bet · G601SoU12 · 1982-12-31 00:00:00 — dels att utskottets hemställanunder mom. 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande flerbarnstillägg attriksdagen - under förutsättning av bifall till skatteutskottets hemställanunder mom. 1 i betänkande SkU 1982/83:14 - med avslag på mofion 1982/83:128yrkande 1 i motsvarande del antar i propositionen framlagt förslag till ändradlydelse av 2 a § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. SoU1982/83:12 20 5. av (vpk), som anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Utskottets ställningstagande" ochslutar med "av flerbarnsfilläggen" bort ha följande lydelse: Som utskottet framhålHt i det föregående finns detprincipiella invändningar mot en höjning av flerbarnstillägget. I motion1982/83:128 anförs sålunda att systemet innebär en premiering av stora familjeroch utgör en stimulans till att kvinnorna skall stanna hemma i stället för aftkräva sin rätt fill arbete och barnomsorgsplats. Utskottet är därför infeberett att tillstyrka den föreslagna höjningen. Som framgått av det föregåendeanser utskottet att dessa medel i stället bör användas till en ytterligareökning av det allmänna barnbidraget. dels att utskottets hemställanunder mom. 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande flerbarnstillägg attriksdagen med bifall fill mofion 1982/83:128 yrkande 1 i motsvarande del avslåri propositionen framlagt förslag fill ändrad lydelse av 2 a § lagen (1947:529)om allmänna barnbidrag. Medelsanvisningen (mom. 4 i hemställan) 6. av , , (alla m), som - under förutsättning av bifall till reservation nr 1 - anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Som en" och slutar med "medproposifionen" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående avstyrkt bifall till den ipropositionen föreslagna ändringen av 1 § lagen om allmänna barnbidrag. Ienlighet med motion 1982/83:109 yrkande 2 bör därför medelsanvisningen inte bestämmastill högre belopp än , avseende den tillstyrkta höjningen avflerbarnstillägget. Detta belopp kan finansieras genom minskade livsmedelssubventioneroch förutsätter således inte en höjning av mervärdeskatten. dels att utskottets hemställanunder mom. 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande medelsanvisningen attriksdagen med anledning av propositionen och med bifall till moiion 1982/83:109yrkande 2 och avslag på motion 1982/ 83:128 yrkande 1 imots\arandedeitiWAllmännabarnbidragpå filläggsbudgef I fill statsbudgeten för budgetåret1982/83 under femte huvudfiteln anvisar ett förslagsanslag av . SoU1982/83:12 21 7. av (vpk), som - under förutsättning avbifall till reservafion nr 3 och 5 - anser dels aft den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Som en" och slutar med "medproposifionen" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående avvisat proposifionensförslag om höjning av flerbarnstillägget. Utskottet har i stället föreslagit enmotsvarande högre höjning av det allmänna barnbidraget. Den sammanlagdakostnaden kommer därmed atf uppgå fill samma belopp som enligt proposifionen,dvs. dels att utskottets hemställanunder mom. 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande medelsanvisningen attriksdagen med anledning av propositionen och med bifall till motion 1982/83:128yrkande 1 i motsvarande del och med avslag på motion 1982/83:109 yrkande 2 tillAllmänna barnbidrag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1982/83 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . Översyn av familjepolitiken m. m. (mom. 5 och 6 ihemställan) 8. av RuneGustavsson (c) och (), som. dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"därför motionsyrkandet" bort utgå, dels aft det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Det är dock enligt" och slutar med"till känna" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det nu nödvändigt att, såsomanförs i motion 1982/83:112, anlägga en helhetssyn på barnfamiljernas situafionoch