bet · G601SkU5 · 1982-12-31 00:00:00 — Har arbetstagare, vilken har attvidkännas skatteavdrag för preliminär A-skatt, att erlägga kvarstående skatt,som har debiterats året före det år skatteavdraget skall göras, ärarbetsgivaren skyldig att vid utbetalning av lön göra skatteavdrag även försådan skatt. Avdragsskyldighet föreligger dock inte, om anställningen är avseddatt vara än . För betalning av den kvarstående skattenskall arbetsgivaren vid varje utbetalningstillfälle avdraga det belopp, sommotsvarar så stor del av den skatt som skall betalas under nästföljandeuppbördsmånad som belöper på utbe-tälningstillfället med hänsyn till antaletutbetalningstillfällen före ingången åv nämnda uppbördsmänad. Belopp, som drasav vid annat utbetalningstillfälle än det första, skall dock avrundas tillnärmast lägre hela antal kronor och återstoden dras av vid det förstautbetalningstillfället. Denna lag träder i kraft den . ' Lagen omtryckt 1972:75. .Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. - Senastelydelse 1979:489. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs att 37 S I och2 mom. taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. 1>1 § / mom. Till ledning vidinkomsttaxering och registrering av preliminär A-skatt, som har innehållitsgenom skatteavdrag, skall utan anmaning avlämnas uppgifter(kontrolluppgifter) för det föregående kalenderåret enligt följandeuppställning. Uppgiftsskyldig Vem uppgiften Vad uppgiften skall avse skall avse Den som har gjort avdrag för preliminär A-skatt ochinte enligt annan bestämmelse i detta moment är skyldig att lämnakontrolluppgift om den ersättning pä vilken skatteavdraget har gjorts. Den på vilkens ersättning skatteavdrag har gjorts. Föreslagen lydelse 37 § / mom. Till ledning vidinkomsttaxering och registrering av preliminär A-skatt, som har innehållitsgenom skatteavdrag, skall utan anmaning avlämnas uppgifter(kontrolluppgifter) för det föregående kalenderåret enligt följandeuppställning. Uppgiftsskyldig Vem uppgiften Vad uppgiften j) ersättning om vilken uppgiftskall lämnas / självdeklaration enligt lagen (1982:000) om avdrags- ochuppgiftsskyldighet heträjfande vissa uppdragsersättningar och på vilkenavdrag inie har g/orts enligt nämnda lag eller enligt upphörd.sla-gen(1953:272). ' Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 773. = Senastelydelse 1980:74. SkU1982/83:5 12 8, Den som har Denför vilken av- Utgiven ersättning, gjortavdrag för preli- drag har gjorts, minär A-skatt eller avdrag enligt lagen1982:000) om avdrags- och uppgifts-skyldighet heträjfande vissa uppdragsersättningaroch inte enligt annan bestämmelse i detta moment är skyldig att lämna kontrolluppgiftom den ersättning pä vilken avdraget har gjorts. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 mom.' Vid avlämnande avuppgifter, varom stadgas i 1 mom. skall iakttagas följande. Avser sådan förmån, varom i I mom. första och andrapunkterna för-mäles, endast en del av året, skall upplysning meddelas om dentidrymd, för vilken förmånen utgått. I kontrolluppgift, som upptager särskild resekostnads- ochtraktaments-ersättning, skall angivas beloppet av dels resekostnadsersättningoch dels traktamentsersättning jämte tid för vilken traktamentsersättningutgått. Därvid skola uppgifter lämnas om traktamentsersättning dels för förrättningarinom riket i enlighet med vad nedan sägs och dels för förrättningar utom riket.1 fråga om förrättningar inom riket skola uppgifter lämnas särskilt förförrättningar som icke varit förenade med övernattning (en-dagsförrättningar),förrättningar som varit förenade med övernattning men icke medfört vistelse merän i följd på en och samma ort (korttidsförrättningar) samt övrigaresor (längtidsförrättningar). För en-dagsförrättningar uppgives utgiventraktamentsersättning och antal dagar. Vid beräkning av antalet dagar förendagsförrättningar medräknas icke sådan endagsförrättning, som varat ; förrättning som varat men högst tio timmarräknas som halv