bet · G601NU33 · 1982-12-31 00:00:00 — som skulle möjliggöra för svensk industri att bygga uppsin konkurrenskraft inom området. Det förtjänar vidare påpekas att statensvattenfallsverk i en skrivelse till utskottet med anledning av bl. a. motion1982/83:647 (c) har anfört att frågan om hur en samhällsekonomiskt riktig avvägningskall ske mellan utnyttjande av värmepumpar och tillvaratagande avvärmeunderlag för kraftvärmeverk kommer att studeras ingående. Det är enligt utskottets uppfattning väsentligt attvärmepumpsteknikens möjligheter utnyttjas i ökad utsträckning. Med hänsyn tillvad här har sagts om förekommande stödformer och vad utskottet i övrigt haranfört anser utskottet dock inte att det finns skäl nog för en sådanframställning till regeringen som begärs i motion 1982/83:647 (c). Av samma skäl anser utskottet att inte haranledning att göra något sådant uttalande om de ekonomiska förutsättningarnaför stora värmepumpar som föreslås i motion 1982/83:1104 (fp). Motionenavstyrks således i här behandlad del. anmodas i kommunisternaspartimotion 1982/ 83:1108 att begära förslag av regeringen om en snabbutbyggnad av alternativ elproduktion på basis av mottryck och vindkraft. Ensådan utbyggnad i kombination med reducerad eluppvärmning och effektiva sparåtgärderinom alla andra områden är en förutsättning för att kärnkraften skall kunnaavvecklas, säger motionärerna. Staten borde i samverkan med kommunerna se tillatt utbyggnaden av fjärrvärmen sker i former som gör det möjligt att snabbt,genom förberedda markreservationer o. d., färdigställa anläggningar förelproduktion. En samhällelig plan torde vara erforderlig för denna utbyggnad,menar motionärerna, som också framhåller att samhället bör intressera sig förutbyggnaden av industriellt mottryck. 1 motionen kritiseras också det nugällande energipolitiska beslutet orri vindkraft. Elproduktionstillskottetfrån vindkraften är helt otillräckligt, anförs det. Ett större statligtvindkraftsprogram i storleksordningen borde utarbetas. kommunisterna yrkade även i förra åretsenergipolitiska partimotion pä statliga program för mottrycks- ochvindkraftsutbyggnad (NU 1981/82:30 s. 65 resp. 72). Vad gällermottrycksutbyggnaden redogjorde utskottet för en då sedanframlagd rapport i frågan från statens industriverk (SIND PM 1982:2). Medhänvisning till att den fortsatta behandlingen av rapporten borde avvaktasavstyrkte utskottet motionsyrkandet. Utskottet behandlade också (NU1982/83:18 s. 21) en motion (s) som syftade till ett uttalande från riksdagenom behovet av en utbyggd kraftvärmeproduktion. Härvid anförde utskottet att enbetydande utbyggnad av antalet kraftvärmeverk kunde komma att te sig välmotiverad senare, även om den inte var behövlig för tillfället. Utskottetförutsatte att berörda kommuner reserverade mark för kommande behov avelgenerering vid de värmeverk som byggdes och att regeringenföljde utvecklingen. Något uttalande från i detta ämne ansågutskottet NU1982/83:33 76 Också i frågan om en snabbare satsning på vindkraften änden som sker inom ramen för det löpande energiforskningsprogrammet harutskottet tidigare tagit ställning . (NU 1981/82:30 s. 72, NU 1980/81:60 s. 124) har utskottet sålunda erinrat omatt . m. fl. intressenter i nu pågåendevindkraftsprojekt bedömer det som lämpligast att först utvärdera de satsningarsom har gjorts innan nya vindkraftverk beställs. En sådan utvärderingär planerad . Utskottet har instämt i denna bedömning och avstyrktmotionsyrkandena. Utskottet tar först upp frågan omen utbyggnad avelproduktion i form av mottryck. Utskottet förutsätter liksom tidigare att berörda kommunerreserverar mark för kommande behov av elgenerering vid de värmeverk som byggsunder . En betydande utbyggnad av kraftvärmeproduktionen kan mycketväl komma att visa sig önskvärd i ett senare skede. Enligt vad utskottet harerfarit är det avsett att frågan om förberedelser för en framtidamottrycksutbyggnad skall tas upp i den aviserade propositionen omstorstadsområdenas värmeförsörjning. Något