bet · G601JoU30 · 1982-12-31 00:00:00 — a. dikning och annan markavvattning, krävstillstånd enligt samma lag. Tillstånd skall dock ej behövas om det är uppenbartatt varken allmänna eller enskilda intressen skadas genom företagets inverkanpå vattenförhållandena. Av vattenlagsutredningens betänkande och departementschefensuttalande framgår att tillståndsplikten för markavvattningsföretagen motiverasav behovet att skydda bl. a. naturvårdsintressena. I fråga om detaljdräneringgenom täckdikning innehåller lagförslaget inte lika långt gående krav påtillstånd som beträffande vattenföretag i övrigt. I täckdik-ningsfallen skalltillstånd krävas endast om det föreligger sannolika skäl att allmänna ellerenskilda intressen skadas genom företaget. Enligt vattenlagsförslaget får ett vattenföretag intekomma till stånd om någon skada eller olägenhet av större betydelse därigenomuppkommer för allmänna intressen. Utan hinder härav får dock företaget kommatill stånd, om regeringen finner att företaget är av synnerlig betydelse frånallmän synpunkt. Likartade bestämmelser som de sist anförda föreslås iovannämnda motion 1981/82:1921. En markavvattningsåtgärd skall inte få tillåtasom den medför JoU1982/83:30 187 olägenhet av större betydelse från naturvårdssynpunkt. Äråtgärden av synnerlig betydelse från allmän synpunkt skall den dock fåtillåtas. Det kan med fog invändas att den föreslagna bestämmelsen inaturvårdslagen om tillståndsplikt för markavvattningsföretag är obehövlig,eftersom förutsättningarna för sådana företag - bl. a. med hänsyn tillnaturvårdsintresset - regleras i den nya vattenlagen. anseremellertid att det finns skäl som talar för att motionen bör bifallas. Utövervad motionärerna anfört vill framhålla följande. Den nya vattenlagen lämnar ett visst utrymme för denenskilde företagaren att själv bedöma om tillstånd behövs för ettmarkavvattningsföretag. Det är inte säkert att han alltid inser förekomsten ochbetydelsen av ett allmänt intresse, t. ex. att det planerade dikningsföretagetkommer att beröra ett från naturvårdssynpunkt värdefullt orkidékärr. Även omdet i efterhand genom straff och handräckning finns möjlighet att ingripa moten exploatör som borde ha insett att dikningsföretaget krävde tillstånd kanstora naturvärden redan ha gått till spillo. En obligatorisk förprövningspliktenligt motionsförslaget skulle kunna förhindra en sådan situation. För del innebär motionsförslaget ocksåadministrativa fördelar. Enligt den nya vattenlagen skallmarkavvattningsföretag prövas vid förrättning. saknar talerättvid denna förrättning. För att hävda naturvårdsintressen är iprincip hänvisad till att framföra sina synpunkter genom kammarkollegiet somför det allmännas talan. Detta innebär onekligen en administrativ omgång. Genomsin fackkunskap och erfarenhet har särskilda förutsättningar attbedöma ett företags inverkan på naturmiljön. Från rationellhandläggningssynpunkt borde det därför vara en fördel om har ettavgörande inflytande på om företaget bör få komma till stånd. Någonrättsosäkerhet behöver detta inte leda till. har attväga allmänna och enskilda intressen mot varandra inom ett flertal viktigasamhällsområden. Det saknas därför anledning befara att naturvårdsintressenakommer att få dominera på bekostnad av andra intressen. Ett förprövningssystem enligt den föreslagna modellen haräven den fördelen att behovet av särskilda förordnanden enligt naturvårdslagentill skydd för våtmarkerna