bet · G601SoU25 · 1982-12-31 00:00:00 — I sitt slutbetänkande (SOU1982:43) Språk- och kulturstöd för invandrar- och minoritetsbarn iförskoleåldern redovisar utredningen förslag till åtgärder som rör verksamhetenmed hemspråksstöd. Därvid föreslås en lagreglering av hemspråksstödet genom etttillägg fill socialtjänstlagen. Lagförslaget innebär att invandrar- ochminoritetsgruppers barn skall garanteras ett hemspråksstöd under viss tid.Utredningen föreslår även vissa ändringar i statsbidragsreglerna. I budgetpropositionen(s. 86) anger socialministern atf han inte är beredd atf föreslå någraförändringar beträffande statsbidraget till hemspråksträning i förskolan. I budgetpropositionen föreslås vidare eft anslag på 34,2milj. för statsbidrag till hemspråksträning i förskolan. Medelsanvisningenifrågasätts i motion 1982/83:1823 av m. fl. (m). Motionärernayrkar aft anslaget skall beräknas till 2 milj. kr. lägre belopp än enligtpropositionen (yrkande 3). De är kritiska mot de kostnadsökningar som skettunder anslaget, bl. a. den årliga uppräkning av bidraget som sker med hänsyntill löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. En väg som borde prövasär vidare enligt motionärerna att uppmuntra föräldrarna att själva träna sinabarn i modersmålet. Genom en smidigare tillämpning av de regler som gäller förvilka som bör åtnjuta undervisning bör man vidare enligt motionärerna kunnagöra en besparing med 2 milj. kr. Ett liknande motionsyrkande av samma motionärer avstyrktesav utskottet i samband med behandlingen av föregående års budgetproposition.Utskottet (SoU 1981/82:41 s. 23) hänvisade därvid fill att man borde avvaktaresultatet av den ovannämnda utredningen innan man tog ställning till frågan omen förändring av bidragssystemet. Utskottet hänvisade vidare till de generelladirektiv om sparsamhet som utfärdats för alla kommittéer och sade sig utgå frånatt kommittén skulle överväga vilka möjligheter som finns att SoU1982/83:25 20 begränsa kostnadsökningarna under anslaget. Utredningens förslag beror f. n. av regeringens prövning.Utskottet är i avvaktan härpå inte berett att tillstyrka någon ändring rörandeanslaget. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag fill medelsanvisningoch avstyrker motionen. Utskottet vill tillägga aft det anförda självfallet intehindrar atf föräldrar bör uppmuntras atf själva fräna sina barn i modersmålet.Att så sker får ses som en naturlig sak. Det bör inte inverka påstatsbidragsgivningen. , som inrättades den1 , är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att handläggafrågor rörande barns miljö och barns säkerhet. Rådet har övertagit de uppgiftersom tidigare handlades av lekmiljöråd. I budgetproposifionen föreslås eft i huvudsak oförändratanslag på knappt 2,8 milj. kr. I motion 1982/83:1823 avNils Carlshamre m. fl. (m) yrkas att detta anslag skall utgå och rådet upphörafrån (yrkande 4). Motionärerna anför att statsbudgeten integenom särskilda anslag bör belastas med kostnader för uppgifter som lika välkan ombesörjas av redan etablerade myndigheter. Barnmiljörådefs uppgifter börenligt motionärerna kunna överfas av , i den mån de inte kangenomföras genom den kommunala försorg. Utskottet har /79 haft att behandlamotionsyrkanden från moderata samlingspartiet om avskaffande av barnmiljörådetresp. det tidigare lekmiljörådet. När frågan senast var aktuell erinrade utskottet(SoU 1981/82:41 s. 24) om tidigare uttalanden om atf det inte råder någradelade meningar om att man så långt möjligt bör begränsa byråkratin men atfutskoftet infe ansåg att barnmiljörådet utgör ett lämpligt mål då byråkratinskall angripas. Utskottet erinrade vidare om att barnen är en utsatt grupp ochansåg att rådets verksamhet måste bedömas med hänsyn härtill. Rådet vill stödjaoch inspirera barn och föräldrar och motverka det kommersiella tryck somfamiljen är utsatt för. Barnmiljörådef är även ett centralt organ försäkerhetsfrågor bland barn och ungdom. Utskottet vidhöll således sinuppfattning