1981/82:5 (s. anförde i frågan föreslår utskottet att avslårmotionerna 1982/ 83:389, 1982/83:458, 1982/83: 598 och 1982/83; 1356. I motion 1982/83: 1380 anförs attkunskap i ekologi och kännedom om de naturlagar som styr de olika livsorganismernasutveckling är bristfällig eller saknas i många utbildningar . Motionärenhemställer om åtgärder, bl. a. avseende antagningsbestämmelserna tillhögskolan, så att undervisning i biologi med inriktning mot ekologi kan bliobligatorisk i större utsträckning i utbildningsväsendet, inte minst päfyraårig teknisk linje.