bet · G601TU11 · 1982-12-31 00:00:00 — Kommittén bör, heter det vidare i direktiven, dockunder - vid sidan av undersökningsverksamheten - överväga regler ocharbetsformer för en samordnad undersökningsverksamhet. Enligt utskottets mening bör resultatet av kommitténssistnämnda arbetsuppgifter avvaktas. Motionen avstyrks sålunda även i nu berörddel. TU1982/83:11 11 Sjöfartsfrågor med internationell anknytning I motion 1982/83:989 (vpk)framhålls att svensk sjöfarts nuvarande inriktning på s. k. cross-trading börändras och ersättas av en målsättning syftande till en övergång tilllastuppdelning enligt UNCTAD-koden AQ-AQ-2Q, bl. a. genom bilaterala avtal medråvaruproducerande och progressiva . De av fastställda riktlinjerna försjöfartspolitiken innebär bl. a. att sjöfartens möjligheter att somkonkurrenskraftig exportnäring stärka betalningsbalans börtillvaratas (prop. 1979/80:166, /80:30, rskr 1979/80:412). Så sker iväsentlig utsträckning genom cross-trading, dvs. sjöfart mellan utländskahamnar. Av tidigare betänkanden - senast /82:37 - framgåratt bör ansluta sig till UNCTAD-koden på samma villkor som EG-länderna.Villkoren innebär ett godtagande av att u-landsrederier inom linjekonferenserfår sig tillförsäkrade en viss andel av konferenslaster. Kodenslastupp-delningsbestämmelser skall däremot inte tillämpas mellan EG-ländernaoch andra som ansluter sig till koden på samma villkor somEG-länderna. Utskottet har också betonat att svensk anslutning till koden intefår tolkas som ett allmänt godtagande av lastuppdelningsprincipen. börtvärtom - har utskottet framhållit - verka för att lastuppdelningen begränsasså att cross-trade-intressena inte ytterligare skadas. I detta sammanhang bör nämnas att regeringen aviserat enproposition om svensk anslutning till koden. Utskottet har inte ändrat uppfattning i den berördafrågan. Motionsyrkandet avstyrks därför. I motion 1982/83:989 (vpk)framhålls även att lagen mot utflaggning av fartyg bör bibehållas med denförstärkningen att dispenser inte får medges. Lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelse av fartyg -den s. k. flagglagen - föreskriver att svenskt registreringspliktigt skeppeller andel däri inte får överlåtas utan tillstånd av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer, om skeppet genom överlåtelsen upphör attvara svenskt. Fråga om tillstånd till överlåtelse av fartyg prövas avkommerskollegium i samråd med . sjöfartspolitiska beslutår innebar bl. a. att lagen skulle förlängas att gälla t. o. m. utgångenav . Utskottet konstaterade därvid att lagen och den samrådsordning somgäller vid tillämpningen fungerat tillfredsställande och att en förlängning avgiltighetstiden för lagen skulle medföra att de stödåtgärder somaktualiserades kunde utvärderas innan en eventuell ny lag utformades. Utskottet har inte heller i den nu berörda frågan ändratuppfattning. I avvaktan på förslag om lagen, som upphör att gälla med utgångenav innevarande år, avstyrks motionsyrkandet. I motion 1982/83:989 (vpk) yrkasvidare dels att hos regeringen hemställer om förslag som innebär attfartyg som för flagg som av Internationella () listassom bekvämlighetsflagg ej skall tillåtas anlöpa svensk hamn, såvida intefartyget har slutit avtal med ITF eller av ITF godkänt nationellt förbund och iövrigt uppfyller de krav som ställs på utrustning, bemanning etc. för att fåföra skandinavisk eller annan etablerad flagg, dels att uttalar attstatliga och kommunala myndigheter för sina transporter inte skall anlitafiffelflaggade fartyg. Utskottet, som behandlade dessa frågor i sina betänkandenTU 1979/ 80:26, /81:17 och /82:17, anförde då attbekvämlighetsflaggen utgör ett ovälkommet inslag i världssjöfarten. Sverigeborde därför fortsätta att verka för internationell enighet om att undanröjaskadeverkningarna av bekvämlighetsflottornas verksamhet och, om det visar sigvara den enda möjligheten, avveckla bekvämlighetsregistren. Utskottet framhöll vidare att internationellaåtaganden i princip gör det omöjligt att