dag; längre förrättning räknas som hel dag. För korttids- ochlångtidsförrättningar uppgives utgiven traktamentsersättning och antal nätterövernattning skett. av varje långtidsförrättninguppgivas såsom korttidsförrättning. - 1 kontrolluppgift skall i förekommandefall särskilt anmärkas, att arbetsgivaren utöver traktamentsersättningen, haftutgifter för den anställdes bostad eller uppehälle under förrättningen. Om skattechefen i det län därarbetsgivarens hemortskommun är belägen medger det, behöver arbetsgivaren, istället för att lämna uppgift enligt tredje stycket om traktamentsersättningvid förrättning inom riket, endast anmärka i kontrolluppgiften att sådanersättning utgått. Förutsättning för medgivande är att ersättning utgår enligtsådana grunder att den kan ' Senaste Ivdclse 1981: 1319. SkU1982/83:5 13 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse antagas icke komma att överstiga avdragsgill ökning ilevnadskostnaderna. Motsvarande medgivande kan lämnas även beträffanderesekostnadsersättning för färd med allmänt kommunikationsmedel. Medgivandelämnas endast om arbetsgivaren har ett större antal anställda, som meraregelbundet företager tjänsteresor, och medgivandet bedömes vara utanolägenhet för taxeringsarbetet. Medgivande får ej lämnas fåmansföretag i frågaom uppgifter rörande företagsledaren och honom närstående personer samtdelägare i företaget. Lämnat medgivande gäller tills vidare. Det kan begränsastill viss grupp av anställda. - Ansökan om medgivande göres hos länsstyrelsensenast året före taxeringsåret. Talan mot beslut, varigenomansökan om medgivande avslagits eller medgivande återkallats, föres hosriksskatteverket genom besvär som skola ha inkommit till verket inom en månadfrån den dag då klaganden erhöll del av beslutet. Mot beslutfår talan icke föras. Därest vid avlönings utbetalande avdrag skett förlöntagares eller hans efterlevandes pensionering, skall i kontrolluppgiftenupptagas bruttolön och vad som avdragits. Av kontrolluppgift enligt 1 mom. första, andra ellersjunde punkten skall framgå om arbetsgivaren har att för utgivet belopp betalaarbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Ikontrolluppgift som har sagts skall särskilt for sig tas upprepresentationsersättning och särskilt för sig annan kostnadsersättning änresekostnads- och traktamentsersättning. I kontrolluppgift skall särskilt för I kontrolluppgift skall särskilt för sigupptagas sådant skatteavdrag, sig tas upp sådant avdrag som har som skett för uttagande av prelimi- gjorts för preliminär A-skatt eller när A-skatt. enligt lagen (1982:000) om av- drags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. I kontrolluppgift skall anges namnoch postadress samt personnummer eller organisationsnummer för såväl denuppgiftsskyldige som den uppgiften avser. Kan personnummer inte anges för densom uppgiften avser skall redovisas dennes födelsetid. Har den uppgiftsskyldigetilldelats särskilt redovisningsnummer enligt 53 § 1 mom. uppbördslagen(1953:272) skall detta anges i stället för den uppgiftsskyldiges personnummereller organisationsnummer. I kontrolluppgift som lämnas av fåmansföretag skallanges om personen är företagsledare eller honom närstående person eller delägarei företaget. Kontrolluppgift, som i 1 mom. tredje punkten sägs och somavser pensionsförsäkring tagen annorledes än i samband med tjänst, skall innehållauppgift om tidigare och nuvarande ägare till försäkringen och, om möjligt, fångvarigenom äganderätten övergått samt. i förekommande fall, den som erhållitförfoganderätten till försäkringen. Kontrolluppgift, som avserpensionsförsäkring tagen i samband med tjänst, skall innehålla uppgift om densom enligt tjänsteavtalet skall åtnjuta pensionsförmånen. Kontrolluppgift enligt 1 mom. punkterna 1-3, 3 b- 3 feller 8 skall avfattas på blankett enligt fastställt formulär. Särskilduppgiftshandling skall lämnas för varje person. SkU1982/83:5 14 får på ansökan avuppgiftsskyldig medge undantag från bestämmelserna i tionde stycket. beslut får talan ej föras. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983 och tillämpas första gången i fråga om kontrolluppgift tillledning vid taxering. Motion väckt med anledning av propositionen 1982/83:23 av m.fl. (m) I motionen yrkas att 1. beslutar att 13§ i förslaget till lag om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar skall utgå samt att i 14 § orden "eller 13"utgår, 2. beslutar att 10§ första stycket nämnda lag skall utgå, 3. beslutar att ändra beloppsgränsen i taxeringslagen 37§ 1 mom. undantag c) till 500. Motioner väckta under /81 1980/81:1099 (jfr 1098) av m. fl. I motionen yrkas att begär att regeringensnarast lämnar förslag om en skärpt kontroll av B-skattsedlar enligtinterjtionerna i motionen. 1980/81:1159 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen begäråtgärder mot svartarbete och illojal konkurrens i enlighet med vad som anförs imotionen. 1980/81:1168 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag till åtgärder som kan hindra den "svarta marknaden" attfungera utan att dessa hinder skadar seriösa företag eller principen om ettfritt näringsliv. 1980/81:1175 av m. fl. I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om identifikation av begreppetrörelseidkare. 1980/81:1462 av m. fl. 1. att hos regeringen begär att riksskatteverketfår i uppdrag att i samråd med framlägga förslag a) om ökad och förbättrad information till företag ochegenföretagare om redovisning och inbetalning av skatter ocharbetsgivaravgifter (p. SkU 1982/83:5 15 b) om en för skatte- och avgiftsområdet gemensamtolkning av arbetsta-garbegreppet (p. 2. attriksdagen hos regeringen begär en utredning om ett effektivt kontrollsystem för uppdragsersättningar i enlighet med vad som anförs i motionen (p. 3. attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen (p. 3) om behovet av a) skärpt prövning av framställningar om B-skattsedel, b) kompletteringav taxeringsavin med uppgift om huruvida den skattskyldige under inkomståretbetalat A- eller B-skatt, 5. att hos regeringen begär förslag till en påminnelserutininom uppbördssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen (p. 6. att hos regeringen begär att utredningen (Fi 1973:01) omsäkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen (USS) genom tilläggsdirektiv får iuppdrag att med förtur redovisa den del av sitt uppdrag som avser solidarisktbetalningsansvar på skatte- och avgiftsområdet (p. 7. att beslutar om ändring i uppbördslagen (1953:272) ienlighet med vad som anförs i motionen (p. 8. att beslutar om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd avvissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. i enHghet med vad somanförs i motionen (p. 9. att beslutar om ändring i mervärdeskattelagen (1968:430) ienlighet med vad som anförs i motionen (p. 10. attriksdagen beslutar om ändring i skattebrottslagen (1971:69) i enlighet med vad som anförs i motionen (p. 1980/81:1887 (jfr 1886) av m. fl. (vpk)I motionen yrkas att beslutar 1. att hemställa hos regeringen om förslag angående utvidgad skattekontrollav uppdragstagare i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsbeträffande förbättrad kontroll av ränteinkomster och förmögenhetsinnehav ochhemställa om förslag härom. Motionerväckta under /82 1981/82:259 av (vpk) Imotionen yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär förslag till skärpning av lagen mot skatteflykt i enhghet med vad som utvecklas i motionen, 2. attriksdagen hos regeringen begär tillsättande av en särskild, parlamentariskt sammansatt kommission med uppgift att fortlöpande ställa förslag om åtgärder mot skatteflykt och skattefusk. SkU 1982/83:5 16 1981/82:388 av () I motionen yrkas 1. att beslutar att ändra 81 § uppbördslagen så att process förobetalda mervärdeskatter och arbetsgivaravgifter kan ske medprocesserna om obetalda källskatter, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om skärpningav straffskalan för återkommande betalningsbrott i fråga om källskatt. 