förutsättningslöst överväga vilka former av stöd som är bäst ägnade afttillgodose behoven. För att möta de varierande behov som finns krävs bådebarnbidrag, flerbarnsstöd, vårdnadsersättning och tillgång fill barnomsorg.Därutöver krävs emellertid också att man tar hänsyn till andra faktorer sompåverkar barnfamiljernas ekonomiska situation. Dit hör t. ex. bostadsbidragenoch skattesystemet. Särskilt skattesystemets utformning är viktig att beakta idetta sammanhang. Skatteförmågan är bl. a. beroende av försörjningsbördan. Utskottet ser det därför som värdefullt med en samladöversyn av familjepolitiken där alla sådana olika aspekter på problemen kanvägas mot varandra. Det får ankomma på regeringen att avgöra formerna för dennaöversyn. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. SoU1982/83:12 22 dels att utskottets hemsfällanunder mom. 5 och 6 bort ha följande lydelse: 5. beträffandedet familjepolitiska stödsystemet attriksdagen med anledning av motion 1982/83:119 yrkande 4 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört, 6. beträffandeen samlad översyn av familjepolitiken attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 9. av , , (alla m), som anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 5 med "Barnfamiljernas ekonomiska" ochslutar på s. 6 med "till känna" bort ha följande lydelse: Barnfamiljernas ekonomiska situation blir utomordentligtsvår i ert fid med starkt sjunkande reallöner och kraftigt stigande priser ochboendekostnader. Detta drabbar särskilt hårt de barnfamiljer som är hänvisadetill endast en förvärvsinkomst. De sistnämnda har fått det alltsvårare att förstärka familjeinkomsten på grund av det nuvarande skattesystemetoch de inkomstprövade bidragen, som fillsammans leder till oacceptablamarginaleffekter. Samhällets stöd till barnfamiljerna är svårt att överblickaberoende på de samlade effekterna av beskattningen och de generella och riktadebidragen. Inkomstskatten tar inte hänsyn fill ekonomisk bärkraft.Ett väsentligt syfte för en samlad översyn av familjepolitiken måste därförenligt utskottets mening vara ett skattesystem som far hänsyn till hur mångasom skall leva på hushållsinkomsten och inte bara fill hur många som tjänar inden. Som exempel kan nämnas atf en flerbarnsfamilj med eninkomst på . eller mer i skaft än tvåbarnlösa makar med . Trots att den taxerade inkomsten är densammafår barnfamiljen i exemplet endast behålla . av en extra hundralapp efterskatt och bortfallande bostadsbidrag, medan de barnlösa makarna får behålla 66kr. Vidare anser utskottet att nödvändigabarntillsynskosfnader bör betraktas som utgifter för inkomstens förvärvande ochdärmed bli avdragsgilla. Enligt utskottet är situationen nu sådan att familjestödmåste utgå för att lindra effekterna av ett för högt skatteuttag. Så t. ex.hamnar en tvåbarns-familj med vanlig industriarbetarlön, ca , under existensminimum om hyran är högre än ca . Ändå betalarhushållet ca . i inkomstskaft och . i moms m. m.Detta SoU1982/83:12 23 innebär atf familjen betalar mer än så mycket iskatt som de ca . man får tillbaka i form av barn- och bostadsbidrag.Hårdast drabbar skaftesystemet flerbarns- och glesbygdsfamiljerna som mer änövriga hushåll är hänvisade till att huvudsakligen leva på en enda inkomst. Vidare anser utskottet att ett viktigt mål för en samladöversyn av familjepolitiken är att fillgodose familjernas berättigade krav påökad valfrihet. Medel atf åstadkomma detta är bl. a. vårdnadsersättning ochminimistandardgaranti (trygghefsgaranti) utöver vad ovan nämnts betr.familjebeskattningen. Det är väsentligt att slå vakt om valfriheten, såväl vad gällerfrågan om förvärvsarbete som barnomsorg. Vård av egna barn måste frånsamhällets synpunkt anses lika viktigt som barnomsorg. är detfrån familjeekonomisk synpunkt en stor uppoffring när föräldrar avstår frånförvärvsarbete medan barnen är små. a. därför måste bidrags- ochskattesystemen ändras så att de medger ökad valfrihet. För det