bet · G601KU30 · 1982-12-31 00:00:00 — Överlåtelsen av dessabyggnader har på sätt nedan anges skett genom beslut av , varvidlasarettets entréportal med tillhörande byggnader särskilt undantagits.Portalen, som uppfördes efter ritningar av och medutsmyckning av J. B. , har ansetts vara av stort arkitektur- ochkulturhistoriskt värde. Den har också kommit att betraktassom en symbol för och dess betydelse i den svenskasjukvårdens historia. KU1982/83:30 38 inleddesförhandlingar mellan staten och om försäljning avSerafimerlasarettet vid i jämte tomt till staten. Ettavtal härom träffades . Avtalet behandlades och godkändes år1948 av . Frågan bereddes av statsutskottet. I avtalet fanns ettförbehåll beträffande lasarettets "huvudentréportal med tillhörandeentrébyggnader" vid , vilket innebar att staten behölläganderätten till byggnaderna under förutsättning att dessa bortfördes från platsen.Enligt uppgift var avsikten med förbehållet då att portalen ochentrébyggnaderna skulle kunna flyttas till nyaundervisningssjukhus, i , som successivt togs i brukår 1940 och de därpå följande åren. markområde tänktes dåbli utnyttjat för nämndhus som annex till . Detta förslag haremellertid senare förfallit. Frågan behandlades på nytt 1958 (prop.1958:87 s. 45). Härvid godkändes ett omarbetat avtal mellan staten ochStockholms stad om försäljning till staden av "StiftelsenSerafimerlasarettets fastigheter". I avtalet antecknades följande:"Angående den tidpunkt, då lasarettets vid belägnahuvudentréportal med tillhörande entrébyggnader skall vara bortförd, skolaparterna träffa särskild överenskommelse". Frågan bereddes även denna gångav statsutskottet. I en överenskommelse , som godkändes avriksdagen 1979, har staten och vidare fastslagit att "frånsettfrågorna om Serafimerlasarettsportal m. m., som regleras i 14 § avtalen den 18oktober 1967--- ,är i och med denna överenskommelse samtliga mellanhavanden mellanstaten och kommunen slutligt reglerade i vad avser byggnader ochutrustning." hade frågan om attersätta som undervisningssjukhus med nya byggnader påområdena för resp. varit föremål förutredningar. Slutresultatet blev att lasarettets hitfillsvarande verksamhetupphörde, medan delar därav förlades till resp. sjukhus.Någon flyttning av portalbyggnaderna blev därigenom inte aktuell. Sista (Ds U 1979:18 resp. 1980:8), som behandladeavvecklingen av statens intressen vid lasarettet, föreslogs att staten skullebegagna sin rätt till de ifrågavarande entrébyggnaderna för att där uppsättaoch utställa kultur- och medicinhistoriskt intressanta föremål och bilder, somerinrade om lasarettets betydelse för svensk sjukvård under . Märkbytesavtal träffades mellan staten() och . Enligt avtalet avstod staten bl. a.från sin rätt att bortföra Serafimeriasarettets portal med entrébyggnader vidHantverkargatan samt överiät äganderätten till kommunen. Avtalet träffadesunder förbehåll av regeringens och godkännande.Genom regeringsbeslut godkände regeringen för sin delavtalet. KU 1982/83:30 39 i harförra året väckt fråga om byggnads-minnesförklaring av byggnaderna samtmeddelat vissa skyddsföreskrifter. Frågan är enligt uppgift ännu inte avgjord. Utskottet har inte kunnat finna att regeringen överskriditsina befogenheter genom att avhända staten äganderätten till nyssnämndaegendom utan hörande (jfr 9 kap. 8 § regeringsformen). Det finnsenligt utskottets mening anledning utgå ifrån att den nya ägaren - Stockholmskommun - tillser att byggnaderna med hänsyn till deras stora kulturhistoriskavärde kommer att vårdas på ett betryggande sätt. Regeringens handläggning