1981/82:861(jfr 859) av () och () 2.att hos regeringen begär en utredning om utökning av det"motstående intressets" princip (7.2.7), 5. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas beträffandeutfärdandet av B-skattsedlar i enlighet med vad som anförs i motionen (7.2.5), 6. att hos regeringen begär en översyn av uppbörden av skatteroch avgifter i enlighet med vad som anförs i motionen (7.2.6). 1981/82:1581 (jfr 1578) av m. fl. (vpk)såvitt avser yrkandena 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om att ändra lagstiftningen så att "gråarbetskraft" motverkas, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om att införa en skärpt generalklausul motskatteflykt samt en parlamentarisk skatteflyktskommission. 1981/82:1673av () Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs i motionen om behovet av att effektivisera taxeringsorganisationen förkontroll av rörelseidkare. 1981/82:2013(jfr 2012) av m, fl. 1.att antar följande förslag till lag om ändring i lagen (1980:865) motskatteflykt. Lag om ändring i lagen (1980:865) mot skatteflykt Härigenom föreskrivs att 1-3 §§ lagen (1980:865) mot skatteflykt skallha nedan angivna lydelse. Denna lag gäller i fråga om taxeringtill inkomstskatt, statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt,utskiftningsskatt och ersättningsskatt. Denna laggäller i fråga om inkomstskatt, statlig inkomstskatt, statligförmögenhetsskatt, utskiftningsskatt och ersättningsskatt. Vidtaxeringen skall hänsyn ej tas till rättshandling soni har företagits av denskattskyldige eller av juridisk person, vars inkomst helt eller delvis bes katias hos den skatiskyldige, om rättshandlingen är led i ett förfarande sominnebär alt skaitebestämmelser kringgås. Ett förfarande skall anses innebära att skatiebesiämmelsekringgås om 1. förfarandet, med hänsyn till delekonomiska residtat som - borisett från beskattningen - har uppnåtts genomförfarandet, framstår som en omväg I förhållande till det närmast till handsliggande förfarandet. 2. förfarandet medför en icke oväsentligskatteförmån som med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort detavgörande skälet för förfarandet och 3. en taxering på grundval av förfarandet skulle strida mot grun derna för bestämmelsen i fråga eller för de bestämmelser som skidle till- lämpas om förfarandet lades till grund för taxeringen. Företarskattskyldig rättshandling som, ensam eller tillsammans med annan rättshandlingi vilken har direkt eller indirekt medverkar, bereder honom en inte oväsendigskatteförmän i strid mot lagstiftningens grunder och är det på grund avomständigheterna sannolikt att förmånen utgör hans huvudsakliga fördel avrättshandlingen, skall skatten eller taxeringen inte bestämmas på grundval av rättshandlingen. Om 2 § tillämpas skall taxeringen ske som om denskattskyldige hade valt del närmast till hands liggande förfarande som av.ses i2 § andra stycket 1. Om en sådan grund för taxeringen skulle leda till oskäligt Om 2 § tillämpas skall skatten eller taxeringen bestämmaspå grundval av den närmast till hands liggande rättshandling som, bortsett frånskatteförmånen, skulle ha givit samma ekonomiska resultat. resultat, skall taxeringen bestämmas till skäligt belopp. sådant förfarande inte kan tillämpas eller skulle ledatill oskäligt resultat, skall skatten eller taxeringen bestämmas till skäligtbelopp. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas på rättshandlingar som företagits under tidendärefter och till och med . Med anledning av motion1980/81:1175 har en skrivelse inkommit från handelsagenters förbund. SkU1982/83:5 19 Avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande gråarbetskraft De kända problemen ifråga om den s. k. grå arbetskraften koncentrerar sig framför allt till mereller mindre tillfälliga anställningar och uppdrag av ohka slag däruppdragsgivaren och uppdragstagaren ofta har ett gemensamt intresse av attundandra de ersättningar som utgår från inkomstskatt, arbetsgivaravgift ochmervärdeskatt. Att möjligheterna att uppdaga och effektivt ingripa motskattefusk här är begränsade följer redan av att systemet med kontrolluppgifterinte fungerar tillfredsställande i sådana situationer. En annan väsenflig bristär att ansvar för uppdragstagarens skatter kan utkrävas av uppdragsgivaren endasti speciella fall, nämligen om denne är att anse som huvudarbetsgivare ochuppdragstagaren inte har B-skatt. De åtgärder som föreslås i propositionen är inriktadepå ersättningar om . för arbeten som utförs på mark eller byggnad,skog eller annan växtlighet. Förslaget gäller också beträffande vissa andraarbeten som utförs för uppdragsgivarens rörelse på hans arbetsplats eller somavser godstransporter. Förslaget innebär bl. a. att en uppdragsgivare som inteär huvudarbetsgivare under vissa förhållanden skall göra skatteavdrag med 50 %av ersättningen för sådana uppdrag. Avdragsskyldighet föreligger inte omuppdragstagaren utfärdar en faktura som innehåller uppgifter bl. a. om att hanskall betala B-skatt eller - beträffande juridisk person - att uppdragstagarenär registrerad till mervärdeskatt. Undantag gäller också för uppdrag som utförsav staten eller av kommun. Beträffande uppdrag som utförs på schablontaxerade villoroch för lägenheter i bostadsföreningar eller bostadsaktiebolag föreslås att densom är deklarationsskyldig skall lämna uppgift i självdeklarationen omersättningar av angivet slag. Om någon ersättning inte har betalats utunder året skall en försäkran lämnas härom. Småhusägare - frånsett juridiska personer - och lägenhetsägareblir däremot inte skyldiga att göra skatteavdrag på uppdragsersättningar. Enannan skillnad är att uppgiftsskyldigheten inträder även om uppdragsgivaren ärhuvudarbetsgivare och även om uppdragstagaren är skyldig att betala B-skatteller är registrerad till mervärdeskatt. Undantaget för uppdrag som utförs avstaten eller av kommun gäller inte heller här. Den som underlåter att fullgöra den föreslagna avdrags-eller uppgiftsskyldigheten skall kunna åläggas betalningsansvar föruppdragstagarens skatter intill av ersättningen och kan dessutom ådra sigstraffansvar. Vidare kan nämnas att en villaägare eller lägenhetsägare som intefullgör sin uppgiftsskyldighet skall påföras en särskild avgift om 100 kr.eller - om han inte hörsammat en anmaning att fullgöra sin skyldighet - . SkU1982/83:5 20 I den med anledning avpropositionen väckta motionen 1982/83:23 av m. fl. (m)åberopar motionärerna att begärt en utredning ommöjligheterna att genom ändrade regler för villaschablonen uppnå förbättringarav inkomstredovisningen och underlaget härför. Till dess att ett system medavdragsrätt för reparationer på småhus har införts är motionärerna beredda attacceptera en uppgiftsskyldighet för småhusägarna. De anser emellertid attsmåhusägarna inte skall kunna åläggas betalningsskyldighet föruppdragstagarens skatteskulder. Enligt deras uppfattning är det inte hellerrimligt att en uppdragsgivare som underlåtit att lämna en uppgift i sinsjälvdeklaration om uppdrag av detta slag skall kunna påföras en avgift utanatt han särskilt anmanats att lämna uppgiften. Utskottet vill först konstatera attbred enighet råder om det grundläggande syftet att motverka skatteundandragandeni olika former. En rad åtgärder i denna riktning har genomförts sedan en följdav år tillbaka, och det nu aktuella förslaget är ytterligare ett steg på dennaväg. Förslagen i propositionen är enligt utskottets mening ägnade att minskabenägenheten att anlita grå arbetskraft inom vissa sektorer där behovet avmotåtgärder blivit påträngande. Med det anförda och då de föreslagnabestämmelserna även i övrigt får anses ändamålsenliga biträder utskottet iprincip förslagen i propositionen. vill utskottet framhålla att även andra åtgärdererfordras för att möta problemen. Utskottet återkommer härtill i det följande isamband med behandlingen av vissa motioner från tidigare