hindra fartyg från att anlöpa svenskhamn bara med hänvisning till att fartyget för en viss flagg. Det är dockangeläget att noga övervaka att fartygen uppfyller överenskomna normer tillskydd för sjösäkerheten, de ombordanställda och havsmiljön, varför utskottetansåg att borde prioritera inspektioner av fartyg som kanbedömas ha bristfällig standard. Beträffande yrkandet att statliga och kommunalamyndigheter ej bör anlita bekvämlighetsflaggade fartyg för transporter uttaladeutskottet att ett totalförbud skulle strida mot våra internationella åtagandenoch dessutom i ett krisläge försvåra för landets energiförsörjning nödvändigtillförsel av oljeprodukter. Utskottet framhöll vidare att kravet iupphandlingskungörelsen (1973:600) att affärsmässighet skall iakttas vidupphandling innebär att hänsyn också måste tas till transporternas kvalitet,varför det måste kunna förutsättas att en statlig myndighet förvissar sig omatt fartyg som man avser att befrakta inte brister i säkerhet eller standardoch att inte rederier anUtas som undandrar sig sitt sociala arbetsgivaransvar.Enligt vad utskottet erfarit har skärpta kraven på fartygenmedfört att på ohka sätt undermåligt tonnage ej kommit i fråga vid upphandlingav frakttjänster för statliga myndigheter. Utskottet förutsätter att deuttalanden som tidigare gjorts angående åtgärder rörande bekvämhghetsflaggadefartyg fortsättningsvis noga iakttas. Av propositionens avsnitt om internationellt samarbeteinom verksamhetsområde framgår att och 13andra västeuropeiska stater träffat en överenskommelse om hamnstatskontroll.Överenskommelsen, som trädde i kraft , syftar till att genomförbättrad samverkan mellan de 14 staterna öka möjligheterna att motverka förekomstenav fartyg som inte fyller internationella, krav. TU1982/83:11 13 1 motion 1982/83:1927 (m) yrkas attriksdagen som sin mening bör ge regeringen till känna att på detinternationella området bör verka för en fri sjöfart. Av sjöfartspolitiska beslut fraingåratt bör fortsätta att värna om fri sjöfart och principen om fri ochrättvis konkurrens. Motionen kan sålunda i denna del lämnas utan åtgärd. I motion 1982/83:2118 (m) betonasvikten av rederinäringens utlandsetableringar. En svenskflaggad flotta måsteenligt motionärerna kunna kombineras med utlandsetableringar. Vidare måstesvenska företag på sjöfartens område ges samma möjligheter som landbaseradindustri att investera i utlandet. som är förenade med utflaggning avfartyg, regleras i flagglagen. Ett visst prövningsförfarande skall tillämpas ivarje enskilt fall. Det kan konstateras att lagen inte har omöjliggjortutlandsetableringar. Motionärerna har inte visat - och utskottet har intekunnat finna - att rederinäringen har sämre möjligheter än landbaseradindustri, i annan mån än vad som följer av flagglagen, att investera iutlandet. I avvaktan på förslag om lagen, som upphör att gälla med utgången avinnevarande år, synes motionsyrkandet böra lämnas utan åtgärd. 1 motion 1982/83:1427 (m) framhållsatt möjligheterna till inflaggning av udändskt tonnage bör förbättras. Förvissa typer av högteknologiskt tonnage finns det enligt motionären intressebland utländska redare att bedriva verksamhet under svensk flagg. Svensktsjöbefäl har med sin tekniska skicklighet ett högt internationellt anseende.Fartyg under svenskt flagg anses borga för effektivitet, pålitlighet ochpunktlighet. För att underlätta inflaggning krävs dock regler som inteomöjliggör att fartyg åter förs över till annan flagg. En utländsk redare kanvidare behöva vissa garantier för att kunna föra ut vinster ur landet. En annanomständighet som enligt motionären försvårar inflaggning är de stämpelskatteroch andra avgifter som drabbar överföring av fartyg. Det största problemet ärdock - heter det vidare i motionen - de höga kostnader som följer av att drivafartyg under svensk flagg. En utländsk redare bör därför ha viss valfrihet närdet gäller bemanningen, så att en del av besättningen kan vara svensk och endel utländsk. Motionären hänvisar avslutningsvis