av de s. k. blockbetygen Utskottethar till granskning tagit upp regeringenshandläggning av de s. k. blockbetygen, dvs. desammanfattande betyg som eleverna i årskurs 8 och 9 i erhåller i de s. k. orienteringsämnena. naturorienterandeoch samhällsorienterande ämnen. ärendethar upprättats {bilaga 13 A). I propositionen fill nu gällande läroplan för grundskolan- Lgr 80 - (prop. 1978/79:180) föreslogs bl. a. att ett visst antal veckotimmarskulle anslås till orienteringsämnena. Några uppställda s. k. rikttider för deingående delämnena angavs infe. anförde i sitt avriksdagen godkända betänkande (UbU 1979/80:45) att antalet veckotimmar påhögstadiet för de samhällsorienterande ämnena skulle vara samma antal fimmarsom gällt enligt tidigare läroplan. 1 propositionen lämnades allmännasynpunkter beträffande betygssystemet som sådant i . Föredragandensslutsats var att det inte fanns något alternativ till betyg somurvalsinstrument. I propositionen föreslogs att betygssättningen i grundskolanskulle inskränkas så att betyg endast skulle ges i årskurs 8 och 9. Däremotsaknades uttalanden om sammanfattningsbetyg i orienteringsämnena eller om detskulle ges särskilda betyg i delämnena. Dock framhölls att det varbetydelsefullt om man i fortbildning, i läromedelsutformning och i kommentarmaterialkunde underlätta för de lärare och elever som väljer en samlad undervisning(prop. 1978/79:180 s. 84). Regeringen utfärdade förordningen(1980:64) om mål och riktlinjer läroplan för . Därvid fastställdesinledningen till läroplanen samt huvudavsnittet mål och riktlinjer iläroplanen. utfärdades dels en förordning om kursplaner i1980 års läroplan för , dels en förordning om timplaner ochföreskrifter för timplaner läroplan för . I Lgr 80:s timplaner för högstadiet anges vissa rikttiderför samhälls- och naturorienterande ämnen. I föreskrifter för timplanerna finnsuppgift om vilka delämnen som ingår. I mål och riktlinjer uttalas att betygskall sättas i de ämnen eller ämnesgrupper som upptas på högstadiets timplansamt tillvalskurserna 8 och 9. KU1982/83:30 - 40 utfärdade regeringenförordningen (1982:251) om ändring i skolförordningen (1971:235). a. att betyg skulle ges i samhällsorienterande ämnen ochnaturorienterande ämnen. Betyget i samhällsorienterande ämnen resp.naturorienterande ämnen var därvid att betrakta som sammanfattande betyg förämnesgruppen. Regeringen upp-" drog åt SÖ att komma med förslagom hur "viktning" av betygen i fortsättningen skulle ske vidintagningen till gymnasieskolan så att hänsyn kunde tas till att olika ämnenoch ämnesgrupper hade olika omfattning i form av studietimmar. I september 1982utfärdades en förordning med provisoriska bestämmelser om betyg i årskurs 9 igrundskolan m. m. Däri stadgades att skolstyrelsen i varje kommun för varjeskola skulle få besluta att betyg skulle ges även i vart och ett av de iorienteringsämnena ingående delämnena. Förordningen innebar en valfrihet förskolstyrelsen att besluta om delbetyg eller sammanfattningsbetyg samt enmöjlighet för eleverna i sådant fall att välja det som innebar den högstapoängsumman. Den nya regeringen beslutade förordningen(1982:993) med provisoriska bestämmelser om undervisning och betygssättning iorienteringsämnen på högstadium m. m. Enligt denna fickundervisningen i orienteringsämnena bedrivas i varje särskilt delämne i ställetför sådan ämnesövergripande undervisning som följde av Lgr 80. Om undervisninganordnas i enskilda ämnen skulle det ges betyg i varje sådant ämne i ställetför ett sammanfattningsbetyg för ämnesgruppen. uppdrogs åt SÖ attvidta åtgärder för att