riksmöten. Den i motion 1982/83:23 aktualiserade tanken på att ändravillaschablonen i syfte att förbättra skattekontrollen förs fram även i tvåandra motioner. LItskottet tar upp denna fråga senare men vill här konstateraatt eventuella ändringar av villaschablonen kräver ingående övervägandenrörande bostadsbeskattningens utformning. Som departementschefen konstaterarstår denna väg alltså inte öppen för att åstadkomma snara förbättringar avkontrollen. Utskottet anser därför att uppgiftsskyldigheten för villaägarna börförstärkas. Betydelsen av att de uppgifter som lämnas är sanningsenliga ärenligt departementschefens uppfattning så stor att den som lämnar en oriktiguppgift - eller trots anmaning underlåter att lämna uppgift - bör görasekonomiskt ansvarig om ersättningen därigenom undgår beskattning. Med hänsyn tillden allmänna bakgrunden till förslaget instämmer utskottet i denna uppfattning.Det bör också framhållas att betalningsskyldigheten skall kunna efterges omfelaktigheten kan anses ursäktlig. Utskottet har inte heller något att erinra mot att ensärskild avgift om . eller i vissa fall . påförs den som underlåteratt lämna föreskrivna uppgifter i sin självdeklaration. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen idessa delar och avstyrker motion 1982/83:23 yrkandena 1 och 2. SkU1982/83:5 21 Den som äger en annan fastighet änjordbruksfastighet är skyldig att lämna kontrolluppgift på ersättningar somuppgår till . För att undvika ett dubbelt uppgiftslämnande föreslåsi propositionen att kontrolluppgift i regel inte skall behöva lämnas i fråga omersättningar som omfattas av den nya uppgiftsskyldigheten. Ett tredje yrkande i motion 1982/83:23 är att den angivnabeloppsgränsen . för kontrolluppgifter höjs till , vilket enhgtmotionärernas uppfattning är en naturlig konsekvens av förslaget ipropositionen. Utskottet medger att det kan förefalla svårbegripligt attvillaägarna i fortsättningen skall lämna uppgifter i sina deklarationer omersättningar på . och vanliga kontrolluppgifter om ersättningarmellan 300 och . Denna lösning bör enligt utskottets uppfattning ses somett provisorium i avvaktan på en allmän översyn av reglerna om kontrolluppgifter.En sådan granskning torde för övrigt ligga inom ramen för den påbörjadeöversynen av taxeringsförfarandet och skatteprocessen (Dir. 1982:24). Medhänsyn härtill och till att motionärerna inte har anfört något skäl för sittförslag att höja den aktuella beloppsgränsen även för andra fastighetsägare änvillaägare avstyrker utskottet motion 1982/83:23 även i denna del (yrkande 3). Ett av förslagen i propositionen innebär att avdrag inteskall medges vid beskattningen för den betalningsskyldighet som kan åläggas enuppdragsgivare i vissa fall. Särskilca bestämmelser härom bör i enlighet medmönstret för likartade fall tas in i 20 § kommunalskattelagen. Utskottet kommersenare att föreslå att detta regleras i samband med vissa andra aktuellaändringar i samma lagrum. Beträffande den föreslagna lagstiftningen i övrigthar utskottet inte något att erinra. Arbetstagarbegreppet m. m. Gränsdragningen mellananställningsförhållanden och självständig verksamhet med karaktär av rörelsekan ibland medföra problem. Frågan har betydelse bl. a. för frågan ombetalningsskyldigheten för arbetsgivaravgifter, om uppdragsgivaren är skyldigatt göra skatteavdrag m. m. och om mervärdeskatt skall utgå. De problem somdetta i vissa fall kan innebära även för lojala skattebetalare berörs inte avförslagen i propositionen. Frågan tas upp i två av de motioner som utskottetbehandlar i detta betänkande. I motion 1980/81:1175avKnut Wachtmeisterm. (m)yrkas-i anslutning till det utredningsförslag som ligger till grund förpropositionen -att gränsdragningen underlättas på så sätt att en uppdragstagaresom är registrerad till mervärdeskatt alltid skall betraktas som självständigrörelseidkare. Yrkande 1 i motion 1980/81:1462 av m. fl. (s)innebär att och i samråd skall läggafram förslag SkU 1982/83:5 22