bet · G601KrU33 · 1982-12-31 00:00:00 — om kostnaderna för underhåll och restaurering av vissa äldre kyrkor I mofion 1982/83:2372 av Jan-ErikWikström (fp) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen fillkänna vad i motionen anförs om 1982 års kyrkokommittés prövning av frågan omkostnadstäckning för underhåll och restaurering av äldre kyrkor med stortkulturhistoriskt värde. Beträffande det närmare innehållet i yrkandet hänvisarutskottet till framställningen under rubriken . Motionen har väckts med anledning av proposition1982/83:152 om ändringar i lagen (1963:633) om biskopsval, lagen (1970:940) omkyrkliga kostnader och lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord.Propositionen har hänvisats till konstitufionsutskottet (se KU 1982/83:32). (Kn 1980:05) m. m. Efter förslag avkyrkofondsutredningen (Kn 1980:05) i betänkandena (SOU 1981:88-89) Ekonomiskutjämning inom fattade beslut om ettenhetligt system för ekonomisk utjämning inom (prop.1981/82:158, KU 1981/82:28, rskr 1981/ 82:309). Utredningen behandlade frågan om att kyrkofonden skullekunna ge bidrag till bl. a. särskilt dyra kyrkorestaureringar. Ettställningstagande borde enligt utredningens mening skjutas upp till omkring1985, då ytterligare material föreligger rörande de kyrkokommunala kostnaderna.Remissinstanserna hade olika åsikter (se härom en utförlig redovisning i nämndaprop. s. 159-163). Föredragande statsrådet stannade för att ansluta sig tillutredningen på denna punkt samt anförde i sammanhanget att eftersom frågan harstor betydelse för många församlingar, han utgick från att den skulle komma attägnas stor uppmärksamhet i utredningens arbete. Han pekade också på att det iprincip var möjligt att ansöka om extra skatteutjämningsbidrag omutdebiteringen skulle behöva höjas mera avsevärt på grund av t. ex. en dyrbarkyrkorestaurering. Även förutsatte att frågan om dekyrkliga kommunernas kostnader för kyrkobyggnader ägnas särskild uppmärksamheti kyrkofondsutredningens fortsatta arbete. uppdrag harnumera upphört. Dess återstående uppdrag har övertagits av 1982 årskyrkokommitté. I detta hänseende hänvisar utskottet till nästa avsnitt. 1Riksdagen 1982/83. KrU1982/83:33 2 bemyndigaderegeringen chefen för dåvarande kommundepartementet bl. a. att återkallauppdraget för kyrkofondsutredningen och prästtjänstkommittén samt atttillkalla en kommitté med uppdrag att utreda frågan om strukturpå lokalplanet, m. m. Kommittén, som hör till civildepartementetsverksamhetsområde, har antagit namnet kyrkokommitté. I utredningsdirektiven (Dir 1982:95) anges att en översynav kyrkans struktur på lokalplanet bör i första hand syfta till att finnalämpliga former för att bilda ekonomiskt och befolkningsmässigt bärkraftigaenheter, som kan utgöra underlag för en differentierad och målinriktad kyrkligverksamhet på lokalplanet. bör i princip församlingen och dess kyrkaalltjämt kunna utgöra bas för prästernas och deras medarbetaresförsamlingsvårdande verksamhet. Befolkningsutvecklingen, ändrade geografiskaförhållanden m. m. kan dock i särskilda fall motivera uppbrott från dethistoriskt givna. Kommittén bör förutsättningslöst pröva olika tänkbaramodeller för en bredare samverkan på lokalplanet. I de flesta fall torde denuvarande pastoraten vara den minsta tänkbara enheten för sådan samverkan. I'anslutning härtill anförs vad motionären åberopat, nämligen att i utredningsarbetetockså bör uppmärksammas frågorna om vem som skall bära kostnaderna för de olikadelarna av den kyrkliga verksamheten och vilka organ som bör utöva denkyrkokommunala beskattningsrätten. De i direktiven berörda frågorna om ansvaretför begravningsverksamheten bör uppmärksammas i detta sammanhang. Sambandet medden ekonomiska utjämning som sker via kyrkofonden bör särskilt studeras medhänsyn till det nya utjämningssystemets effekter