uttalande från av mottrycksanläggningar finner utskottet mot denna bakgrund intemotiverat. Motion 1982/83:1108 (vpk) avstyrks i ifrågavarande del. Vad så gäller motionärernas förslag om en utbyggnad avvindkraften har utskottet fortfarande samma uppfattning som . Betydandeerfarenhet frän det nu pågående vindkraftsprogrammet bör föreligga innanriksdagen tar ställning till frågan om en utökning av detta program. Motionenavstyrks alltså även i denna del. Ett annat yrkande i motion 1982/83:1108 (vpk) är attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad som anförs imotionen om spillvärme, energikombinat och närvärme. 1 motionen ges vissaförslag för värmeförsörjningen. Spillvärme från processindustrier och andraanläggningar släpps fortfarande i alltför hög grad ut till ingen nytta, sägermotionärerna. Regeringen borde därför vidta åtgärder så att denna värmereservsnarast blir tillvaratagen. Ett sätt att utnyttja spillvärmen är att bygga ut s. k.närvärme, dvs. småskaliga värmesystem med lägre arbetstemperatur än i de storafjärrvärmenäten, menar motionärerna. Denna uppvärmningsform har fördelarframför allt i mindre orter eller i kvartersgrupper och stadsdelar i störretätorter. Närvärmeanläggningar bör enligt motionärernas uppfattning därförkunna erhålla samma stöd som kommer stora fjärrvärmeverk till del. I detta betänkande har utskottet tidigare behandlat fråganom energikombinat. gäller det sålunda spillvärme och närvärme. Med anledning av motionärernas förslag om spillvärme villutskottet -liksom (NU 1981/82:30 s. 66) - fästa uppmärksamheten påen NU1982/83:33 77 föreskrift i lagen (1977:439) om energiplanering.Enligt denna föreskrift skall en kommun vid sin planering bl. a. undersökaförutsättningarna att genom samverkan med annan kommun eller betydandeintressent på energiområdet, t. ex. processindustri, gemensamt lösa frågor somhar betydelse för hushållningen med energi eller för energitillförseln. Finnsförutsättningar för en sådan gemensam lösning skall den, heter det i lagen, tastill vara i planeringen. Utskottet utgår från att kommunerna beaktar dennaföreskrift. Utskottet räknar med att frågan om utnyttjande avspillvärme kan komma att beröras inom i samband medutarbetandet av den aviserade propositionen om storstädernas värmeförsörjning.Enligt utskottets uppfattning kan spillvärmeutnyttjande utgöra ett värdefulltinslag i värmeförsörjningen. Något uttalande i detta ämne av anserutskottet dock ej vara erforderligt. behandlade utskottet önskemål från vänsterpartietkommunisterna om att det statliga stödet till utbyggnad av fjärrvärmenät ävenskulle gälla för närvärmesystem (NU 1982/83:18 s. 10). Utskottet anförde bl. a.att stödet borde inriktas på investeringar i fjärrvärmedistribution, dvs.fjärrvärmeledningar av olika dimensioner och annan utrustning för distributionav fjärrvärme. Värmeväxlare och annan utrustning i fastigheter borde liksomtidigare finansieras genom bostadslånesystemet och energisparlån. Till den dels. k. närvärmesystem uppfyllde de angivna villkoren borde de sålunda omfattasav den föreslagna stödformen. Något särskilt uttalande från i dettaämne ansåg utskottet inte vara motiverat. Det berörda yrkandet avstyrktessålunda. kommunisternas företrädare i utskottet reserverade sig.Riksdagen följde utskottet. Utskottet har fortfarande samma uppfattning i detta ämne.Med hänvisning till vad utskottet har anfört tidigare i fråga om stöd till närvärmesystemavstyrker utskottet allstå ifrågavarande del av motion 1982/83:1108 (vpk). beslut omenergipolitiken innefattade bl. a. riktlinjer för energiforskning under entreårsperiod, budgetåren 1981/ 82-1983/84. Medelsramen för verksamheten inomHuvudprogram Energiforskning skulle utgöra 1,4 miljarderkronor utöver icke disponerade medel från tidigare budgetår. Det förslag tillanslag som har framlagts i budgetpropositionen under punkten Energiforskningavser emellertid endast ett formellt belopp av . Verksamhetenfinansieras nämligen genom en del av den särskilda avgiften för