till sysselsättningsproblemeninom den svenska sjöfartsnäringen och framhåller att en inflaggning skulle ökasjöfolkets sysselsättning. Som redan framhållits omöjliggör flagglagen inteutflaggning. Vinstmedel får utan tillstånd av utföras fråndotterbolag i till utländskt moderbolag. Skatteplikt föreligger -enligt 14 § stämpelskattelagen (1964:308) - inte vid förvärv av utländsktskepp. För att en utlänning skall få arbeta på ett svenskt fartyg krävsanställningstillstånd enligt en kungörelse (1974:262) i ämnet. Tillstånd lämnasnormalt och i princip inte om en ledig befattning kan besättas med en svenskmedborgare. TU1982/83:11 14 utländskt manskap som beviljas anställningstillståndgäller svenska kollektivavtal. Utskottet, som med hänvisning till det anförda inte finnernågon åtgärd påkallad, avstyrker motionen. I motion 1982/83:1975 (c) fästsuppmärksamheten på en av internationella arbetsorganisationen () år 1970utfärdad rekommendation om frilids-och rekreationsanordningar för sjöfolk. 9Qstater, däribland , har anslutit sig till rekommendationen. Genom denverksamhet som bedriver iakttar Sverigerekommendationen. Så är däremot inte fallet - framhåller motionären - i detstora flertalet sjöfartsländer, utom de nordiska. Regeringen bör därför inledaförhandlingar med andra sjöfartsnationers regeringar i syfte att få dem att taansvar för gästande sjömän av alla nationaliteter. De frågor som motionären behandlar är enligt utskottetsmening av stor betydelse för den sociala omvårdnaden av och andraländers sjöfolk. Enligt vad utskottet erfarit planerar att under år 1985eller 1986 arrangera en konferens med de stater som anslutit sig tillrekommendationen. Avsikten med konferensen är att omvandla rekommendationentill en internationellt bindande konvention. Utskottet utgår från att man vidkonferensen från svensk sida kommer att verka för att konventionen får en sådanutformning att den kan ratificeras av flertalet sjöfartsnationer. Utskottetförutsätter vidare att vid bilaterala och multilateralasjöfartsförhandlingar i möjlig utsträckning verkar för attILO-rekommenda-tionens ändamål skall bli allmänt tillgodosedda. Med hänvisning till det anförda bör motionen enligtutskottets mening kunna lämnas utan åtgärd. 1. att tillFarledsverksamhet exkl. isbrytning för budget /84 anvisar ett förslagsanslag på , 2. att riksdagentill Isbrytning för /84 anvisar ett förslagsanslag på , 3. att riksdagentill Fartygsverksamhet för /84 anvisar ett förslagsanslag på , 4. att riksdagentill Övrig verksamhet för /84 anvisar ett förslagsanslag på , a) medger att regeringen lämnarsjöfartsverket det beställningsbemyndigande för leveranser av sjöfartsmaterielsom har förordats i propositionen, b) till Sjöfartsmateriel m. m. /84 anvisar ett reservationsanslag på , attriksdagen avslår motion 1982/83:2172 (c) yrkande 4, TU1982/83:11 15 7. beträffande indragning avkustpersonal att a) lämnar motion1982/83:244 (m) utan åtgärd, b) lämnar motion 1982/83:1584 (s)yrkande 1 i motsvarande del utan åtgärd, 8. beträffandesärskild farledsavgift attriksdagen avslår motion 1982/83:1962 (m), 9. beträffandeavgiftssystem för isbrytarhjälp attriksdagen avslår motion 1982/83:1928 (m) yrkande 10, 10. beträffandelandtransporter av farligt gods att avslår motion 1982/83:331 (c), 11. beträffandesjöfartspolitiskt program attriksdagen avslår motion 1982/83:989 (vpk) yrkande 1, 12. beträffandeett statligt rederi attriksdagen avslår motion 1982/83:989 (vpk) yrkande 2, 13. beträffandesjöfartsekonomisk forskning attriskdagen avslår motion 1982/83:989 (vpk) yrkande 6, 14. beträffande kust- ochnärsjöfari att a) avslår motion1982/83:989 (vpk) yrkande 4, b) avslår motion 1982/83:1412 (s), c) avslår motion1982/83:979 (s), 15. beträffande sjöfart på inrevattenvägar att a) avslår motion1982/83:780 (s), b) avslår motion 1982/83:1921 (vpk), 16. beträffandealkoholinfprmation för båtförare att avslår motion 1982/83:1940 (fp), 17. beträffandeundersökningar av allvarligare olyckshändelser att avslår motion1982/83:610 (s), attriksdagen avslår motion 1982/83:989 (vpk) yrkande 3, attriksdagen avslår motion 1982/83:989 (vpk) yrkande 5, attriksdagen avslår motion 1982/83:989 (vpk) yrkandena 8 och 9, 21. beträffandeen fri sjöfart attriksdagen lämnar motion 1982/83:1927 (m) i motsvarande del utan åtgärd, 22. beträffanderederinäringens utlandsetableringar attriksdagen lämnar motion 1982/83:2118 (m) yrkande 3 utan åtgärd. 