minskar. Enligt bedömning bör tillståndsprövningenkunna utföras med befintliga personella resurser. Merarbetet bör uppvägas av deresurser som kan frigöras från samrådsverksamheten enligt 20 8 naturvårdslagen. är naturligtvis medveten om att ett visstdubbelarbete kan uppkomma om ett markavvattningsföretag skall prövas enligtsåväl naturvårdslagen som den nya vattenlagen. Denna situation är dock inte pånågot sätt unik. Så förekommer i en hel del andra fall. 1 de falldär torrläggningsföretaget endast berör naturvårdsintressen och några andraallmänna och enskilda intressen inte förekommer behöver förrättning inte JoU1982/83:30 188 bör därför ofta kunnaske utan förrättning. förutsätter att motionsförslaget innebär attförrättningsmannen inte får meddela tillstånd till företaget innan ettpositivt beslut från föreligger. Den dubbla prövningen kan av den enskilde uppfattas som enonödig belastning. Eftersom naturvårdssynpunkter så gott som alltid torde görasig gällande i ärenden av förevarande slag kan det trots allt vara en fördelför denne om han i administrativ ordning kan erhålla ett bindande besked inaturvårdsfrågan innan han ansöker om förrättning. En svårighet med den föreslagna tillståndsregeln kan varaatt avgöra var gränsen går mellan våtmark och annan mark. I praktiken tordedock detta inte behöva vålla några problem. förutsätter att 25 8 naturvårdsförordningen,om motionen antas av , kompletteras så att den även gäller ansökan omtillstånd i nu aktuella fall. har även hemställt om länsstyrelsensyttrande beträffande ett alternativt förslag till den i motionen åsyftadegenerella tillståndsplikten för markavvattningsföretag. Detta alternativinnebär att i särskilda fall ges möjlighet att föreskriva attföretaget skall underkastas tillståndsprövning enligt de kriterier som i övrigtanges i motionen. anser att en generell tillståndsplikt är attföredraga framför det alternativa förslaget. Ett förfarande enligt sistnämnda modelltorde knappast vara mindre arbetskrävande än ett förfarande med generelltillståndsplikt. Länsstyrelsenhar ingen erinran mot den föreslagna författningstexten. Vid den slutliga handläggningen av detta ärende, i vilketlandshövdingen beslutat och förste länsassessorn varitföredragande, har även länsrådet och naturvårdsdirektören . JoU1982/83:30 189 16 § övergångsbestämmelserna till förslaget till nyvattenlag Utskottet önskar information i femhänseenden. Kammarkollegiet får till svar anföra följande. Bevakningen av att fiskeavgifter omprövas enligt 2 kap.10 8 2 mom. vattenlagen (VL) sker genom . Denna lämnar uppgifter till kammarkollegiet om de avgifter som är aktuella för ompröv ning. Med ledning av dessa uppgifter påkallar kollegiet omprövning av avgifterna. Mellan kollegiet och styrelsen har träffats överenskommelse om att småavgifter - belopp . - inte skall omprövas. Bevakningen av att regleringsavgifter omprövas enligt 4kap. 14 8 femte stycket VL sker genom kammarkollegiet som för detta ändamål haren fatalieliggare (vattenliggaren). När det gäller fiskeavgifterna är det föreskrivet i 2:102mom. att avgifterna skall anpassas till ändringarna ipenningvärdet. För regleringsavgifterna enligt 4:14 VL finns inte någonmotsvarande bestämmelse om anpassning till penningvärdets förändringar. Dettahar medfört att ansökningar av kammarkollegiet om omprövning avregleringsavgifter har lämnats utan bifall, när enda grunden för omprövningenvarit att återställa avgiftens