oljeprodukter(jfr NU 1981/82:3 y, SkU 1981/82:30). Utöver att det angivna anslaget anvisasföreslår regeringen att den får bemyndigande att i samband med stöd tillforskning och utveckling inom energiområdet ikläda staten ekonomisk NU1982/83:33 78 förpliktelse för de fyra budgetåren 1984/85-1987/88 upptill en gräns av resp. 310 milj. kr., 150 milj. kr., 75 milj. kr. och 35 milj.kr. Utskottet tillstyrker regeringens här nämnda förslag. begär i sin partimotion1982/83:1104 att i en meningsyttring till regeringen skall uttala sigför vad i motionen har anförts om beställning av nya vindkraftsaggregat, småoch medelstora värmepumpar och odling av energiskogar. De nuvarande s. k.storförsöken med energiskogar är för små, anser motionärerna. Erfarenhet avodling i stor skala får man inte förrän . Något av depågående försöken borde redan nu göras mera omfattande. Vidare bordevattenfallsverkets värmepumpsprojekt utvidgas. Erfarenheterna av långtidsdriftav värmepumpar bedöms nämligen av motionärerna som otillräckliga. Politiskabeslut om vindkraft kan man, sägs det vidare i motionen, inte räkna med att fåförrän tidigast . Idrifttagningen kan då äga rum eller ,och det är enligt motionärerna i senaste laget. De förordar att beslut omytterligare beställningar fattas så snart de två fullskaleprototyper som haruppförts har givit tillfredsställande resultat. De två nu nämnda vindkraftsprototyperna, om ca 3 MW resp.2 MW, uppfördes . Anläggningarna, den ena i Maglarp i ochden andra på på , har beställts genom det statliga energiforskningsprogrammet.En utvärdering av anläggningarna skall redovisas . träffades en överenskommelse om detfortsatta utvecklingsarbetet på vindkraftsområdet mellan nämnden förenergiproduktionsforskning, . Överenskommelsen innebär i korthet följande. För en totalkostnad av 12 milj. kr. skall intressenterna utforma tekniska specifikationerför nya vindkraftsaggregat, anpassa konstruktionerna till en förserie samtredovisa de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för en sådan serie. /83-1986/87 har statensvattenfallsverk tilldelats ca 40 milj. kr. för forskning om samtutveckling och demonstration av solenergi- och värmepumpsprojekt.Energiupphandlingsdelegationen studerar särskilt små och medelstoravärmepumpar. Inom forskningsprogrammet har vidare delprogrammet energiodlingen medelsram på 95 milj. kr. Utskottet tog ställning till ett liknandemotionsyrkande (NU 1981/82:30 s. 71). Då framhöll utskottet att intelämpligen borde ingripa i den löpande energiforskningsverksamheten. Utskottetfann dock motionärens synpunkter intressanta och förutsatte att deuppmärksammades av de för forskningsprogrammet ansvariga. Det nu gällande programmet för energiforskning gäller somnämnts för tiden t. o. m. /84. Ett förslag till nyttforskningsprogram förbereds nu i och planeras bli framlagtför . Liksom anser utskottet att riksdageninte bör ingripa i NU1982/83:33 79 den löpande energiforskningsverksamheten. Utskottet räknarmed att den typ av projekt som omnämns i motionen kommer att omfattas av deöverväganden om ett nytt forskningsprogram som förbereds. Något uttalandefrån i detta ämne vill utskottet inte förorda. Alltså avstyrksmotionen i nu behandlad del. Ett annat yrkande i motion1982/83:1104 (fp) syftar till att skall fästa regeringensuppmärksamhet på behovet av att teknikutvecklingen för förbränning av inhemskafasta bränslen påskyndas. Osäkerheten om tekniken för fastbränsleeldning är nämligen,säger motionärerna, ett av skälen till att man i kommunerna avvaktar med beslutom investeringar i fastbränsleanläggningar. Detta leder i sin tur till attmöjligheterna att uppnå målen i oljeersättningsprogrammet minskas. Regeringenborde överväga om tillräckliga insatser görs på forskning och utveckling avpann- och förbränningsteknik. Utskottet vill erinra om att en stor del av det löpandeenergiforskningsprogrammet syftar till att främja användningen av inhemskabränslen. Sä går t. ex. av det totala anslaget för programmetEnergitillförsel till forskning