för strukturrationaliseringen. I ett avsnitt om utredningsarbetets uppläggning anförs attde återstående frågorna rörande det ekonomiska utjämningssystemet för kyrkligakommuner som kyrkofondsutredningen har att behandla bör nu i stället övertasav den kommitté som skall behandla strukturfrågorna. Kyrkofondsutredningensuppdrag kan därmed upphöra. Av det sålunda redovisade innehållet iutredningsdirektiven och av vad som redovisats i föregående avsnitt framgår att1982 års kyrkokommitté har i uppdrag att behandla bl. a. frågan om bidrag frånkyrkofonden till särskilt dyra kyrkorestaureringar. Motionen har till syfte att 1982års kyrkokommitté skall pröva hur kostnaderna för underhåll och restaurering aväldre kyrkor med stort kulturhistoriskt värde skall fördelas. Motionärenuttalar att det kan finnas skäl för att staten skall svara för kostnader somhänger samman med KrU1982/83:33 3 önskemålen att bevara kyrkor med stort kulturhistorisktvärde. Det kan också finnas anledning för utredningen att pröva hur övrigakostnader för underhåll och restaurering skall kunna ingå i ett förändratekonomiskt utjämningssystem inom kyrkan. Medanledning av motionen finner utskottet skäl anföra följande. Av den redovisning som utskottet lämnat för bl. a.kyrkofondsutredningens arbete och för uppdraget till kyrkokommittéframgår att en prövning av frågan om bidrag från kyrkofonden till särskiltdyrbara kyrkorestaureringar av statsmakterna bedömts spm angelägen. Uppdragetankommer numera kyrkokommitté. Med hänsyn till utredningsuppdragetframstår det som självklart att utredningen vid sin.bedömning av behovet avförändringar i det beslutade ekonomiska utjämningssystemet också måstepröva fördelningen av kostnaderna för underhållet av bl. a. kyrkor med stortkulturhistoriskt värde. Då det gäller bidrag från staten till bevarande avkyrkor med sådant värde vill utskottet erinra om att den reform på området somgenomfördes (prop. 1980/81:122, KrU 1980/81:23, rskr 1980/81:265)innebar bl. a. att det statliga stöd som tidigare utgick till bevarande avkulturhistoriskt värdefulla bostäder vidgades till att kunna avse också annanslags bebyggelse och således även kyrkor. Vid reformen uppmärksammades särskiltbehovet av stöd till åtgärder för de många medeltida kyrkorna på Gotland.Utskottet vill här också erinra om att statsbidrag utgår till restaurering aväldre domkyrkor. Frågan om storleken av de statliga bidragen prövas vidbudgetbehandlingen. Utskottet anser det inte motiverat att förorda att fråganutreds om statsbidrag till restaurering av vissa kyrkor utöver bidrag som -inom ramen för tillgängliga medel - utgår från en särskildanslagspost till stöd till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. En annan sakär att det enligt utskottets mening framstår som nödvändigt att 1982 årskyrkokommitté vid sina överväganden också beaktar de möjligheter som finns förförsamlingarna att få stöd från nämnda anslagspost och därigenom indirekt fåranledning att undersöka effekterna av reforrh då det gäller bidragtill restaurering av kyrkor. Utskottet vill här slutligen erinra om att utskottet isitt av godkända betänkande KrU 1982/83:24 (s. 63) behandladefrågan om finansieringen av dyrbara restaureringar av kulturhistorisktvärdefulla kyrkor. Utskottet framhöll att det pågående utredningsarbetet inom1982 års kyrkokommitté bör avvaktas men att, om detta inte skulle leda till enlösning av ovan angivna problem, frågan om andra lösningar än genom bidrag frånkyrkofonden snabbt måste tas upp till prövning. Utskottet anser att motion 2372 får anses besvarad med detanförda. Denna bör därför inte föranleda någon åtgärd. KrU 1982/83:33 attriksdagen avslår mofion 1982/83:2372. Närvarande:Ingrid (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (vpk), Sfina (), IreneVestlund (s), () och (). mlnab/gotab 1983 75537