bet · G601AU23 · 1982-12-31 00:00:00 — (m) yrkar i motion 1594 att anslaget skall uppföras med 312milj, kr,, dvs, en ökning i förhållande till regeringens förslag med inte fullt14 milj, kr. Motionärerna motiverar sitt förslag med att de har ett allmäntintryck av att pengarna på anslaget gör förhållandevis stor nytta, beroende påanslagets relativt fria karaktär utan besvärande detaljregle- AU 1982/83:23 41 Dämtöver markerar motionärerna sin allmännainställning att "de begränsade selektiva insatser, som även framgent börgöras bör koncentreras till den regionala nivån under länsstyrelsernasledning". Utskottet anser att mofiveringen till den alternativaanslagsframställningen i motion 1594 är av så allmänt hållet slag att den integer anledning att frångå regeringens begäran om anslag. Motionensyrkande bör avslås, och anslaget uppföras i enlighet med det av regeringenbegärda beloppet. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier tillföretag i glesbygder m.m. 1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag Regeringen föreslår under punkten C 4 (s. 84) attriksdagen skall 1. medge att under /84 statligkreditgaranti för lån till företag i glesbygder och för lån till anskaffning av varalager beviljas med sammanlagt högst , 2, till Täckande av förluster på grund av kreditgarantiertill företag i glesbygder m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av I . Utskottettillstyrker regeringens förslag under denna anslagspunkt. Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1982/83 Anslag 80000000 1983/84 Förslag 170000000 Anslaget är nytt fr,o.m. budgetåret1982/83. Det är avsett att täcka bortfallet av avgiftsinkomster till följd avnedsättningen av socialavgifterna för arbetsgivare i ,, och kommuner. Anslagsbeloppet för innevarandebudgetår täcker en halv årskostnad. Regeringen föreslår under punkten C 5 (s. 84-85) attriksdagen fill Ersättning för nedsättning av socialavgifter för budgetåret1983/84 skall anvisa ett förslagsanslag av . Det av regeringenföreslagna anslaget är avsett att täcka helårskostnaden för nuvarandeavgiftsnedsätt-ning, m,fl. (m) yrkar i motion 1594 att anslagetuppförs med . Uppräkningen är betingad av förslaget i samma mofionatt med verkan från den sätta ned socialavgifterna med vissaprocentsatser i de delar av stödområde A som inte redan haravgiftsned-siiltninc och i hela stödområde B. AU 1982/83:23 42 Utskottet har fidigare i betänkandet avstyrktyrkandet i motion 1594 om nedsättning av socialavgifterna. Till följd häravavstyrks även anslagsyrkandet i samma motion. Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med det av regeringen begärda beloppet, 170 milj,kr. Utskottet behandlar i betänkandet AU 1982/83:24 om utveckling i Norrbottenprinciper för en utvidgad nedsättning av socialavgifter i detta län medanledning av proposition 1982/83: 120 och motioner i anslutning till denpropositionen. Regeringen har anmält att den vid bifall till vad som anförs ipropositionen har för avsikt att återkomma med förslagrörande den tiärmare utformningen av avgiftsned-sättningen fr, o,m, den Ijanuari 1984, Ytteriigare medel kan därvid behöva tillföras förevarande anslagpå filläggsbudget, 1sammanhanget tar utskottet upp även motion 2086 av (), somförordar en sänkning av arbetsgivaravgifterna i och kommuner.Regeringen bör lägga fram förslag med denna innebörd. Motionärens motiv förförslaget är att situationen i de båda Västerbottenkommunerna är fulltjämförbar med läget i de fyra Norrbottenkommuner i vilka statsmakterna funnitnödvändigt att vidta en sådan åtgärd. Detsystern med reduktion av arbetsgivaravgifterna som börjat införas i Norrbottenbör ses mot bakgrand av den särskilt ogynnsamma utvecklingen i detta län. Omman skall gå vidare med ett sådant system och göra det tillämpligt även i andralandsdelar hör till de frågor som den nya regionalpolitiska utredningen skallöverväga. Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att förorda ett initiativav det slag som begärs i motion 2086, som alltså bör lämnas utan åtgärd. fattade beslut om ny stödområdesindelningatt gälla fr.o.m, den , Det nya systemet som omfattar stödområdenaA-C ersatte därmed det fidigare gällande systemet som omfattade stödområdena I-6. Den nya stödområdesindelningen framgår av följande sammanställning. AU 1982/83:23 Fjällfors, Jöms, Anundsjö, Bjöma, Holms och Lidens förs Ås, Näskotts, , 1 motionen föreslås ändringar i det gällande systemet. sas i följandemotioner. 1537av m. fl. (s) 658 av (vpk) 1513 av Wivi-AnneCederqvist m.fl.(s) 1582 av m.fl, (s) 2194 av (c) och GunnarBjörk i (c) 1046 av () Bräckekommun fill stödområde A, kommun till stödområde C. Sandvikenskommun till stödområde C. norraoch södra till stödområde B, AU 1982/83:23 44 Som ovan anförts antog för mindie än ettår sedan efter noggrann prövning en ny stödområdesindelning. Med hänvisninghärtill samt till att den regionalpolitiska utredningen har till uppgift attbl, a. se över principerna för stödområdessystemet avstyrker utskottet de i sammanhangetupptagna motionerna. Utvecklingsproblemi landsdelar och län I detta avsnitt behandlar utskottet motioner somrör utvecklingen i olika delar av landet, I motionerna redovisas problem ochställs krav på åtgärder av olika slag från statens sida, I de åtgärdsprogramsom presenteras ingår initiafiv inom en rad områden. Det gäller utöverregional- och sysselsättningspolitiken även t, ex, utbildnings-, trafik-,industri- och energipolitiken. Vissa förslag som förs fram är av långsiktigkaraktär, t. ex. förslag om åtgärdsprogram och utvecklingsplaner i länen. Andraförslag avser kortsiktiga insatser för att uppehåUa sysselsättningen. Iflera motioner föreslås ändringar i nuvarande stödområdesindelning. Deförslagen har utskottet behandlat i föregående avsnitt. Även förslag omdecentralisering av statlig verksamhet och medel för utvecklingsinsatser ilänen har utskottet behandlat fidigare i betänkandet. Utskottethar under behandlingen av mofionerna haft till sitt förfogande ett omfattandestatistiskt material om samtUga läns och kommuners utveckling. Materialet, somtagits fram i samarbete med , redovisas i bilagatill detta betänkande. Undersenare år har utskottet inför behandlingen av motioner med förslag tillåtgärder i olika landsdelar och län redovisat vissa principiella synpunkter omregionalpolitikens förutsättningar och möjligheter. Utskottet vill bl, a.framhålla att målsättningen att nå regional balans underlättas i en situationav ekonomisk tillväxt och ett expanderande näringsliv. De senaste årens svagaindustrikonjunktur som inträffade paralleUt med strakturkriser inom flera avvåra mest betydelsefulla industribranscher har medfört svåra problem på orteroch hela regioner såväl inom stödområdena som i övriga delar av landet. Detär f. ö. också så att problemen i vissa delar av landet främst skogslänen har sin huvudsakliga orsak i ett stort beroende av de basnäringar somgenomgått och genomgår en betydande strakturomvandling. I andra delar av landethar däremot problemen främst orsakats av det besvärliga konjunkturläget. Närtecken nu fmns på en konjunkturappgång bör följaktligen den negativautveckUngen i dessa delar av landet kunna vändas. Iåtskilliga motioner finns förslag om arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Utskottet vill härvid hänvisa till att - med anledning av betänkandetAU 1982/83:21 fattat beslut om anslagen till de arbetsmarknadspolitiskainsatserna under nästa budgetår. Utskottet har i det AU 1982/83:23 45 a. slagit fast att det ankommer på AMS att fördela beredskapsmedlen länenemeUan. Mot bakgrund av problemens omfattning pågår f, n, överväganden inomregeringens kansli om ytterUgare insatser och nya initiativ inomarbetsmarknadspolitiken. UtskottetviU slutligen erinra om att regeringen mot bakgrund av problemen i Norrbottenslän förelagt en rad förslag som syftar fill en vändning avutvecklingen i länet (prop. 1982/83:120). Utskottet kommer senare i vår attbehandla situationen i med anledning av proposition 120 jämtemofioner (AU 1982/83:24). Med hänsyn