och utveckling rörande skogsbränslen, torv ochenergiodling. Forskningen omfattar bl. a. skogs-, jordbruks- och hushållsavfallsamt storskaliga försök med energiskogsodling. I övrigt hänvisar utskottet tillvad som tidigare i detta betänkande har nämnts om pågående aktiviteter för attnå lösningar på föreliggande problem om tillförsel och användning av inhemskafasta bränslen (s. 34). Med vad utskottet här har anfört avstyrks motion 1982/83:1104(fp) i ifrågavarande del. I motion 1982/83:1503 (m) föreslåsriksdagen som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omintensifierade forskningsinsatser rörande vissa problem inomenergiförsörjningen. De områden som nämns i motionen är förbränningsteknik,luftföroreningsproblem som uppstår vid eldning med skogsenergi, torv och halmsamt förutsättningarna för framställning av gödselmedel ur förbränningsaska,tillverkning av etanol ur råvaror med låg kostnad och framställning av låghumifieradtorv. Staten bör också enligt motionärerna svara för provningsverksamhet ochteknisk utvärdering av t. ex. värmepumpar och för spridande av information omresultaten från sådan utvärdering. Utskottet anser i överensstämmelse med vad utskottet nysshar anfört att inte nu bör uttala sig för intensifieradeforskningsinsatser inom vissa specifika områden. Motionen avstyrks alltså idenna del. är statensstörsta samlade resurs för energiteknisk forskning och utveckling.Verksamheten vid bolaget har varit helt anslagsfinansierad men harsuccessivt kommit att finansieras kommer- NU1982/83:33 80 siellt genom intäkter från uppdrag. I budgetpropositionen(punkt F 21) beräknas ett reservationsanslag om 42,5 milj. kr. för bolagetsverksamhet under det kommande budgetåret. Anslaget fördelar sig på dels ettdriftbidrag om sammanlagt 24,5 milj. kr. för R 2-reaktorn, lokaliseringsbetingadekostnader och Studsviks bibliotek, dels ett belopp av 18 milj. kr. förforskning och utveckling. Utskottet tillstyrker detta förslag. Verksamheten vid Studsvik tas upp i motion 1982/83:2037(s). Där begärs en meningsyttring av angående anslagen tillbranschrelaterad forskning vid . bör, heterdet i motionen, uttala att den minskning av anslagen som föreslås ske /84 inte får ses som ett led i en stegvis nedskärning av medelför forsknings- och utvecklingsarbetet. Motionärerna begär inte någon ökning avanslagen för /84 men anför att omfattningen av både bolagetsegen och dess branschrelaterade forskning inte är tillräcklig för att motsvarabehoven av att upprätthålla kompetens och vidmakthålla konkurrens inom aktuellaverksamhetsområden. Utskottet har erfarit att regeringen har givit deprogramansvariga organen (jft prop. 1982/83:100 bil. 14 s. 250) i uppdrag attunder utarbeta och redovisa underlag för planeringen avenergiforskningen efter /84. Mot denna bakgrund finner utskottetinte skäl att föreslå att nu göra något uttalande om framtida anslagför branschrelaterad forskning vid . Motion1982/83:2037 (s) avstyrks följaktligen. Förutom det anslag som har behandlats föreslås ibudgetpropositionen (punkt F 22) ett reservationsanslag om 5,75 milj. kr. /84, avsett för kostnader i samband med avvecklingen avforskningsreaktorer m. m. Vidare föreslås (punkt F 23) till finansiering avinvesteringar avseende anläggningar för radioaktivt avfall för nästa budgetårett reservationsanslag av44,2 milj. kr. har till dettaändamål på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /83 anvisat ett reservationsanslag av 13,8milj. 1982/83:101, NU 1982/83:27). föreslås bemyndiga regeringen att ikläda statengaranti med sammanlagt högst 60 milj. kr. för åtaganden avseende budgetåret1984/85 som gör i samband med upphandling avanläggningar för avfallshantering i Studsvik. För att belastningen på bolagets soliditet skall minskaföreslås slutligen att 5 milj. kr. av ett lån på 13,3 milj. kr. vilketanvisades får avskrivas. Utskottettillstyrker dessa förslag. NU1982/83:33 81 I detta avsnitt tar utskottet uppett antal anslag inom energiområdet som inte har behandlats pä annan plats