stimulera en övergång till ett ämnesövergripandearbetssätt i orienteringsämnena. I årets budgetproposition (prop. 1982/83:100, bil. 10, s.227 ff) har regeringen föreslagit att "godkänna regeringensangivna beslut om undervisning och betygssättning i orienteringsänmena pågrundskolans högstadium". (UbU 1982/83:18)tillstyrkte förslaget och hemställde att som sin mening skulle geregeringen till känna vad utskottet anfört om formerna för betygssättning /86. Inför utskottet har utfrågning ägt rum med f. d.statsrådet . av vad som förekom vid denna utfrågningbifogas betänkandet {bilaga 13 B). Vid utfrågningen har anfört att hon pågrund av läroplanens utformning inte hade annan möjlighet än att föreslåregeringen att införa obhgatoriska blockbetyg. Detta skulle vara följden av bl.a. vissa uttalanden i läroplanen om att betyg skulle sättas i de ämnen ochämnesgrupper som finns upptagna på högstadiets timplan. Detta skulle också varaen konsekvens av den utformning som fimplanen fått med undervisning i tvåblock, samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen. Betyg i deenskilda ämnena hade förutsatt att regeringen först inhämtat riksdagensgodkännande. Utskottetsgranskning har gett vid handen att regeringen gjorde den KU1982/83:30 , 41 bedömningen att utfärdandet av förordningen omobligatoriska blockbetyg skedde mot bakgrund av vissa uttalanden i läroplanenom att betyg skulle sättas i de ämnen och ämnesgrupper som fanns upptagna påhögstadiets timplan. Detta var också en konsekvens av den utformning somtimplanen fått med undervisning i två block, samhällsorienterande ämnen ochnaturorienterande ämnen. Några särskilda uttalanden i proposition eller av .riksdagen om betygens utformning i dessa avseenden finns emellertid inte. DettaInnebär att det legat inom regeringens kompetens att utfärda bestämmelser omutformningen av betyg i olika hänseenden. Utskottet har därför inte funnitanledning att rikta någon kritik mot regeringens handläggning av betygsfrågan.Inte heller i övrigt föranleder granskningen något uttalande från utskottetssida. Regeringens kontroll av säkerhetspolisensverksamhet Utskottet har i årets granskningtagit upp frågan om regeringens kontroll av säkerhetspolisens verksamhet. Dennafråga har utskottet behandlat . Senast var fråganaktuell i samband med granskning (KU 1979/80:50, s. 34). En inom upprättad promemoriaangående kontroll av säkerhetspolisens verksamhet, m. m. har tagits in sombilaga 14 till detta betänkande. Av promemorian framgår bl. a. att justitieministern,tillsammans med statssekreteraren i och enstatssekreterare i statsrådsberedningen samt chefen för polisenheten ijustitiedepartementet, regelbundet sammanträder med rikspolischefen och chefenför säkerhetsavdelningen. Härvid går man igenom aktuella ärenden. En del avsammanträdena sker i samband med besök på säkerhetsavdelningen, varvid ennärmare genomgång av någon viss del av verksamheten äger rum.Personalkontrollen är en av de verksamhetsgrenar som ägnas särskilduppmärksamhet. Genom stickprovskontroller och genomgång av akter och annatmaterial kontrolleras att regeringens särskilda föreskrifter följs. De formerför regeringens kontroll som redovisas i promemorian har tillämpats av fleraregeringar . Vid granskningen har inte framkommit något som föranledersärskilt uttalande från utskottets sida. Regeringens handläggning av vissa ärenden omundantag från tätbebyg gelseförbud Den svenska byggnadslagstiftningenlämnar i stor utsträckning utrymme för lämplighetsavgöranden från de statligamyndigheternas och inte minst regeringens sida i dess