härfill går utskottet i detta sammanhanginte närmare in på situationen i detta län. Utskottet behandlar under denna rubrikVästerbottens, , och . Som nämntsbehandlas situationen i i betänkandet AU 1982/83:24, Västerbottenslän har utvecklats positivt totalt sett. Enligt prognosernaberäknas den utvecklingen fortsätta. Den inomregionala balansen har försämratsunder . Inlandskommuner som , och har intekunnat hålla befolkningssiffrorna uppe. Den negativa utvecklingen i dessa kommunerhar dock bromsats upp. Däremot har Umeåregionen utvecklats mycket posifivt. Arbetslösheteni länet låg genomsnittligt ca I % över riket. Högst vararbetslösheten i kommun med en arbetslöshet på 8,avtotalbefolkningen i åldern och 11,av antalet ungdomar, 1 slutet avfebraari var ca 6600 personer registrerade som kvarstående arbetslösaarbetssökande, 1motion 816 av m,fl, (c) framhålls betydelsen avglesbygdsstödet. Insatserna för utveckling i glesbygden bör därför räknas upp.Västerbottens län föreslås få ytterligare 30 milj. kr, fill regionalautvecklingsinsatser. Anslaget tiU arbetsmarknadsservice bör minskas imotsvarande grad. Västernorrlandslän har förlorat ca 2000 invånare () . Fram till år 1990beräknas länet enligt prognoserna tappa ytterligare bortemot av sinbefolkning. Särskilt stora är problemen i kommunerna Ange, ochSollefteå, Totalt sett hade länet en något högre arbetslöshet änriket. Högst var arbetslösheten i kommunerna , 1 slutetav febmari månad var 6700 arbetslösa registrerade som kvarstående sökandei länet, Imofion 817 av m.fl, (s) föreslås ett omfattande åtgärdsprogram isyfte att förstärka industristrukturen i länet. Programmet innehåller bl. a.förslag om skogsvårdsprogram, treårigt industrialiseringsprogram, satsningarinom kommunikationsområdet, insatser inom turism samt ökade medel tillprospektering. Även i motion 658 av SvenHenricsson (vpk) begärs ett åtgärdsprogram AU 1982/83:23 46 Bl, a. föreslås statliga satsningar inom kommunikationsområdet,skogsvårdsprogram samt extra medelsfilldelning tiU . Vidare föreslåsändrad stödområdesindelning för kommun. Den frågan har utskottet tagitställning till tidigare i betänkandet, Sven-ErikNordin (c) föreslår i motion 1529 att den s, k. Köpmanhol-mengruppen skalltillföras ytterligare 5 milj. kr, för sin verksamhet. Dessa medel föreslås blianvisade ur anslaget till regionala utvecklingsinsatser. SlutligenframhåUer () i mofion 2182 att det är angeläget attregeringen aktivt stöder strävanden till industrisamverkan mellan svenskaföretag i och norska företag. Länsorganens medverkan i dettasammanhang beräknas kosta . Motionären yrkar attregeringen ur anslaget till regionala utvecklingsinsatser skall bevilja dessamedel. har befolkningen ökat med ca 4000 . Deninomregionala obalansen har emellertid förvärrats. Östersundsregionen harexpanderat kraftigt medan främst kommunerna harfått vidkännas en betydande befolkningsminskning. Arbetslöshetenvar totalt i länet i stort sett på samma nivå som i riket. Ikommunerna var arbetslösheten . I slutet avfebruari månad var drygt 2 800 personer arbetslösa i länet. Slutligen börnämnas att har den högsta andelen förtidspensionärer av samtligalän. Imotionerna 2080 av m, fl, (s, m, c) och 2088 av () föreslås att statliga medel skall utgå för genomförande av enförsöksverksamhet i . Förslaget, som utarbetats inom ,innebär att länet skall bli försökslän för att av prövaen friare användning av stafliga regionala medel och nya samarbetsformer mellanregionala statliga organ. Syftet med verksamheten är en bättre samordning ochdärmed ett bättre tillvaratagande av resurserna inom olika sektorer. För attunderlätta och stimulera en sådan verksamhet fordras särskilda insatser.Motionärerna föreslår därför att ett årligt anslag på 50 milj. kr. skalltillföras länet under den femåriga försöksperioden. Imofion 2088 erinras dessutom om att centerparfiet i motion 818 föreslagit attdet s.k. länsanslaget skaU räknas upp med 150 milj. kr. genom en motsvarandeöverföring från anslagen till arbetsmarknadspolitiken. Med