realvärde. Frågan har i stället löstslagstiftningsvägen på det sättet, att avgiftslatituden i 4:14 tredje stycket VLi omgångar höjts, nämligen åren 1954,1959 och 1974. ändring innebardessutom en materiell höjning av avgiftsnivån. Kollegiets talan i mål omomprövning av regleringsavgifter har därmed i praktiken enbart kommit att gällafrågan var i den nya latituden den gamla avgiften skall inplaceras. Antaletvattenföretag för vilka regleringsavgiftsperioden börjat eller börjar löpaunder har undersökts och framgår närmare av bifogad PM1983-01-04 (Bil. Totalt rör det sig om ca 150 företag, vars sammanlagdaavgifter uppgår till ca . Kollegiet kan emellertid inte lämnauppgifter om eventuellt nytillkommande företag med avgiftsskyldighet som börjarår 1983 eller 1984. Kollegiet fårtill svar på frågan om 2:10-avgifterna överlämna en sammanställning gjord avfiskeristyrelsen (Bil. Den fråga som skulle besvaras var antalet företagför vilka avgiftsperioden börjat eller börjar löpa . Av tekniskaoch tidsmässiga skäl har styrelsens redovisning dock begränsats till åren1974-1984. Antalet 2:10-avgifter för dessa uppgår till 223 med ettsammanlagt värde av . För hela bördet uppskattningsvis röra sig om ca 350 avgifter JoU1982/83:30 190 till ett sammanlagt värde av åtminstone . Kollegiet instämmer i påpekande attnuvarande system med omprövning av fiskeavgifterna först leder tillbetydande rättsföriuster för fiskeintresset. Enbart 5-årsperioden 1979-1983representerar sålunda , , som vid omprövningarna1998-2002-mätt med dagens erfarenheter av prisutvecklingen - kommer att ha kvarkanske av sitt realvärde. Detta är naturligtvis materielltotillfredsställande, 4, Den totala avgiftsbelastningen för fiskeavgifter sombörjat eller börjar löpa har i det föregående uppskattats till . Någon uppdelning av avgifterna på vart och ett av de enskilda företagen har dock inte gjorts av . Allmänt sett torde man dock kunna utgå från att ett mindre antal större kraftverks- och reglerings företag svarar för merparten, beloppsmässigt sett, medan de mindre avgifterna utgör flertalet. Beträffande regleringsavgifterna lämnas däremot iunderbilagorna till Bil 1 uppgift om vart och ett av företagen, 5, På s 188 i vattenlagspropositionen uttalas en förmodanatt de flesta regleringsavgifter som utgår vid nya VL:s ikraftträdande hunnit inpassas i den avgiftslatitud som gäller , En närmare granskning av den bifogade promemorian visar att ett icke ringa antal avgifter vid nya VL:s ikraftträdande alltjämt kommer att vara bestämda enligt avgiftslatitud. Sammanlagt rör det sig om ca som kommer att utgå enligt en äldre avgiftslatitud och vid nya VL:s ikraftträdande borde ha varit inplacerade avgiftslatitud. Denna innebar en höjning från /turbinhästkraft till . Vilka företag som sålunda alltjämt kommer att befinna sigi avgiftslatitud vid nya lagens ikraftträdande framgår av de diarienummerför målen som anges i underbilagorna. Är numret från tiden - t ex1976 V 51/70 reglering, dom - kan avgiften inte ha blivitbestämd latitud. Enligt övergångsbestämmelserna till 1974 årslagändring (SFS 1974:273) skulle nämligen äldre lag tillämpas i mål somanhängiggjorts före ikraftträdandet. Vid tidigare ändringar av latituden hadetillämpningen av lagändringen i stället knutits till tidpunkten för avgiftsbeslut.Som exempel på hur lagändring kan slå kan nämnas målet om Luleälvenseffektutbyggnad. Tillstånd till företagets idr-ifttagning gavs år 