fortsatta reformarbetet inom familjepolitikenkrävs en helhetssyn. Olika åtgärder bör samordnas så att de samlade åtgärdernaåstadkommer rättvisa mellan olika typer av barnfamiljer och mellan barnfamiljeroch andra familjer. Rättvisa bör också skapas med avseende på olikatidsperioder (framför allt med hänsyn fill barnens ålder) i familjernastillvaro. Utskottet efterlyser med hänvisning till det anförda ensamlad översyn av familjepolitiken. De undersökningar som gjorts av främstfamiljeekonomiska kommittén, bosfadsbidragskommiffén ochensamförälderkommittén bör kunna bilda en del av underlaget för en sådanöversyn. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande en samlad översyn avfamiljepolitiken attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 10. av (), som anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Det höjda barnbidragettill känna" bort ha följande lydelse: Det finns därför enligt utskottets mening skäl för ensamlad översyn av samhällets stöd fill barnfamiljerna. En sådan översyn börutgå från principen atf familjepolitiken i sin helhet skall syfta till atf ökavalfriheten för barnfamiljerna och främja jämställdheten mellan kvinnor ochmän. Översynen bör vidare utgå från att stödet fill barnfamiljerna syftar tillatt omfördela inkomster mellan barnfamiljer och grupper utan barn. Avfördelningspolitiska skäl bör stödet även fortsättningsvis baseras på eftgenerellt barnbidrag kompletterat med ett flerbarnstillägg. SoU1982/83:12 24 beredning av dessa frågor bör även ingå att pröva fråganom ett obeskattat vårdnadsbidrag för familjer med små barn. Vid utformningen avsamhällets stöd fill barnfamiljerna bör hänsyn vidare tas fill den faktiskaskattebelastningen, tillgången fill barnomsorgsplatser och utformningen avbostadsstödet. Utskottet anser med hänvisning till det anförda attregeringen bör initiera en samlad översyn av samhällets stöd fill barnfamiljerna.De undersökningar som gjorts av familjeekonomiska kommittén ochensamförälderkommittén bör kunna bilda utgångspunkt för denna översyn. nu anfört bör som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande en samlad översyn avfamiljepolitiken attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Statsbidrag till den kommunala barnomsorgen (mom. 8 ihemställan) 11. av , , , , , och (alla s), som anser dels atf det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Vid en sammanfattande" och slutarmed "stå fast" bort ha följande lydelse: Det är angeläget att statsbidragen till barnomsorgenutformas så atf de främjar en fortsatt utbyggnad av förskole- ochfritidshemsverksamhefen. Det nya statsbidragssystem som skall träda i kraft den1 uppfyller inte detta krav. En återgång till tidigare regler - iavvaktan på ett nytt förslag till statsbidragsregler - medför emellerfid ökadekostnader för staten. Som framhållits av finansutskottets majoritet är detnödvändigt med en totalfinansiering av de åtgärder som föreslås iproposifionen. Även förslaget om upphävande av beslut om det nyastatsbidragssystemet förutsätter därför atf godtar den samtidigtföreslagna höjningen av mervärdeskatten. Utskottet ansluter sig därför till desocialdemokratiska ledamöternas uppfattning att propositionen i här aktuelldel bara kan tillstyrkas på det villkoret att bifaller förslaget omdenna skaftehöjning. dels att utskottets hemställanunder mom. 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande statens bidrag till denkommunala barnomsorgen att - under förutsättning av bifall tillskatteutskottefs hemsfällan under mom. 1 i betänkande SkU 1982/83:14 - medbifall till propositionen och med avslag på mofion 1982/83:109 yrkande 3,motion 1982/83:119 yrkande 5 och mofion 1982/ 83:122 yrkande 1 beslutar aft delsupphäva beslut om nytt statsbidragssystem för barnomsorgen fr. o. m.den 1 januari 1983, SoU1982/83:12 25 dels godkänna vad i propositionen anförs om att nuvarandestatsbidragsregler skall fortsätta att gälla tills vidare. 