oförändrad andel avlänsanslagen skulle därmed kunna få en ökad tilldelning från 40milj, kr, fiU ca 70 milj, kr. Häratöverföreslås ett åtgärdsprogram innehållande bl. a, insatser inomkommunikationsområdet, medel till prospektering, sänkning av arbetsgivaravgifternaför mindre företag samt satsning på högskolan i när det gällerforskning och utveckling inom regionalpolitiken. Vidare föreslås i en annanmofion, 1537, med () som AU 1982/83:23 47 förstanamn ett åtgärdsprogram för länets utveckling. Vissa förslag omspänner ettflertal verksamhetsområden och behandlas i andra sammanhang. Utskottet tar härupp till behandling ett förslag i mofionen som innebär en ökadmedelstilldelning till länet för regionala utvecklingsinsatser. Ett förslag omen uppflyttning av kommun fill stödområde A har utskottet tagitställning till i ett tidigare avsnitt, Gävleborgslän har haft en i stort sett oförändrad befolkning. Föråterstoden av beräknas en viss minskning av befolkningen. Inom länetär problemen särskilt stora i kommunerna , Arbetslösheteni länet låg inemot I % över riksgenomsnittet. Störst vararbetslösheten i med en total arbetslöshet på och enungdomsarbetslöshet på , Vid febraari månads utgång var drygt 8 300personer arbetslösa i länet. Situationen i länet tasupp i ett flertal mofioner, 1mofion 1058 av () framhålls behovet av en kraftigomstrukturering inom de för länet vikfiga basnäringarna stål- och skogsindustrierna.Statsmakten måste skapa rimliga villkor för utveckling och företagande.Samtidigt understryks att huvuddelen av initiafiven måste komma från länetsegna företag och organ. Kortsiktigt måste arbetsmarknadspolifiska insatsergöras i länet, Imotion 1582 av m, fl. (s) framhålls länets starka beroende avbasindustrierna. Motionärerna föreslår bl, a. ökad statlig verksamhet tilllänet och en inplacering av kommun i stödområde C. Dessa frågor harutskottet behandlat tidigare i betänkandet, I detta sammanhang tar utskottetupp medlen till utvecklingsinsatser i och statliga medel föruppbyggnad av regionalt utvecklingsbolag. GunnelJonäng (c) och i (c) föreslår bl. a, i motion 2194 ökadsatsning på jordbruk och energihushållning, satsning på alternativaenergikällor, ökad statlig verksamhet till länet, upprastning av vägnätet samtuppbyggnad av regionala utvecklingsbolag i länet. Som tidigare nämnts harfrågan om inplacering av i stödområde C behandlats i ett tidigareavsnitt, Imotion 2070 av (vpk) föreslås att ett handlingsprogram utarbetasför . Bl, a. nämner motionären utlokalisering av statligverksamhet till kommunen. Imotion 504 av m.fl. (m), slutligen, framhålls behovet avinsatser i hela . Motionärerna anför bl. a. att regionalpoUfiskainsatser måste göras främst i skogslänen för att skapa ett med landet i övrigtmera likvärdigt företagsklimat. Insatserna bör i första hand vara av generellnatur. Dock bör under en lång övergångstid även riktade åtgärder sättas in.Motionärerna föreslår bl. a. ökad decentralisering av beslutsfattandet,sänkning av arbetsgivaravgifterna i stödområde A och B, avskaffande avelenergiskatten i stödområdena A och B, reformering av AU 1982/83:23 48 transportstödetsamt ersättning av lokaliseringslånen och större delen av avskrivningslånen medstatliga kreditgarantier. Motionärernaföreslår att motionen skall överlämnas till den regionalpolitiska utredningen. För egen del villutskottet anföra följande. Beskrivningenav Norrlandslänens utveckUng och de i sammanhanget redovisade motionernaåterspeglar de stora problem som denna del av landet brottas med. Deregionalpolitiska problemen har fö, traditioneUt varit störst i dessa län. Somframgår av redovisningen ovan har och lyckats hållabefolkningssiffrorna uppe medan fåttvidkännas en befolkningsminskning. I har befolkningen varit istort sett oförändrad. För återstoden av beräknas en negativbefolkningsutveckling i och . Som utskottettidigare framhållit tas utvecklingen i upp i betänkandet AU1982/83:24 med anledning av proposition 1982/ 83:120 om utveckling iNorrbotten, Utskottet vill emellertid