1982och regleringsavgift skall alltså utgå fr o m . Regleringsavgiften -det rör sig om ca 48 000 turbinhästkrafter - kommer emellertid att bestämmas i1959 års avgiftslatitud. Ansökan om tillstånd till effektutbyggnaden ingavsnämligen före 1974-07-01. Av intresse i detta sammanhang är också avgifter, förvilka avgiftsperioden börjat löpa eller 1975. Dessa omfattas inte avden begärda undersökningen. Kollegiet är självfallet berett att, om så önskas,lämna närmare uppgifter om dessa avgifter. Allmänt kan sägas att dessaavgifter, möjligen med något undantag, är bestämda avgiftsnivå. JoU1982/83:30 191 Vid nya VL:s ikraftträdande1984-01-01 kommer det alltså att finnas ett betydande antal företag för vilkaregleringsavgifterna alltjämt utgår avgiftsnivå. Det synes kollegietrimligt att de äldre avgifterna på något sätt inpassas i den nu gällandeavgiftslatituden, innan uppräkning sker med hänsyn fill ändringen ipenningvärdet. Om avgifterna inpassats i nuvarande latitud genomomprövningsförfarandet, skulle de ha höjts med - 33 i lägstaskiktet och 50 i högsta. Man bör kunna anta att avgifterna genomsnittligtskulle ha höjts . Kollegiet får därför föreslå att första stycket i 168 övergångsbestämmelserna kompletteras med en bestämmelse av förslagsvisföljande lydelse. Avgift enligt 4 kap 14 8vattenlagen (1918:523), som bestämts enligt lagrummets lydelse före den 1 juli1974, skall uppräknas innan omräkning sker med hänsyn tilländring av basbeloppet. Propositionen och den lagrådsremisssom föregick denna skiljer sig i ett viktigt avseende från ett alternativ tillövergångsbestämmelser som övervägdes inom vidutarbetandet av dessa bestämmelser. Enligt detta alternativ var utgångspunktenför uppräkningen med hänsyn till ändring av basbeloppet inte första året iavgiftsperioden utan prisnivån vid ändring av avgiftslatituden. Ensådan lösning finner kollegiet också vara mest rättvis. Omräkningen bör alltsåenligt kollegiets mening ske i förhållande till det basbelopp som gällde förjuli 1974. I remissen antyds att utskottet med anledning avföljdmotioner överväger en "tidigarelagd indexuppräkning" av de äldreavgifterna, t ex genom en tilläggsbestämmelse av innebörd att den sist bestämdaavgiftsperioden får löpa endast något eller efter nya VL:sikraftträdande oavsett vad som kan ha föreskrivits av i detenskilda fallet. Kammarkollegiet skulle vilja gå ett steg längre och föreslåatt de gamla avgifterna redan genom nya VL:s ikraftträdande inpassas i det nyasystemet. Principiella betänkligheter bör inte möta mot ett sådant förfarande,som tillämpats i andra, även civilrättsliga sammanhang. Det synes tvärtommindre tilltalande att avgifterna för en del företag successivt anpassas tillden aktuella snabba prisutvecklingen medan andra företag har förmånen av enreellt sjunkande avgiftsnivå. Kollegiet föreslår alltså att de äldre avgifterna redanfrån början inordnas i det nya systemet. Såvitt avser regleringsavgifterna bördet kunna ske på det sättet att dessa - avgifter avgiftslatitud dockförst efter uppräkning - uppräknas med belopp som svarar motbasbeloppet för jämfört med basbeloppet för . Fiskeavgifternauppräknas på motsvarande sätt med belopp som svarar mot basbeloppet för år 1984jämfört med basbeloppet vid avgiftsperiodens början. I detta sammanhang får kollegiet erinra om att lagen(1962:381) om allmän försäkring genom lag 1981:1187 kom att ändras i ett idetta sammanhang betydelsefullt avseende. fastställs