12. av (vpk), som anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Vid en sammanfattande" och slutarmed "stå fast" bort ha följande lydelse: Det behövs ett helt nytt statsbidragssystem för att idagens läge stimulera kommunerna till en fortsatt utbyggnad av barnomsorgen.Det statsbidragssystem som avses träda i kraft äremellertid i detta hänseende ett sämre alternativ än de nu gällande reglerna. Iavvaktan på eft nytt förslag bör därför, såsom föreslås i propositionen,upphäva sitt tidigare beslut om nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen, varvid nuvarande regler får fortsätta atf gälla tills vidare. Detfinns starka sakliga skäl för ett sådant beslut. Utskottet tillstyrker såledesbifall till propositionen i här aktuell del. dels att utskottets hemställanunder mom. 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande statens bidrag till denkommunala barnomsorgen att med bifall till propositionen och medavslag på motion 1982/83:109 yrkande 3, motion 1982/83:119 yrkande 5 och motion1982/83:122 yrkande 1 beslutar att dels upphäva beslut om nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen fr. o. m. , dels godkännavad i propositionen anförs om att nuvarande statsbidragsregler skall fortsättaatt gälla tills vidare. Innehållet i barnomsorgen (motiveringen till mom. 9 ihemställan) 13. av , , och (alla m), som anser att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Målkonstruktionen behandlas" ochslutar med "pedagogiska programmet" bort ha följande lydelse: I skrivelsen har man inte närmare definierat begreppet"omvärldsorientering", men utskottet vill för sin del bestämtmarkera en ståndpunkt i denna fråga i syfte att föregripa en alltför viddefinition. En mera vittsyftande omvärldsorientering, t. ex. information omfredsarbete och infernafionell konfliktlösning passar enligt utskottets meninginte för förskolebarn. Dessutom är fredsarbete ett komplicerat arbete som kräverså mycket av mognad, kunskap och insikt att föräldrarna måste ha ett avgörandeinflytande över hur barnen möter det. Man måste t. ex. diskutera hur fredförutsätter frihet, hur en balanserad ömsesidig nedrustning skall åstadkommasoch hur ett starkt svenskt försvar bidrar fill stabilitet och fred. SoU1982/83:12 26 Man kan heller infe bortse frånrisken att hos barnen skapa oro och rädsla. Små barn kan lätt få för sig attkrig och död hotar deras nära anhöriga, vilket kan inge barnen storångest. Infe minst därför måste föräldrarna få avgöra hur barnen ska möta dessafrågor. Förskolans uppgift måste vara att tillsammans medföräldrarna ge barnen insikten atf konflikter infe ska lösas med våld, atfförebygga och stävja tendenser till våldsmenfalitet och att uppfostra barnentill kunskap, tolerans och förståelse. Däremot hör fredsarbete och frågor ominternationell konfliktlösning inte hemma inom förskolan på annat sätt än attbarnen måste få svar på de frågor de själva kan ställa. 14. av () och (), somanser att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Målkon-sfruktionen behandlas" ochslutar med "pedagogiska programmet" bort ha följande lydelse: I sammanhanget kan det finnas anledning att någotkommentera ämnesområdet omvärldsorientering. Omvärldsorientering är egentligen eft så stort ochomfattande och också djupt ämne att ett särskilt framhävande av en del som ären del av en större helhet hotar att förrycka perspektivet och balansen. Frågorom vänskap och ovänskap, fred och det som stör freden kan naturligtvis tas uppi många olika sammanhang. Man måste dock vara vaksam på faran av att en förbarn obegriplig, grym och obarmhärtig vuxenvärld kan skapa oro hos små barn. Utskottet förutsätter att man beaktar detta i detfortsatta arbetet med det pedagogiska programmet. SoU1982/83:12 , 27 I proposition 1982/83:55framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag 336 Härigenom föreskrivs att 1 och 2a§§ lagen(1947:529) om allmänna 337 barnbidragskall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I §' För