redan i detta sammanhang peka på attNorrbottens län enligt prognoserna skulle få den största utflyttningen avsamtliga Norrlandslän, Samtliga län har betydande inomregionala problem. Tillväxtenhar i huvudsak skett i vissa kustområden och i kommun. Näringsliveti Norrlandslänen är fill stor del baserat på inhemska råvaror, vilket fåttallvarliga konsekvenser till följd av den svaga utvecklingen under senare årinom denna del av näringslivet. Detta gäller inte minst i bmksorterna iGävleborgs län. Till dessa orters problem återkommer utskottet senare ibetänkandet. Somframgår av motionerna finns en rad uppslag inom länen för att komma till rättamed problemen. Inom ramen för länsplaneringsarbetet i dessa län har ocksåbedrivits ett omfattande arbete som syftar till att åstadkomma en industriellutveckling i länen. Utskottet vill härvid erinra om att Norrlandslänen medhänsyn tiU problemens omfattning tilldelas en i förhåUande tUl deras andel avrikets befolkning betydande del av de statliga medel för utvecklingsinsatsersom fördelas av regeringen. För innevarande budgetår har läntilldelats 51 milj. kr., och vardera 40 milj. kr..26,4 milj. kr, samt 16,4 milj, kr. Dessamedel kan komma fiU användning för det arbete med åtgärdsprogram ochprojektgrapper m. m. som aktualiseras i mofionerna. Detta gäller även det ioch för sig angelägna Mittnorden-samarbete som tas upp i motion 2182, beslutade fö. vid sin senaste session att ett sådant samarbete skulleunderlättas. Vidare möjliggörs olika slag av glesbygdsinsatser, t. ex. inomjord- och skogsbruket. Utskottetvill med anledning av framförda önskemål om ytterligare medel förutvecklingsinsatser till bestämda län hänvisa till att medlen fördelas avregeringen främst efter problemens omfattning. AU 1982/83:23 49 tidigarei sitt av antagna betänkande AU 1982/83:21 avvisat centerpartietsförslag att föra över medel från arbetsmarknadspolitiken till det här aktuellaregionalpolitiska anslaget för utveckUngsinsatser i länen. Härav följer attmotion 2088 avstyrks i denna del. Utskottetvill i sammanhanget även erinra om att flertalet kommuner i ärplacerade i stödområde, vilket ger goda möjligheter till regionalpolitisktstöd. Utskottethar tidigare i detta betänkande erinrat om beslut att Norrlandslänenskall prioriteras vid lokalisering av statlig verksamhet. Utskottet är inteberett att häratöver göra några utfästelser i frågan. Närdet gäller behovet av arbetsmarknadspolitiska insatser erinrar utskottet omvad som sagts i inledningen till detta avsnitt om de resurser tillarbetsmarknadspolitiken för nästa budgetår som fattatbeslut om. Inom regeringens kansli övervägs f. ö. ytterligare åtgärder motungdomsarbetslösheten och den låga byggsysselsättningen. Medanledning av förslagen i motionerna 2080 och 2088 om statliga medel tiU enförsöksverksamhet i viU utskottet framhålla att det finnsanledning ställa sig positiv till att man inom länen eftersträvar en bättresamordning av de statliga insatserna för ett mer effektivt utnyttjande av desamlade resurserna. Med hänsyn tUl det pågående arbetet i den regionalpolitiskautredningen är utskottet emellertid inte berett att föreslå desärskilda medel för försöksverksamheten som motionärerna föreslagit. Dettahindrar självfaUet inte att arbetet t. v. bedrivs i mindre skala inom ramen förlänsplaneringsarbetet och med utnyttjande av de medel för utvecklingsinsatsersom regeringen tiUdelar länet. Motionerna avstyrks medhänvisning härtill. Utskottetavstyrker även med hänvisning till det ovannämnda utredningsarbetet motion504, vilken innehåller en rad förslag till regionalpolitiska åtgärder iNorrland vilka föreslås bli överlämnade fill den regionalpolifiskautredningen. Som utskottet tidigare redovisat är utredningsdirektiven mycketomfattande. a, skall prövas avvägningen mellan selektiva och generellamedel samt skattefrågor. Det finns mot denna bakgrund inte skäl tillstyrkayrkandet om ett överlämnande av motionen till utredningen, Under denna mbrik behandlar utskottet utveckUngendels i Bergslagen, dels