sålunda basbeloppinte längre för utan endast . JoU1982/83:30 192 Skulle utskottet anse sig intekunna gå så långt som föreslagits av kollegiet, återstår en detaljfråga, somtangeras i motionen 1981/82:2503. Enligt 4:14 5 st. VL gäller att omprövning avregleringsavgift får påkallas under det nionde året av avgiftsperioden.Påkallas inte omprövning, gäller den tidigare avgiften också under nästa10-årsperiod. Motsvarande gäller för fiskeavgifterna enligt 2:10 2 mom. VL.Fråga uppkommer då vilken verkan ett uteblivet påkallande 1983 av omprövningkan få. Skall den gamla avgiften då utgå med oförändrat belopp underytterligare en avgiftsperiod med början 1985 eller tar den nya lagen över pånågot sätt? För undvikande av missförstånd på denna punkt föreslår kollegietatt det i övergångsbestämmelserna direkt utsägs, att underlåtenhet att påkallaomprövning 1983 inte skall ha till följd att den tidigare avgiften utgår medoförändrat belopp under ytterligare en avgiftsperiod. Detta yttrande har beslutats av generaldirektören avdelningschefen som föredragande. JoU 1982/83:30 193 jordbruksutskotts skrivelse ;4:14-avgifter Tlllkommer4:14-avgifter för företag i . Ansökningen är föremål för VÖD:s prövning. Avgiftsperiodens början kan ej anges. Avsikten är att få gemensam avgittsperiod för företag i . (Se bil memorial .) Beträffande andra delen av fråga 4 hänvisas till bil nioförteckningar. 13 1982/83. vnrA f~~ t~~ o 0\ iE >S IC C C' C: C: C: C: C; ;§ CO H 00 H On (N f«1 tN 1/ m ro r»i >>>>>> I0w-)0s0000"0 0000"VDIVOV-)VOCO uofsrriCT\(NoJ 00000*0000OO-t-i/ONOO motorrjooin Ov 00 ( (N < ;2 s 2 fe-S »»K - £ K s « u ajj 3 3 -,2,-B 3 ca t/5 H 1/5 M -J K C 'C o V 38/74 , , , Väng- V 32/74 Storavan-Uddjaur, dom V 33/74 Överuman,dom V 34/74 Korttidsreglering vid Borgforsens krvk, V 29/74 och Järkvissle, dom V 37/74 Kviens reglering, dom V 36/74 , dom , VÖD fast- V 43/74 , dom , VÖD fastställt V 28/74 , dom V 46/71 Näsaforsens nya krvk, dom V 3/63 Oidens krvk, dom V 51/70 årsregl, dom V 35/74 i , dom 35 295 376 340 152 775 (8 780) V 12/75 , dom V 13/75 , dom , VÖD V 16/75 Håckren, dom V 11/75 , dom V 15/75 , , dom , löper V 51/70 , Laforsen m m, dom , VÖD V 21/51 , dom V 70/68 , , Leringen, dom V 14/75 Vässinkoski, dom (1 497) JoU 1982/83:30 V 24/76 V 26/76 V 27/76 V 28/76 V 29/76 Stora Flaten, dom V 30/76 V 31/76 V 44/76 V 45/76 V 32/76 V 6/76 V 22/76 Letsi, i VÖD, yrkat V 23/76 V 9/75 , Gimån, dom V 25/76 V 26/77 V 10/77 V 11/77 V 12/77 V 13/77 V 14/77 V 15/77 V 16/77 V 18/77 Furen och Flåren, dom V 19/77 V 20/77 V 27/77 Stora Röjden, dom V 22/77 Yngen, dom , VÖD fastställt 80- V 21/77 Stråken, dom , VÖD V 9/77 Letsi i VÖD, yrkat V 31/77 V 32/77 V 20/75 V 12/77 V 28/78 V 30/78 V 29/78 V 21/78 V 27/78 V 20/78 V 24/78 V 32/78 V 25/78 V 22/78 V 31/78 V 93/78 V 21/51 V 42/72 ,dom , VÖD Stora ochLilla Blåsjön, dom Stora ochLilla Jormsjön, dom ,dom , VÖD Lofssjönmed St o. La Juktans överledn, dom , VÖD 126 475 269 600 166 164 134 396 63 450 V 28/78 Hjälta krvk, dom , Mjölkvattnet, Korsvattnet, , , Leringen, dom Mållången, Stugufjärden, dom m fl, dom , VÖD Skalka, dom = 201 000, i VÖD: Letsi, i VÖD, yrkat JoU 1982/83:30 Vietas korttidsregi yrkat (i VÖD) 40-80 Juvein, yrkat 41-80 Storaoch , yrkat 32-81 Lossensårsregl, yrkat 33-81 Måhngen,yrkat 35-81 Limingen,yrkat 39-81 Gesunden,yrkat 54-81 Storjuktan,yrkat C:a 36-81 Trängslet,yrkat 52-81 Gardiken,yrkat JoU 1982/83:30 199 (isamtliga mål yrkanden) Bastusels