23. beträffandeinflaggning av utländskt tonnage att avslår motion 1982/83:1427 (m), 24. beträffande/WrtWi--och rekreationsanordningar för sjöfolk att lämnar motion 1982/83:1975(c) utan åtgärd. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt E 6. (s. 99-100) och hemställer att till Handelsflottanspensionsanstalt för /84 anvisar ett anslag på . Regeringen harunder punkt E 7. (s. 100-102) föreslagit att 1. godkänna de i propositionenföreslagna riktlinjerna för finansiering av Handelsflottans kultur- ochfritidsråd, 2. till Handelsflottans kultur- ochfritidsråd för /84 anvisa ett förslagsanslag på . Verksamheten inom Handelsflottanskultur- och fritidsråd (HKF) finansieras via handelsflottans kultur- ochfritidsfond, som tillförs en viss del, f. n. kr., dock högst avnettobeloppet av erlagda statliga fyravgifter. Över statsbudgeten anvisas ettformellt belopp av . Föredraganden erinrar om att beslut har tagits attsuccessivt minska fonden till ca en tredjedel av HKF:s löpande utgifter medhänvisning till det olämpliga i att binda ett onödigt stort kapital i fonden. Föredraganden förordar- med hänvisning till den försämradesjöfartskonjunkturen och ett minskande investeringsbehov för HKF - attfonderade medel i sin helhet skall kunna tas i anspråk för rådets löpandeverksamhet inom anvisade ramar. Föredraganden föreslår därför en fortsattsuccessiv minskning av fonden. För /83 föreslås sålunda attfonden tillförs 6 milj. kr. Härigenom beräknas fondenminska med ca 3,9 milj. kr. Vidare framhåller föredraganden att man bör undersöka i vadmån ett mer formaliserat samarbete med olika befintliga organ kan medförarationaliseringsvinster inom rådets verksamhetsområde utan att en berättigadservicenivå påverkas negativt. Förslag om ändringar av verksamhetensfinansiering, som kan komma fram vid en sådan undersökning, bör övervägas närmare. Utskottet har ingen erinran mot vad föredraganden sålundaanfört och tillstyrker förslaget till medelsanvisning. TU1982/83:11 17 1. att riksdagengodkänner de av föredragande departementschefen föreslagna riktlinjerna förfinansiering av , 2. att riksdagentill för /84 anvisar ettförslagsanslag på . Ersättning till viss kanaltraflk m. m. Regeringen harunder punkt E 8. (s. 102-104) föreslagit att 1. godkänna vad som i propositionenanförs i fråga om Vänerhamnarnas inplacering i distansklass, 2. till Ersättning till visskanaltrafik m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag på . Föredraganden erinrar om attföreträdare för Vänersjöfarten har begärt att särskilda åtgärder skall vidtasför att mildra effekterna av avgiftshöjningarna i fråga omfarledsvaruavgiftens distanstillägg. Åtgärderna skulle innebära dels attdistanstilläggen inte höjs, dels att hamnarna i placeras i en lägredistansklass än f. n. Vad gäller det förstnämnda kravet framhåller föredragandenatt farledsvaruavgiftens distanstillägg inte kan undantas från framtidaavgiftshöjningar, om nuvarande avgiftssystem och kostnadsansvar förhandelssjöfarten skall kunna bibehållas. I fråga om kravet på lägre distansklass framhåller dockföredraganden att den genomsnittliga lotsningssträckan på uppgår till ca60 nautiska mil mot nuvarande taxeavstånd . Med hänvisninghärtill förordas att lotsningssträckan bör kunna ligga till grund föravgiftsuttaget. En sådan anpassning skulle innebära att samtliga hamnar iVänern inplaceras i distansklass 12 i stället för som f. n. distansklass 14.Därigenom skulle avgiftsnivån sänkas med . Utskottet har ingen erinran mot vad föredraganden sålundaanfört och tillstyrker regeringens förslag i övrigt. 