att barnmiljörådef borde finnas kvar och avstyrktemotionsyr-kandef. I den nu aktuella motionen anförs inga nya skäl varför manskulle avskaffa barnmiljörådef. Utskottet får därför hänvisa till riksdagenstidigare ställningstaganden i denna fråga. I motion 1982/83:518 av m. fl. (c)föreslås att barnmiljörådet skall få ett utvidgat uppdrag atf på grundval avstatistiska centralbyråns (SCB) undersökningar och annat tillgängligt materialföreslå åtgärder i riktning mot eft barnvänligare samhälle (yrkande 2).Mofionärerna erinrar om att SCB 1978 på uppdrag av dåvarande socialministern SoU1982/83:25 21 igångsatt vissa undersökningar om orsakerna till desjunkande födelsetalen i . Det finns enligt mofionärerna anledning attnoggrant analysera de fakta som kommit fram och låta dessa kunskaper ligga tillgrund för förslag om en barnvänligare miljö. Barnens totala situation ochlivsmiljö bör belysas. är enligt motionärerna det organ som börsvara för arbetet. behandlade utförligt ett antalmotionsyrkanden rörande befolkningsfrågan och orsakerna till de sjunkandefödelsetalen. I det sammanhanget tog, som anförs i mofionen, dåvarandesocialministern initiativ till en bred statistisk undersökning om orsakernatill den vikande befolkningsutvecklingen. Uppdraget lämnades fill SCB, somdärefter publicerat flera rapporter i ämnet. a. har redovisats enintervjuundersökning med ca 5 000 kvinnor om deras levnadsförhållanden,barnomsorgsfrågor, hur man kan förena förvärvsarbete med att ha barn m. m. Ibudgetpropositionen (s. 82) anges ytterligare rapporter som planeras, bl. a. ombarnfamiljernas situation och föräldraskapets villkor. En enkätundersökningbland män planeras också. Vid förra beslöt på förslag avutskottet att hos regeringen begära att frågan om ett informationssystemrörande barns och ungdomars levnadsförhållanden skulle utredas (SoU 1981/82:28,rskr 142). Statsmakterna skulle därigenom kunna få bättre underlag församhällets insatser för barn och ungdom. Avsikten var närmast att åstadkommaförbättrade möjligheter atf utnyttja och samordna den information som samlasin på olika håll. Man skulle också undersöka möjligheterna till ett centraltregister över olika pågående forskningsprojekt om barn. Den av begärda utredningen har sedermera anförtrottsden av den nya regeringen tillkallade barn- och , som enligtsina direkfiv (Dir. 1982:104) bl. a. fått i uppdrag att ange de översiktligariktlinjerna för ett informationssystem om barns och ungdomars levnadsförhållanden.Delegationen skall i övrigt vara eft samordnande och rådgivande organ för barn-och ungdomsfrågor. Den är fri att behandla de frågor den finner viktiga.Delegationen skall dock inte bli ett permanent organ inom regeringskanslietutan skall utifrån vunna erfarenheter överväga vilka slutsatser som bör dras ombehovet av samverkan och samordning organisatoriskt av arbetet med barn- ochungdomsfrågorna. De frågor som tas upp i motion 1982/83:518 handlar ombarnens totala livsmiljö och ligger enligt utskottets mening mycket nära fråganhur man skall kunna få bättre samlade kunskaper om barns och ungdomarslevnadsförhållanden och därmed bättre underlag för samhällets insatser påområdet. Enligt utskottets uppfattning bör det därför i första hand ankomma päbarn-och att överväga vilka initiafiv som bör tas. Iavvaktan härpå kan utskottet inte tillstyrka ett sådant uppdrag tillbarnmiljörådet som föreslås i motionen. Motionsyrkandet avstyrks således. Imotion 1982/83:2199 av () och () 3 1982/83. 