egenskap avbesvärsinstans. har därför funnitdet angeläget att granska regeringens KU1982/83:30 42 praxis på detta rättsområde. Sålunda har utskottetgranskat regeringens praxis i vad gäller tillämpningen av dels det s. k.tätbebyggelseförbudet i byggnadslagen (se KU 1977/78:35 s. 18-23), delsbebyggelseförbudet på områden som omfattas av strandskyddsbestämmelser enligtnaturvårdslagen (se KU 1978/79:30 s. 19-25). Vid sin granskning 1981 behandladeutskottet frågor om vilken roll de geografiska riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen hade haft vid beslut om byggnadsplaner för fritidsbebyggelse(se KU 1980/81:25 s. 28-31). 1 årets granskning tar utskottet åter upp fråganom regeringens tillämpning av tätbebyggelseförbudet. Granskningen har avsetttvå enskilda ärenden. En kort översikt över gällande rätt samt en redovisningav de två ärendenas handläggning finns i en kanslipromemoria, intagen sombilaga 15 till betänkandet. En utförligare redovisning av gällande lagbestämmelserfinns i de tidigare nämnda granskningsbetänkandena. Utskottet vill erinra om att detaljplanering enligtbyggnadslagen sker genom upprättande av stadsplan eller byggnadsplan. Stadsplanoch bygg-nadsplan upprättas genom kommunens försorg men skall sedan fastställasav . I vissa fall åligger det att underställa planenregeringens prövning. Byggnadsverksamheten inoin områden som inte ingår istads- eller byggnadsplan regleras genom utomplansbestämmelser. Sådanabestämmelser utfärdas av regeringen. Nybyggnad får inte ske i strid medutomplansbestämmelser. Dispens kan dock meddelas när särskilda skäl föreligger.Vid tillkomsten av dispensstadgandet uttalades att det låg i sakens natur attdispensrätten skulle tillämpas restriktivt. Det första ärendet gällde tillstånd att bygga ut engäststuga på en fastighet med några fritidshus i . Fastighetenlåg inom ett område med utomplansbestämmelser. Området berördes också av denfysiska riksplaneringens riktlinjer för högexploaterad kust. iStockholms län beslöt att inte meddela dispens från gällande tätbebyggelseförbudbl. a. med hänsyn till den rådande bebyggelsesituationen på fastigheten och iområdet i övrigt. Regeringen beviljade dispens bl. a. därför att man önskadeunderlätta för flergenerationsboende på fritidsfastigheter. Det andra ärendet gällde tillstånd att uppföra ettbostadshus på en fastighet i i och län.Byggnaden var avsedd för en person som skulle sköta en närbelägen fiskeanläggning.Fastigheten var belägen inom ett område med utomplansbestämmelser.Länsstyrelsen i och lan fann inte visat att byggnaden behövdevara belägen på eller i direkt anslutning till den eller de fastigheter därfisket bedrevs och fann inte heller i övrigt några skäl föreligga för dispens.Regeringen fann däremot särskilda skäl föreligga att medge undantag fråntätbebyggelseförbudet. I det sistnämnda ärendet uppkom även fråga om hörande avägare till grannfastighet i dispensärenden av detta slag. Vid en avjustitiekanslern utförd granskning hade konstaterats brist i den formellahandläggningen KU1982/83:30 ' 43 inom i detta hänseende.Justitiekanslerns granskning gav vid handen att nya handläggningsrutinerinförts vilka innebär att ägare till grannfastighet numera regelmässigt beredstillfälle att yttra sig i ärenden hos regeringen av förevarande karaktär.Utskottet anser detta vara av vikt. har betonat behovet avplanering och återhållsamhet med fritidsbebyggelse inom vissa områden avlandet, bl. a. kustområdena. Särskilt stor restriktivitet skall enligtriksdagsuttalandena iakttas i de kustoinråden som betecknas soinhögexploaterade. Utskottet