1. att godkänner vadföredragande departementschefen anfört i fråga om Vänerhamnarnas inplacering i distansklass, 2. att till Ersättningtill viss kanaltrafik m. m. för /84 anvisar ett förslagsanslag på . Lån till den mindreskeppsfarten. Regeringen har under punkt E 9. (s. 104-106) föreslagit riksdagenatt till Lån till den mindre skeppsfarten för /84 anvisa ettreservationsanslag på . TU1982/83:11 18 I motion 1982/83:2118 av GöranRiegnell m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att till Lån till den mindreskeppsfarten för /84 anvisar ett reservationsanslag på , 2. att medger statens mindreskeppsfarten rätt att tillämpa lånevillkor i enlighet med vad som anförs i motion 1982/83:2116 (m). Motiveringentill yrkandena återfinns i motion 1982/83:2116 (m). 1 motion 1982/83:2172 av ClaesElmstedt m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-3), 1. att riksdagenbeslutar att amorteringstiden på statliga lån till svenska kustsjöfartsfartygförlängs till , 2. att riksdagenbeslutar att en kustsjöfartsredare som beviljats uppskov med amortering påstatliga lån inte skall behöva betala högre ränta under uppskovsåret än vadlånet normalt löper med, 3. att riksdagenbeslutar att sådan amortering som omnämns i yrkande 2 skall kunna fördelas påalla de återstående amorteringsåren. Anslaget för lån till den mindreskeppsfarten har till syfte att främja en från allmän synpunkt önskvärdförnyelse av landets bestånd av mindre fartyg. Lån kan enligt förordningen(1971:324) om län till den mindre skeppsfarten beviljas svenskt rederiföretagför förvärv, ombyggnad eller reparation av mindre fartyg. Företräde till lånskall ges mindre rederier. Lån beviljas av statens mindreskeppsfarten. har i sin anslagsframställning, med hänvisningtill svensk sjöfarts nuvarande svårigheter, föreslagit dels en sänkning avnämndens utlåningsränta, dels en förlängning av tiden för slutbetalning avfartyg. Vidare har nämnden för /84 begärt ett anslag på 50 milj.kr. Vad först gäller anslagsberäkningen framhållerföredraganden att budgetår disponerar 52,2 milj.kr. för sin utlåning, varav 12,2 milj. kr. utgör en ingående behållning frånföregående budgetår. En bedömning av dagsläget ger enligt föredraganden inteanledning tro att tillgängliga medel kommer att utnyttjas i full utsträckningunder budgetåret. beslut om ekonomiskt stöd till sjöfarten kanemellertid leda till en ökad utlåning liksom en förbättrad sjöfartskonjunktur.Föredraganden förordar därför ett anslag på 40 milj. kr. för nästa budgetår. I fråga om lånenämndens förslag till räntesänkning - frånf. n. till för finansiering av andrahandstonnage - erinrarföredraganden om att räntenivån vid nybeställning och vid större ombyggnad avfartyg f. n. ligger . Det mindre tonnaget kan härigenom erbjudassamma ränte- TU1982/83:11 19 villkor som vid övrig fartygsfinansiering. Enräntesänkning för andrahands-tonnaget skulle - betonas det - inte kunnagenomföras utan konsekvenser för den övriga fartygskreditmarknaden. förslag till förlängning av tiden förslutbetalning av fartyg innebär att denna tidpunkt ändras på så sätt att ettfartyg inte behöver vara slutbetalt förrän fartyget uppnått mot f.n. . Själva amorteringstiden bör dock enligt nämnden även fortsättningsvisinte vara längre än . Mot nämndens förslag - i vad avser ändring avnuvarande regler - invänder föredraganden att utlåningens primära syfte liksomhittills bör vara att stimulera till anskaffning av moderna, konkurrenskraftigaoch miljösäkrare fartyg. bör däremot ha möjlighet att - omsärskilda skäl föreligger - medge undantag från huvtidregeln. Som gräns böremellertid gälla att lånen skall vara slutbetalda senast när fartyget är 20 årgammalt. I motion 1982/83:2118 (m) yrkas att anslaget tas upp meddet belopp som lånenämnden har begärt, dvs. 50 milj. kr. Av de skäl som föredraganden har angivit föranslagsberäkningen tillstyrker utskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning. Härav följer att motionsyrkandet avstyrks. I motionen yrkas också bifall till en räntesänkning