12 :.aml. SoU1982/83:25 22 diskuteras olika frågor rörande barnsäkerhet. Motionärernayrkar, såvitt nu är i fråga, att skall ge regeringen fill känna vad imotionen anförs om ett rapportsystem för barnolycksfall. Motionärerna anför bl.a. att barnolycksfall är mycket vanliga. Det är ofillfredsställande aft detsaknas eft sammanhållet rapportsystem för detta. Hos olika myndigheter finns faktainsamlade som rätt samlade och sammanställda skulle kunna användas för attundvika ibland mycket allvarliga barnolycksfall. Barnmiljörådef, som är denstatliga myndighet som arbetar med barnsäkerhet, har enligt motionärernakompetens och beredskap atf leda en sådan samordning. Den s. k. barnolycksfallsutredningen avgav 1979betänkandet Barnolycksfall (SOU 1979:28), vari föreslogs en rad åtgärder isyfte atf förebygga barnolycksfall. a. föreslogs ett system för registeringav barnolycksfall, grundat på vissa försök som utredningen gjort. Förslagetansågs som en provisorisk lösning, i avvaktan på ett system byggt på en visskomplettering av sjukvårdsjournaler. Den provisoriska registreringen föreslogsträda i kraft . Något rapport- eller registreringssystem förbarnolycksfall har emellertid inte kommit fill stånd. har i sinaanslagsframställningar och även i andra sammanhang påtalat behovet härav. Medhänsyn fill de undersökningar som gjorts av barnolycksfallsutredningen kräverfrågan enligt rådet ingen vidare utredning. I samband med behandlingen av frågan om eftinformationssystem om barns och ungdomars levnadsförhållanden behandladeriksdagen även eft motionsyrkande i en socialdemokratisk partimotion rörandebl. a. registrering av barnolycksfall (SoU 1981/82:28 s. 20). Utskottetanförde därvid följande. Utskoftet delar motionärernasuppfattning att det skulle vara värdefullt om eft system med registrering avbarnolycksfall kunde införas. a. framkommit vid remissbehandlingen avdet ovan nämnda betänkandet av barnolycksfallsutredningen är dock en sådanregistrering förknippad med vissa problem. Utskoftet förutsätter dock aftregeringen i samband med prövningen av den av utskottet i det föregåendebehandlade frågan om ett informationssystem om levnadsförhållandena för barnoch ungdom eftersträvar aft lösa frågan om registrering av barnolycksfall. Som ovan angivits har uppgiften aftutreda frågan om ett informations-sysfem om barns och ungdomarslevnadsförhållanden anförtrotts åt den nya barn- och . Ävenfrågan om en registrering av barnolycksfall får således anses ligga inom ramenför delegationens uppdrag. Den har emellertid infe uttryckligen omnämnts idirekfiven. Med anledning av den nu aktuella motionen vill utskottetdärför framhålla aft det får anses synnerligen angeläget att frågan om enrapportering av barnolycksfall skyndsamt bringas till en lösning. uppfattning finns ett starkt behov av en separat registrering av barnolycksfall,oberoende av annan registrering av olika säkerhetsrisker m. m. SoU1982/83:25 23 Utskottet förutsätter attregeringen överväger om det behövs klarläggande direkfiv till barn- ochungdomsdelegationen eller andra åtgärder för att påskynda beredningen av fråganom ett rapporfsystem för barnolycksfall. Mofion 1982/83:2199 får anses tillgodosedd genom vadutskottet nu anfört och påkallar därför ingen åtgärd. I budgetpropositionen föreslås tillF5. för internationella adoptionsfrågor () ett förslagsanslagav . Nämnden är en central förvaltningsmyndighet med ansvar förinformation, tillsyn och kontroll i frågor som rör internationella adoptioner.Den har övertagit de uppgifter som tidigare åvilade nämnd förinternationella adoptioner och dessutom från frågor omauktorisafion av organisationer för internationell adoptionshjälp m. m. NIAbeslutar också om fördelningen av statsbidrag till sådana organisationer. har i sin anslagsframställning, vilken redovisas ibudgetpropositionen (s. 90), yrkat sammanlagt . för bidrag tillauktoriserade organisationer. Socialministern har för ändamålet beräknat ett122 . lägre belopp, eller . I motion 1982/83:1286 av () yrkas attanslaget skall ökas upp till det belopp som föreslagits av , i syfte attmöjliggöra för adoptionsorganisationerna att minska avgifterna från föräldrarna.Kostnaderna för att genomföra en adoption är mycket dryga. Enligtmotionären finns också risken att en del föräldrar söker sig fill andra mindrepålitliga adoptionsvägar än de auktoriserade organisationerna för aft på dettasätt få ner kostnaderna. Även utskoftet anser det önskvärt aft kostnaderna för attgenomföra en internationell adoption hålls nere så aft detta inte blir enmöjlighet endast för ett fåtal. Enligt utskottets uppfattning finns emellertidinte utrymme för atf gå utöver den medelsanvisning som föreslagits ipropositionen. Utskottet fillstyrker därför regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandef. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer tn. 1. beträffande flerbarnstillägg för studerande ungdom attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:88 antar i propositionen framlagtförslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. SoU1982/83:25 24 2. beträffande höjning av det allmännabarnbidraget attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:1650 yrkande 2 till Allmänna barnbidrag för /84 anvisarett förslagsanslag av 5 , 3. att riksdagentill Ersättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag m. m.för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 4. beträffandefortsatt familjepolitiskt reformarbete atfriksdagen avslår motion 1982/83:384 yrkandena 1 och 2, mofion 1982/83:518yrkande 3, mofion 1982/83:686 yrkandena 1 d) och 2, motion 1982/83:1296 ochmofion 1982/83:1312 yrkande 1, 5. beträffandebidragsförskott till ensamstående adoptivförälder att avslår motion 1982/83:170 och motion 1982/ 83:454, 6. beträffandebehovsprövning av bidragsförskott atf avslår mofion 1982/83:926, 7. beträffandemedelsanvisning till bidragsförskott attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:2110 till Bidragsförskott för /84 anvisar ettförslagsanslag av 1 , 8. beträffandeåterinförande av statlig bosättningslåneglvning atfriksdagen med bifall till motion 1982/83:456 och motion 1982/83:1293 yrkande 1i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 9. beträffandevillkor för bosättningslån attriksdagen avslår motion 1982/83:1293 yrkande 1 i den mån det inte behandlatsunder mom. 8 samt yrkande 2. Omsorg om barn och ungdom 10. beträffande medelsanvisitingtill driften av förskolor och fritids hem attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:1824 till Bidrag till driften av förskolor och fritidshem /84 anvisar ett förslagsanslag av 4 930 000 OOO kr., 11. att riksdagentill Bidrag till kommunala familjedaghem för /84 anvisar ettförslagsanslag av 1 . 12. beträffandeåtergång till tidigare beslutade statsbidragsregler att avslår motion1982/83:518 yrkande 1 och mofion 1982/83:2143. SoU1982/83:25 25 13. beträffande riktlinjer förstatsbidragsgivniiigen attriksdagen avslår motion 1982/83:384 yrkande 3, motion 1982/83:686 yrkande 1 a),motion 1982/83:743 yrkandena 8 och 9, mofion 1982/83:1074, mofion 1982/83:1312yrkandena 2 och 3 och motion 1982/83:1650 yrkande 1. 14. beträffandeföräldraavgifter till barnomsorgen att riksdagenavslår mofion 1982/83:743 yrkande 10, 15. beträffande barnotnsorgsavgiflför egenföretagare aft avslår mofion 1982/83:2198, 16. beträffandetnedelsanvisning till hemspråksträning i förskolan . att med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:1823 yrkande 3 till Bidrag till hemspråksträning i förskolan /84 anvisar eft förslagsanslag av , 17. beträffandemedelsanvisning till barnmiljörådet attriksdagen med bifall fill regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:1823 yrkande 4 till för /84 anvisar ettförslagsanslag av , 18. beträffandevisst uppdrag till barnmiljörådet attriksdagen avslår motion 1982/83:518 yrkande 2, 19. beträffande ettrapporfsystem för barnolycksfall aft avslår motion 1982/83:2199, 20. beträffandemedelsanvisning till attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:1286 till för internationella adoptionsfrågor /84 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande: (), (), JohnJohnsson (s), (). (), ().Stig Alffin (s). (), (), (), (). (vpk), ()och (). SoU1982/83:25 26 Höjning av det allmänna barnbidraget (mom. 2 i hemställan) 1. av () och (vpk) som anser dels atf det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Utskottet ser" och slutar med"Allmänna barnbidrag" bort ha följande lydelse: Barnfamiljernas ekonomiska situation är ytterligtansträngd. Stigande kostnader för främst dagligvaror och boende samt sjunkandereallöner har slagit hårt mot främst barnfamiljerna. En allmän översyn avsamhällets ekonomiska stöd till barnfamiljerna är därför i hög grad motiverad.Enligt utskottets mening kan emellerfid en höjning av det allmänna barnbidragetinfe skjutas upp i avvaktan på denna översyn. Redan den inträffade urholkningenav barnbidragets realvärde gör denna höjning motiverad. Därtill kommer attprisstegringarna under innevarande år förväntas bli högre än under förra året.Utskottet finner sålunda den höjning av barnbidraget som föreslås i motion1982/83:1650 väl motiverad och fillstyrker den därav föranledda ökningen avmedelsanvisningen under C 1 Allmänna barnbidrag. dels atf utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffande höjning av det allmänna barnbidraget attriksdagen med anledning av regeringens förslag och mofion 1982/83:1650 yrkande2 a) antar vidbetänkandet som bilaga 2 fogat förslag fill Lag om ändring i lagen (1947:529)om allmänna barnbidrag, b) till Allmännabarnbidrag för /84 anvisar eft förslagsanslag av 6 430 000 000kr.. Fortsatt familjepolitiskt reformarbete (mom. 4 ihemställan) 2. av , , (alla m) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 9 med "Familjepolitiken och" och slutar pås. 10 med "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening måste rättvise- ochvalfrihetstänkandet spela en avgörande roll för utformningen avfamiljepolifiken . Vård av barn måste erkännas som ettviktigt arbete även när det är föräldrarna själva, anhöriga eller andra privatengagerade vårdare som står för vården. Grundläggande för en rättvis ochsolidarisk familjepolitik är dock att skattesystemet läggs om så atf det tarhänsyn till barnfamiljernas lägre ekonomiska bärkraft. Utskoftet anser attåtgärder som syftar till en rättvis familjepolifik nu måste prioriteras myckethögt och utgå från en helhetssyn på SoU 1982/83:25 27 Stödet till barnfamiljerna ochfamiljebeskattningen måste reformeras. Familjernas valfrihet måste öka.Föräldrarna måste få avgöra om båda skall förvärvsarbeta helt eller delviseller om en av makarna skall vårda barnen när dessa är små. En allt hårdare familjebeskatfning har efter hand urholkatbarnfamiljernas ekonomi vilket har ökat stöd- och bidragsberoendet ochberoendet av den av samhället ensidigt gynnade barnomsorgen. Barnfamiljernassårbarhet har sålunda successivt ökat liksom möjligheterna atf styra derastillvaro. De största förlorarna är flerbarnsfamiljerna. Inte ens mycket godainkomster förslår för att de själva skall ha råd att på egen hand ordnabarnomsorgen. Det är också mycket svårt för familjerna aft klara sig på eninkomst. Den nuvarande beskattningen innebär atf hänsyn i stortsett endast tas till hur många som tjänar in hushållsinkomsten, men inte tillhur många som skall leva på den. Eftersom således ingen hänsyn tas tillekonomisk bärkraft drabbas hushållen hårdast de år då barnomsorgskostnaderna ärdryga eller försörjningsbördan för växande barn och tonåringar är som störst. Minst ogynnsamt är det nuvarande skattesystemet förhushåll där makarna tjänar precis lika mycket var. Ju ojämnare familjeinkomstenär fördelad desto hårdare slår skatten och hårdast slår den om familjen leverpå en enda inkomst. Dessa effekter i nuvarande skattesystem har skärpts med denunder betydligt höjda marginalskatten. Skatten på familjeinkomstenbhr vanligen högre om enbart en av makarna tjänar in den jämfört med omden delas lika makarna emellan. Utvecklingen har lett till att flertalettvåföräldersfamiljer som lever vid eller under existensminimum betalarflerfaldigt mer i skatt än de får tillbaka i form av barn- och bostadsbidrag.Den s. k. "rundgången" mellan skaft och bidrag fungerar inte ochenligt utskottets mening är det uteslutet aft söka rättelse genom höjda bidragallra helst som bostadsbidragen är inkomstprövade och skärper redan oacceptablamarginalskatfeeffekter. Höjda