idetta betänkande eller i annat sammanhang. Ingen av dessa anslagspunkter harföranlett några motioner. För utbildning och rådgivning m. m. för att sparaenergi erfordras endast ett formellt belopp av , vilket utskottettillstyrker. De övriga anslagen avser solmätning vid meteorologiskaoch hydrologiska institut (1,060 milj. ), visst internationelltenergisamarbete (11,949 milj. och medelstillskott till (7 milj. Samtliga förslag tillstyrks av utskottet. Avslutningsvis tar utskottet upptvå motioner som båda har internationell anknytning. I motion 1982/83:495 (s) föreslås ett riksdagsuttalande omatt regeringen närmare skall undersöka möjligheterna till exportfrämjandekompensationsaffärer i bl. a. handeln med kol och andra importeradeenergiråvaror. Yrkandet ställs mot bakgrund av det stora underskottet iSveriges bytesbalans. Det gäller att ta vara på de ytterligare möjligheter somfinns inom frihandelssystemets ram att finansiera nödvändig import, sägs det imotionen. En möjlighet som borde prövas är att speciella handelsavtal rörandetransaktioner som mer eller mindre har karaktär av bytesaffärer ingås med olikau-länder och statshandelsländer. Kolområdet är, anför motionärerna, det mestnäraliggande när det gäller områden som skulle kunna lämpa sig väl förhandelsavtal av angivet slag. Det är enligt utskottets uppfattning värdefullt om olikaansatser till att förbättra bytesbalansen prövas. Förslaget i motionen berör iförsta hand importen av kol. Som tidigare nämnts planerar regeringen att undervåren 1984 förelägga en proposition om åtgärder inom kolområdet.Utskottet finner därför inte skäl för att nu göra någon framställningtill regeringen på grundval av motion 1982/83:495 (s), vilken sålunda avstyrks. Den industrialiserade världen har i hög grad byggt uppsitt välstånd på ett oerhört slöseri med ändliga råvaruresurser, sägs det imotion 1982/83:2014 (c). Vår generation kommer att lämna efter sig en världbetydligt fattigare på naturresurser, och det är därför nödvändigt att få igång en utveckling av mera resurssnåla produktionsförhållanden. Den svenskaregeringen bör, anser motionärerna, erbjuda sig att stå som värd för ettinternationellt symposium för dessa frågor. Vid behandlingen av ett likalydande motionsyrkande förraåret (NU 1981/82:34 s. 31) sade sig utskottet vara ense med motionärerna om detönskvärda i att en ökad medvetenhet om resursslöseriet i världen vinner instegpå skilda håll. Internationella konferenser av den typ motionärerna 6 Riksdagen1982/83. NU1982/83:33 82 syftar på kunde givetvis vara ett sätt att utbreda dennamedvetenhet. Enligt vad utskottet hade erfarit förekom också konferenser ochsymposier med den allmänna inriktning som motionärerna givit uttryck för.Utskottet påpekade ocksä att statens stöd till skilda tekniska forsknings- ochutvecklingsprogram, inte minst inom energiområdet, till stor del hade deninriktning gpm avsågs i motionen. Utskottet förutsatte att regeringen följdedessa frågor med uppmärksamhet och tog erforderliga initiativ när sä varlämpligt. Utskottet hänvisar till den nu refererade behandUngen avfrågan . Den bedömning utskottet gör nu överensstämmer med förraårets. Alltså avstyrker utskottet motion 1982/83:2014 (c). 1. beträffande allmänna riktlinjerför energipolitiken att a) avslår motion1982/83:1503 yrkande 1 och motion 1982/ 83:1588 yrkande 3, b) avslår motion1982/83:1100 yrkande 1, 2. beträffandestyrmedel inom energipolitiken attriksdagen avslår motion 1982/83:1104 yrkande 1, attriksdagen avslår motion 1982/83:1108 yrkande 1, 4. beträffande stöd tilltorvanläggningar, fjärrvärmeanläggningar m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:2007 yrkande 17, attriksdagen avslår motion 1982/83:1100 yrkandena 2 och 4, attriksdagen avslår motion 1982/83:250 och motion 1982/ 83:1100 yrkande 6, 7. beträffanderiktlinjer för kolanvändningen attriksdagen avslår motion 1982/83:357 och motion 1982/ 83:1100 yrkande 7, 8. beträffande kommunernas självbestämmandepå energiområ det attriksdagen avslår motion 