krftstn, korttid JoU1982/83:30 200 har i skrivelsetill kammarkollegiet begärt information om bl a 2:10-avgiftersstorlek unnder olika avgiftsperioder för att kunna beräkna effekten av evbifall till motioner om ändrade övergångsbestämmelser till nya vattenlagen.Curt Wendt har bett mig ta fram ett sådant underlag. En ungefärlig uppfattning om 2:10-avgifternasavgiftsperioder kan hämtas från de årliga framställningar görtill kammarkollegiet ang omprövning av avgifterna. Jag har fått fram skrivelsersom rör avgiftsperioder, som börjar löpa med följande resultat. Avgiftsperiod som Antalav- Totalsumman av för perioden börjarlöpa år gifter föreslagna förhöjda avgifter, kr 1984 1983 1982 1981 1980 1979 1978 1977 1976 1975 1974 Avgifter för avgiftsperioder sombörjar löpa kan inte tas fram utan rätt omfattande letande iarkivet. Med hänsyn till den korta remisstiden har den ej kunnat göras. Om detär nödvändigt - så återkom. Topparna visar dock tydligt att mednuvarande inflation skulle en omprövning enligt propositionensövergångsbestämmelser för dessa 20-årsperioder åsamkastora förluster för de intressen företräder. -JoU1982/83:30 201 16 § Övergångsbestämmelserna till förslaget till nyvattenlag , som tagit del avKammarkollegiets yttrande med anledning av Utskottets förfrågan1982-11-25 ang ifrågasatt ändring av 16 8 övergångsbestämmelserna i proposition1981/82:130 med förslag till ny vattenlag m. m., lämnar följande synpunkter påfrågan. Kammarkollegiet intar den ståndpunkten att varken en"tidigarelagd indexuppräkning" av de äldre avgifterna eller en"inpassning" av dem i det nya systemet redan vid nya vattenlagensikraftträdande inger principiella betänkligheter, då ett sådant förfarandetillämpats i afrdra, även civilrättsliga sammanhang. Kollegiet torde därmedavse lagstiftningen om uppräkning av vissa familjerättsliga underhållsbidrag. 1 remissyttranden över VLUs betätikande med förslag tillny vattenlag (SOU 1977:27) har och åberopat en undersökning av professor omrättskraften hos äldre lagakraftvunna tillstånd till vattenföretag.Undersökningen innehåller bl. a. ett avsnitt om retroaktiv lagstiftning. Därurmå följande citeras: "Uttryckligt förbud mot retroaktiv lagstiftning finnsi regeringsformen endast beträffande strafflagstiftning, 2 kap 10 8. Därunderinbegripes genom analogisk lagtolkning även straffliknande administrativapåföljder såsom skattetillägg, restavgift, förseningsavgift etc. övervägde att utvidga förbudet motretroaktiv strafflagstiftning till att avse retroaktiv lagstiftning över huvud.Ett sådant allmänt förbud finns i vissa länder, t. ex. . Utredningenerinrade om att och betecknat det somen angelägen uppgift för att noggrant pröva hithörande frågor. hade framhållit att påförmögenhetsrättens område - dit vattenlagstiftningen får anses höra - denprincipen ansetts gälla, att ny lag inte bör ges tillämpning pårättsförhållande som uppkommit före lagens ikraftträdande. Stor vikt har enligtkonstitutionsutskottet fästs vid den enskildes möjligheter att vid enrättshandlings ingående kunna överblicka konsekvenserna därav. "Endasttungt vägande sociala hänsyn har ansetts kunna medge avsteg från dennagrundsats" (1974:60 s. 3). Utskottets betänkandegodkändes av . framhöll i sak för egen del, attmedborgarna hade ett berättigat anspråk på att kunna planera sina förhållandenutifrån gällande rätt. Utredningen hade övervägt att införa ett förbud motretroaktiv lagstiftning i