barn, som är svensk medbor- För barn.som är svensk medbor gare och bosatt i riket, skall av all- gareoch bosatt i riket, skall av all männa medel såsom bidrag till bar- mannamedel såsom bidrag till bar nets uppehälle och uppfostran utgå netsuppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med 3 000 kro- allmäntbarnbidrag med 3300 kro nor i enlighet med vad ne- norom året i enlighet med vad ne dan närmare stadgas. dan närmare stadgas. Allmänt barnbidrag skall utgåjämväl för här i riket bosatt barn. som icke är svensk medborgare, såframtbarnet fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven i riket eller ockbarnet eller endera av dess föräldrar vistas i riket. 2 a 8= Flerbarnstillägg utgår omnågon uppbär allmänt barnbidrag för tre eller flera barn. Vid tillämpning avdenna paragraf beaktas inte barn som avses i 4 § tredje stycket eller 7 §. Flerbarnstillägget motsvarar ett Flerbarnstillägget motsvarar ett fjärdedelsbarnbidrag om barnens halvt barnbidrag om barnens antal antaluppgår till tre och ökas med uppgår till tre och ökas med ett helt ett halvtbarnbidrag för varje ytter- barnbidrag för varje ytterligare Vid beräkningen avflerbarnstillägget skall de barn för vilka någon uppbär allmänt barnbidragräknas samman med de barn för vilka någon annan uppbär allmänt barnbidrag omdessa barnbidragsmottagare stadigvarande sammanbor och är eller har varit giftamed varandra eller har eller har haft barn gemensamt. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stöd av tredjestycket skall anmäla detta till den allmänna . Om inte annat föreskrivs skall bestämmelserna om allmäntbarnbidrag i denna lag eller i andra lagar eller författningar tillämpas påflerbarnstillägg. Denna lag träder i kraft . [ Senaste lydelse 1980:692 - Senaste lydelse 1981:702 SoU1982/83:12 28 1982/83:2 y över proposition 1982/83:55 om upphävande av beslutet omkarensdagar, m. m. socialförsäkringsutskottet,socialutskottet, jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet Beträffande proposifion 1982/83:55om upphävande av beslutet om karensdagar, m. m., jämte motioner vill utskottetanföra följande. Obalanserna i den svenska ekonominhar vuxit sig allt starkare. Budgetunderskottet har sedan mitten av 1970-faletvuxit som andel av BNP från till 1982. Den totala konsumtionen harökat som industriproduktionen i det närmaste stagnerat. Skillnaden itillväxt mellan produktion och konsumtion har kommit till uttryck i ett växandebytesbalansunderskott som finansierats med ökad statlig upplåning. Denstatliga utlandsskulden värderas nu till . Det krävskraftiga ökningar av industriproduktionen och exporten för att motsvara deökade räntekostnaderna. Det krävs nu krafttag för att vända den ekonomiskautvecklingen. Vi måste hålla tillbaka konsumtion och stimulera produktion ochinvesteringar. Åtstramningsåfgärderna måste drabba alla efter bärkraft. Det äremellertid enligt utskottets mening utomordentligt angeläget aft debegränsningar som måste vidtas inte belastar de sämst ställda i samhället. Detkärva ekonomiska läget får infe fas till intäkt för att rasera det sociala trygghetssystemsom byggts upp i vårt land. Det är tvärtom nödvändigt atf värna om grundtryggheteni ett läge då det krävs åtgärder, som innebär påfrestningar på storabefolkningsgrupper. Utskoftet ser det därför som väl motiverat att återställade tidigare bidragsnivåerna i pensionssystemet, sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringenoch kommunala barnomsorgen. Dessa åtgärder är en viktig förutsättning för attskapa vilja och förståelse för att genomföra de övriga åtgärder som behövs föratt vända den ekonomiska utvecklingen. Det statsfinansiella läget är emellertid sådant aft dessaåtgärder, som innebär ökade offentliga utgifter, måste kompenseras medmotsvarande inkomstförstärkningar. Det är infe ansvarsfullt att tillåta att ensdessa angelägna utgiftsökningar skulle få leda till ytterligare ökat underskotti de offentliga finanserna. Redan