i övriga delar av , Utskottettar inledningsvis upp situationen i det bälte med bruksorter i Mellansverigesom benämns Bergslagen, Denna region härunder senare år haft en negativbefolkningsutveckling. har regionen med dendefinition av regionens omfattning som expertgruppen för forskning om regionalutveckling (ERU) använder - förlorat ca 7400 invånare (I %), De kommuner inomregionen som utvecklats negativt har haft en befolkningsminskningpå i runda tal 15000, 4 1982/83. AU 1982/83:23 'Kännetecknande för regionen är ett mycket ensidigt näringsliv, och detta har pågrund av sitt exportberoende drabbats hårt av den vikande internationellakonjunkturen. Detta gäller särskilt stålindustrin. Vidjämbraken i Bergslagen har antalet sysselsatta minskat från 1973till 1982, dvs. med ca 9400. Följande järnbraks-orter har fåttvidkännas en minskning av antalet anställda vid järnbraken under perioden.Uppgifterna är hämtade ur rapporten frånMetallindustriarbetareförbundets utredningsavdelning. Den negativa utvecklingen beräknas fortsätta,vilket bl. a. framgår av industriverkets ?Industriverket förutspår bl, a. att det kommer att krävas minst 50000 nyaarbetsplatser i för att kompenserabortfallet av sysselsättningstillfällen inom industrin, Iföljande motioner behandlas situationen i enbart Bergslagskommunerna eUer i delän som inrymmer Bergslagskommuner, 1512 av Wivi-AnneCederqvist (s) och () 1582 av ,fl, (s) 2194 av ()och i (c) 822 av m.fl, (s) 662av m. fl. (s) 1543 av () 819av m.fl. (s) 2075 av i m. fl. (vpk)1050 av (vpk) 262 av (vpk) 1621 av m.fl, (c, m, fp) 2048 av m,fl, (s)2193 av m, fl, (c, fp) 2081 av m.fl. (s) I samtliga motioner framhålls vikten av attsärskilda insatser görs i Bergslagen mot bakgrund av den negativa utvecklingeni regionen. AU 1982/83:23 51 a. för en reindustrialisering av regionens närings-Uv. Vidare försfram krav bl. a. på ökat byggande, ökad prospektering, utveckling avgravnäringen, satsningar inom energiområdet samt intensifieradearbetsmarknadspolitiska insatser. socialdemokratiska motionerna förs fram kravet på en särskild kommission somskall ha till uppgift att utarbeta ett långsiktigt program för en reindustrialiseringav Bergslagen. Imotion 1543 föreslås att en alternativ utvecklingspolitik skall bedrivas iÖrebro läns Bergslagskommuner . föreslås attde små och medelstora företagen befrias från elskatt, arbetsgivaravgifternasänks , förmögenhetsbeskattningen för arbetande kapital i de små- ochmedelstora företagen avskaffas, arbetsmiljölagstiftningen för småföretagenmjukas upp, ett system med lärUngsutbildning skall tillämpas samt att avtalersätter MBL- och Åmanlagarna på de enskilda företagen. 1motion 2075 från vpk föreslås bl. a. åtgärder för att behålla och utvecklagravnäringen, införande av ny teknik i stålindustrin, satsningar på produktionsutveckling,åtgärder mot ufiandsinvesteringama samt insatser på energiområdet. Utskottetdelar den oro för utvecklingen i Bergslagen som de aktuella motionerna geruttryck för. Som ovan nämnts har strakturomvandlingen inom för regionendominerande verksamheter som grav- och stålindustrin drabbat regionen och fåttallvarliga verkningar för sysselsättningen. Som framhålls i flertalet avmotionerna måste bl, a, insatser göras för att skapa föratsättningar för enreindustrialisering i regionen. Problemeni Bergslagen är uppmärksammade i regeringens kansli, och enligt vad utskottetinhämtat pågår f. n. ett beredningsarbete i syfte att få till stånd åtgärdersom kan bidra till att vända utvecklingen. Utskottet utgår från att arbetetbedrivs skyndsamt. Medhänsyn till det arbete som sålunda pågår inom regeringens kansli synes någotbehov f. n. inte föreligga av en särskild kommission för Bergslagen. Yrkandenahärom avstyrks därför. Utskottetvill häratöver erinra om de möjligheter länsstyrelserna har att inom ramen försitt länsplaneringsarbete ta upp skilda förslag till åtgärder. Samtligalänsstyrelser har f. ö. fått regeringens uppdrag att fill regeringen inkommamed förslag till regionala industriprogram.