ienlighet med lånenämndens förslag. Utskottet delar föredragandens uppfattning i denna del ochavstyrker därför motionen såvitt nu är i fråga. I motion 1982/83:2118 (m) yrkasvidare att tiden för slutbetalning av fartyg förlängs i enlighet medlånenämndens förslag. I motion 1982/83:2172 (c) framhålls attamorteringsreglerna för andrahandstonnage utgör ett stort problem förkustsjöfarten. För att underlätta inköp av sådant tonnage bör enligtmotionärerna amorteringstiden på statliga fartygslån förlängas till förnya fartyg och till minus fartygets ålder när det gällerandrahandstonnage. Motionärernas yrkande är att amorteringstiden på statligalån till svenska kustsjöfartsfartyg förlängs till . Utskottet ansluter sig till föredragandens övervägandenvad gäller frågan om ändring av tidpunkten för slutbetalning av fartyg.Utskottet delar vidare lånenämndens uppfattning att amorteringstiden ävenfortsättningsvis bör vara högst . Av detanförda följer att utskottet avstyrker motionsyrkandena. I motion 1982/83:2172 (c) yrkasvidare att beslutar dels att en kustsjöfartsredare som beviljatsuppskov med amortering på statliga lån inte skall behöva betala högre räntaunder uppskovsåret än vad lånet normalt löper med, dels att sådan uppskjutenamortering skall kunna fördelas på alla de återstående amorteringsåren.Motionärerna framhåller att ett uppskov med amortering inte är till särskiltstor hjälp för en redare som haft ett TU1982/83:11 20 olönsamt år, eftersom särskild straffränta måste betalasdet aktuella året. För belopp som omfattas av amorteringsanstånd tillämparlånenärnnden -enligt vad utskottet erfarit - som huvudregel en marknadsanpassadränta. Utskottet har ingen erinran mot att så sker och avstyrker därförmotionen i nu berörd del. Lftskottet har vidare erfarit att lånenämnden efterprövning från fall till fall kan bevilja att uppskjuten amortering får fördelaspå återstående amorteringsår. Utskottet anser sig inte böra medverka till enändring av denna praxis och avstyrker därför motionen även i denna del. 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1982/83:2118 (m) yrkande 1 till Lån till den mindre skeppsfarten för /84 anvisar ett reservationsan slag på , 2. beträffande statens lånenämndsför den mindre skeppsfarten utlåningsränta attriksdagen avslår motion 1982/83:2118 (m) yrkande 2 i motsvarande del, 3. beträffandeförlängning av tiden för slutbetalning av fartyg att avslår motionerna1982/83:2118 (m) yrkande 2 i motsvarande del och 1982/83:2172 (c) yrkande 1, 4. beträffandevissa amorteringsvillkor för fartygslån attriksdagen avslår motion 1982/83:2172 (c) yrkandena 2 och 3. Stöd till svenska rederier. Regeringen har under punktE 10. (s. 106) föreslagit att till Stöd till svenska rederier /84 anvisa ett förslagsanslag på . I motion 1982/83:297 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 15), att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om nyabeskattningsregler för anställda i sjöfartsnäringen. I motion 1982/83:1928 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 11), att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag till anslag till Stöd till svenska rederier. Motiveringen till yrkandet återfinns i motion 1982/83:1927(m). beslutade omvissa sjöfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:217, /82:37, rskr1981/82:437). Beslutet innebär bl. TU1982/83:11 21 tidsbegränsat ekonomiskt stöd till svenska rederier.Enligt beslutet skall stödet utbetalas med början . Ipropositionen aviserades också vissa förslag till förändringar avsjömansbeskattningen för att underlätta för sjöarbetsmarknadens parter attutifrån nya förutsättningar enas om kost-nadsavlastande åtgärder. I december1982 beslöt (prop. 1982/ 83:25, /83:5, rskr 1982/83:115) atttidigarelägga stödet till kustsjöfartsfartyg. I samband därmed anvisades också250 milj. kr. under anslaget för /83. I motion 1982/83:1928 (m) yrkas -liksom vid de föregående tillfällen då utskottet behandlat ifrågavarandeekonomiska stöd - att avslår regeringens förslag.