bidrag medför dessutom att behovet avinkomstprövning accentueras. Utskottet anser aft nuvarande former för stödettill barnfamiljerna till betydande delar är moget atf undergå genomgripandeförändringar. Målet för en övergripande familjepolitisk reform bör vara att debarnfamiljer som betalar skatt inte skall behöva uppbära behovsprövade bidrag.Barnfamiljer som behöver sådana bidrag skall inte behöva betala skatt. Eft delmål, som bör kunna nås relativt snabbt, är attnödvändiga och styrkta barntillsynskostnader bör betraktas som avdragsgillutgift för inkomsternas förvärvande. Utskottet anser vidare att existensminimireglernaskyndsamt bör ses över i avvaktan på den ovannämnda familjepolitiska reformen.Innebörden av reglerna är att skatten kan sättas ned på grund av t. ex.långvarig sjukdom eller arbetslöshet eller stor försörjningsbörda. Reglerna börändras så att det klart framgår atf de också får tillämpas vid boende i egethem av normal kvalitet och om en förälder själv vårdar familjens barn. SoU1982/83:25 28 nödvändiga barntillsynskostnader beaktas. Familjebeskattningen och reglerna om existensminimum hartagits upp i motion 1982/83:365 av m. fl. (m). Denna motion kommeratt behandlas av skatteutskottet . För aft situationen för småbarnsfamiljerna skall kunnaunderlättas bör en i avvaktan på en reformerad familjebeskatfning obeskattadvårdnadsersättning införas . Utskottet har stannat föratt förorda beloppet . Kostnadenberäknar utskottet till 1 140 milj. kr. på helt år. Härifrån kan avräknas (340 milj. som direkt kommer att återföras i form av ökade daghems- ochfamiljedaghemsavgifter för barn med vårdnadsersättning. Tillsammans med vad utskoftet bedömer kunna inbesparas isocialbidrag genom vårdnadsersättning - ca 100 milj. kr. - bör detta avräknasfrån statsbidraget till barnomsorgen. Kvarstående finansieringsbehov, ca 700milj. kr., bör täckas inom ramen för nämnda statsbidrag. Det underlätfas av attutbyggnadsbehovet av de dyra småbarnsplafserna tack vare vårdnadsersätfningenkan beräknas minska. (För varje småbarnsplats som inte behöver byggasfrigörs allmänna medel som beloppsmässigt motsvarar vårdnadsersättning föråtminstone tio barn.) Den vårdnadsersätfning som utskottet här förordat täckergivetvis inte det verkliga värdet av eller kostnaden för det barnavårdandearbetet. Ersättningen garanterar inte heller alla småbarnsföräldrar rimligvalfrihet. Föräldraförsäkringen och av utskottet föreslagen vårdnadsersättningbör därför kompletteras med en trygghetsgaranti. Syftet är att garantera ocksåbarnfamiljer i små ekonomiska omständigheter, även ensamföräldrar, den trygghetsom ligger i atf veta aft de kan avstå från förvärvsarbete helt eller delvisunder någon tid för att i stället ta hand om barnen om de infe orkar med bådeförvärvsarbete och barn eller om de anser att det skulle vara bäst för barnen. En sådan trygghetsgaranti bör handhas avförsäkringskassan. Garantin skulle till en början kunna omfatta familjer medminst eft barn eller två barn under skolåldern. Underhållsbidrag,bidragsförskott, barnpension, bostadsbidrag, sjukpenning och andra inkomstermåste naturligtvis avräknas. Likaså måste möjligheterna för studerandeföräldrar att erhålla studiemedel och barntillägg beaktas. Trygghetsgarantin bör utformas som en rätt tillinkomstutfyllnad upp fill en viss minimistandard för de småbarnshushåll somomfattas av garantin. En trygghetsgaranti av detta slag bör skyndsamt utredasoch föreslås. Den skulle innebära mycket små kostnader och i många fall t. o.m. Alternativkostnaden är ju antingen socialbidrag eller enbetydande (familje-)daghemssubvention minskad med den skatt och eventuellareduktion av bostadsbidraget som förvärvsarbetet skulle ha medfört. Genom de åtgärder som utskoftet förordar kommerfamiljernas trygghet och valfrihet att öka. Situationen förbättras också för familjer där SoU1982/83:25 29 föräldrarna förvärvsarbetar eftersom de olika förslagentotalt sett underlättar en god och väl fungerande barnomsorg.