fråga om alla föreskrifter om förhållandet mellanenskilda och det allmänna, som avser ingrepp i enskildas personliga ellerekonomiska förhållanden. "Tungt vägande skäl" har emellertid ansettskunna medge avsteg från huvudregeln, att retroaktivitet bör undvikas. Att ilagtext med någon grad av precision ange förutsättningar för när sådana avstegfår medges har utredningen dock inte funnit möjligt (SOU 1975:75 s. 158 f), 1 JoU1982/83:30 202 reservationer i rättighetsutredningen yrkades, attutredningen borde skärpa sin ståndpunkt genom att i själva lagtexten ta in ettförbud mot föreskrifter med tillbakaverkande kraft, med mindre än att"synnerliga skäl" föranledde det (s, 248 f), I remissyttrandena över rättighetsutredningens förslagunderströks allmänt, att retroaktiv lagstiftning måste ha "karaktär avren undantagsföreteelse" (departementschefens sammmanfattning i prop,1975/76:209 s, 126, 258 ff). och ställde sigbakom yttrande , vilket ovan redovisats (konstitutionsutskottet1975/76 s, 36 f). Sammanfattningsvis kan sägas följande: Ehururegeringsformen endast innehåller ett uttryckligt förbud mot retroaktivstrafflagstiftning, framgår av ovannämnda förarbeten att man sett mycketrestriktivt på sådan retroaktiv lagstiftning, som gör ingrepp i enskildaförhållanden. Dit hör givetvis enskilda, på lagakraftvunna tillstånd frånstaten grundade rättsställning." För den av Kammarkollegiet åsyftadelagstiftningen om förhöjning av underhållsbidragen har uppenbarligen tungtvägande sociala hänsyn ansetts föreligga. Dylika kan knappast åberopas för enändring av 8 16 i övergångsbestämmelserna enligt motionärernas ellerkollegiets förslag. vill understryka att lagstiftningen enligt förslageninnebär undanröjande av rättskraften hos lagakraftvunna domar, som innehålleruttryckliga besked om avgiftsperiodens längd och om tiden för påkallande avomprövning. Jämför bifogade exempel på domsformuleringar i dessa hänseenden. JoU1982/83:30 203 Exempel på domsformuleringar avseende giltighetstider förreglerings- och fiskeavgifter Års- och korttidsreglering av sjönAjaure. Regleringsavgift - dom : "Den nya avgiftsperioden löpert. o. m. . Eventuell begäran om ny prövning skall inges före utgången avår 1986". Fiskeavgift - dom :"Ny prövning påkallas före utgången av ". Korttidsreglering vid Pengfors kraftverk. Fiskeavgift -dom : "Om förnyad prövning av avgiften stadgas i 2 kap. 10 8 2mom. Regleringsavgift - dom : "Omgiltighetstiden för beslutet gäller bestämmelserna i 4 kap. 14 8 femte stycketvattenlagen". Regleringsavgift - dom ;"Detta avgörande gäller på sätt vidare sägs i 4 kap. 14 8 femte stycketvattenlagen för en tidrymd av i sänder räknat ". Fiskeavgift - dom :"Beträffande giltighetstiden i övrigt för nu träffadeavgörande gäller bestämmelserna i 2 kap. 10 8 2 mom. vattenlagen". reglering.Regleringsavgift - dom ; "Detta avgörande gäller på sätt vidaresägs i 4 kap. 14 8 5 st, vattenlagen för en tidrymd av i sänder, räknatfr, o, m, 1977", Regleringsavgift- dom : "Ny prövning av nu fastställda avgifter må påkallas1986". Regleringsavgift - dom1981-08-05: "Domstolen erinrar om bestämmelserna i 4 kap. 14 8 femtestycket vattenlagen. Omprövning av nu fastställda avgifter må påkallas år1990". JoU1982/83:30 204 Innehållsförteckning Motioner........................................................................... ...... 3 Utskottet ....................................................................... ...... 5