1982/83:1100 yrkande 19, NU1982/83:33 83 9. beträffande länsstyrelsernas roll i energiplaneringen attriksdagen avslår motion 1982/83:2004, 10. beträffande den regionalaenergiplaneringen i att avslår motion 1982/83:2015, 11. beträffande ersättning förförsenad idrifttagning av kärnreakto rer enligt tidigare avtal attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt E 7 iifrågavarande del och med avslag på motion 1982/83:1108 yrkande 13 iifrågavarande del till Ersättning för försetiad idrifttagning av kärnreaktorerför /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av175 , 12. beträffande ersättning förförsenad idrifttagning av kärnreakto rer enligt nytt avtal attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:101 bilaga 9 punkt 2 momenten 1och 2 och proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt E 7 i ifrågavarande del ochmed avslag på motion 1982/83:1016 yrkandena 1 och 2, motion 1982/83:1100 yrkandena13-15 och motion 1982/83:1108 yrkande 13 i ifrågavarande del delsbemyndigar regeringen att ikläda staten de ekonomiska förpliktelser som följerav överenskommelsen med om ersättning för försening avblock 3 i Forsmarks kärnkraftverk i vad staten därigenom ikläder sig ekonomiskaförpliktelser, dels tillErsättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer pä tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1982/83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 140 000 000kr., dels -utöver medel som anvisats enligt 11 - till Ersättning för försenadidrifttagning av kärnreaktorer för /84 under tolfte huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag av , 13. beträffande kärnkraftsblockenForsmark 3 och 3 att avslår motion 1982/83:1108 yrkande10, 14. beträffande kärnvärmereaktorer attriksdagen avslår motion 1982/83:1108 yrkande 9 i ifrågavarande del, 15. beträffandehetvattenledningar från kärnkraftverk attriksdagen avslår motion 1982/83:1108 yrkande 9 i ifrågavarande del. NU1982/83:33 84 16. beträffande utnyttjande av spillvärmefrån kärnkraftverk att avslår motion 1982/83:409 yrkande 2, 17. beträffande skyddet avkärnkraftverk attriksdagen avslår motion 1982/83:1473, 18. beträffandeanslag till attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkterna E 8 och E9 för /84 under tolfte huvudtiteln anvisar a) till Statenskärnkraftinspektion: Förvaltningskostnader ett reservationsanslag av , b) till Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning ett reservationsanslag av , 19. beträffande chefstjänst använt kärnbränsle attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt E 10 moment 1bemyndigar regeringen att vid använt kärnbränsleinrätta en ordinarie tjänst för nämndens chef med beteckningen p, 20. beträffande anslag tillåtgärder för hantering av radioaktivt avfall attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt E 10 moment 2och med avslag på motion 1982/83:1100 yrkande 12 till Åtgärder för hantering avradioaktivt avfall för /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av , 21. beträffande upparbetning avanvänt kärnbränsle m. m. att avslår a) motion1982/83:1100 yrkande 9 och motion 1982/83:2023 yrkande 2, b) motion1982/83:1108 yrkande 11, attriksdagen avslär motion 1982/83:1108 yrkande 12, 23. beträffande centrallager förslutförvaring av låg- och medelaktivt avfall attriksdagen avslär motion 1982/83:257, 24. beträffande statensvattenfallsverks organisation att a) avslår motion1982/83:2007 yrkande 23, b) avslår motion1982/83:1501, NU1982/83:33 85 25. beträffande anslag tillStatens vattenfallsverk m. m., inkl. a) avslår motion1982/83:1479 yrkande 1, b) med bifall tillproposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt E 11 moment 1 bemyndigar regeringen attteckna borgen för lån till bolag i vilka förvaltarstatens aktier intill sammanlagt 11 , varav högst 295 000 000kr. för lån till distributionsföretag, c) med bifall tillproposition 1982/83:100 bilaga 14 punkt E 11 moment 2 och med avslag på motion1982/83:1479 yrkande 2 till : Kraftstationer rn.