tillväxten i räntekostnaderna för de tidigare SoU1982/83:12 29 årens upplåning beräknas bli ca mellan1982/83 och 1983/84. Att låta underskottet växa ytterligare genom aft underlåtaatt finansiera nödvändiga utgiftsökningar skulle öka räntebelastningen i framtidenän mer. Vidare skulle de ökade utgifterna till hushållen, om deinte finansierades, sfimulera den inhemska efterfrågan och driva upp denprivata konsumtionen och därmed motverka devalveringens syften. Som utskottetanfört är det nödvändigt aft begränsa den inhemska konsumtionsefterfrågan. Iannat fall försämras bytesbalansen ytterligare och vägen mot ökad balans blirallt längre. Devalveringens kortsiktiga effekter innebär vissa påfrestningar påbytesbalansen. Dessa växer till oacceptabel storlek om den inhemska efterfrågansamtidigt tillåts expandera. Enligt utskottets mening kräver således enansvarsfull polifik, som syftar till att understödja devalveringens posifivaeffekter, atf utgiftsökningarna finansieras med inkomstförstärkningar. Enligt utskottets mening bör dessa förstärkningar infedrabba en begränsad grupp utan bäras av alla. Det är vidare angeläget attåtgärderna inte bidrar till att försämra den svenska industrins internationellakonkurrenskraft. Utskottet kan mot denna bakgrund dela den uppfattning somredovisas i propositionen atf finansieringen i första hand bör ske genom enhöjning av mervärdeskatten. De åtgärder som föreslås inom arbetslöshetsförsäkringenför att förbättra de arbetslösas ekonomiska situation bör finansieras inomförsäkringssystemet med en höjning av avgifterna till arbetsmarknadsfonden. En höjning av mervärdeskatten från fill ledertill en allmän höjning av prisnivån med . Det finns vissa grupper, främstbarnfamiljer, som drabbas särskilt hårt av en momshöjning. Det finns därförenligt utskottet fog för att kompensera barnfamiljerna genom höjda barnbidragoch genom aft öka livsmedelssubvenfionerna för att begränsa prisökningarna påbaslivsmedel. Utskottet tillstyrker mot bakgrund härav förslagen att höjabarnbidragen med sammantaget 750 milj. kr. räknat för helår. Hur fördelningenbör göras mellan en generell bidragshöjning och en höjning avflerbarnstillägget får ankomma på vederbörande utskott aft bedöma. Vidare börlivsmedelssubvenfionerna öka med 230 milj. kr. räknat för helår, vilket ikonsumentledet kan beräknas motsvara en utgiftsminskning för hushållen mednärmare 300 milj. kr. Härigenom undanröjs effekten på subventioneradebaslivsmedel som momshöjningen annars skulle få. Det finns enligt utskottets mening anledning atf närmare studera åtgärdernastotala effekter, framför allt med avseende på konsekvenserna Enligt propositionen beräknas förslagen innebära ökade utgifter för statsbudgeten och socialförsäkringssektorn med fotalf 7,3 miljarderkronor som helårseffekt. Inkomsterna beräknas till 7,1 miljarder kronor.Till den del dessa åtgärder direkt berör statsbudgeten beräknar t utskottetatt åtgärderna sammantaget leder till en förstärkning med närmare SoU1982/83:12 30 För ATP-systemet ocharbetslöshetsförsäkringen, som i huvudsak ligger utanför statsbudgeten,beräknas fotaleffekten bli eft underskott med . Detsammanlagda resultatet blir således, som även framgår av propositionen, enskillnad på ca , som motsvarar livsmedelssubventionerna,vilka utgör kompensation för tofalfinansieringens effekter. Det bör i detta sammanhang noteras att åtgärderna avseendesjukförsäkringen och folkpensionerna i sin helhet faller på statsbudgeten. Idet begrepp som i den ekonomiska analysen i nationalbudgeterna kallas denkonsoliderade offenfliga sektorn ingår de tre delsektorerna stat, kommuner ochsocialförsäkringssektorn. Begreppet staten i detta sammanhang liksom i nationalräkenskapernaär en statistisk konstruktion som inte innefattar allmän sjukförsäkring ellererkända arbetslöshetskassor. KAS och folkpensioner inryms däremot numera istaten. I propositionen görs uppskattningar av de indirektaeffekterna i form av ökade skatteinkomster.