vill ånyo betona att dispensgivningen fråntätbebyggelseförbudet sker i enlighet med uppdragna riktlinjer. Det är såledesenligt Utskottet av stor betydelse att regeringens praxis i dispensärendentillgodoser de allmänna intressen som ligger bakom byggnads- ochplanlagstiftningen. Utöver det anförda har den verkställda granskningen av debåda dispensärendena inte föranlett något uttalande från utskottets sida. Utskottet har granskat regeringensbefattning med frågan om rekrytering av inhemsk arbetskraft till det svenskabiståndsprojektet i norra delen av . I ärendet hargeneraldirektör . SIDA, samt statsrådet företrättinför utskottet och lämnat upplysningar. Utskrifter av dessa utfrågningarredovisas som bilaga 16 A och 16 B till detta betänkande. Avtal mellan och om uppförande av ettintegrerat massa-och pappersbruk med tillhörande råvaruförsörjning ingicks iaugusti 1974 utredningsarbete. Fabriken förlades till orten i Vinh nordväst om . Skogsråvaran hämtas frånett område soin är beläget ytterligare norr om fabriken. 11974 årsavtal beräknades fabriken vara helt färdig . Projektet försenades ochblev färdigt . då det officiellt invigdes. I samband med invigningen uppstod endebatt om levnadsförhållanden och rekrytering av skogsarbetskraften inom . I ett frågesvar yttrade utrikesministern attvissa rykten om att det skulle förekomma tvångsrekryterad arbetskraft vid innefattade uppgifter som inte kunnat styrkas. Utrikesministernförklarade också att beskyllningarna om tvångsarbete skulle granskas. Dennagranskning uppdrog.s åt svenska amba.ssaden i . I en promemoria, som ärdaterad , framhålls att rekryteringen till skogsbolaget inteskiljer sig från vad som tillämpas för andra statliga anställningar i Vietnam.Det ar enligt promemorian inte riktigt att tala om tvångsrekrytering i dettasammanhang. Enligt uppgifter i massmedier skulle statsrådet vid en presskonferens i samband med invigningen av pappersbruketuttalat att det KU1982/83:30 44 var en intern vietnamesisk fråga hur arbetskraften tillBai rekryteras. Vid utfrågningen inför utskottet har statsrådetCarlsson anfört att hans inställning inte blivit korrekt återgiven - avmassmedierna. Enligt statsrådets uppfattning fanns nämligen ingenting i denkunskap som han förvärvat före och i samband med invigningen som tydde på atttvångsrekrytering förekommit. Granskningenhar inte föranlett något uttalande från utskottets sida. a) Vissa regleringsbrev för /82 överlämnade i april1982 ett protokollsutdrag till finansutskottet i vilket socialutskotteterinrade om att på femte huvudtiteln under anslag J 9 Upplysning ochinformation på alkoholområdet anvisat . för /82. Avdetta belopp hade regeringen sedermera i utfärdat regleringsbrev uppfört 2 500000 till ett annat anslag, nämligen J 6 Bidrag till alkoholpolikliniker ochvårdcentraler m. m. Beloppet hade under J 6 upptagits som en post, vilken äravsedd för utvecklingsarbete med samverkan mellan sjuk- och socialvård enligtförslag av samarbetsorganet för alkoholfrågor (SAMO). I detta avseende stodregleringsbrevet enligt socialutskottet i överensstämmelse med riksdagensbeslut. beslöt att överlämna det från socialutskottet inkomnaprotokollsutdraget till . Se bilaga 17. Utskottet, som inhämtat att vissa tekniska skäl varorsaken till anslagsredovisningen i fråga, vill understryka vikten av attriksdagens anvisning av medel under ett anslag inte disponeras under annatanslag. Mot bakgrund av vad som förekommit i det nu aktuella fallet och deredovisade omständigheterna har utskottet utöver det sagda inte funnitanledning att göra något särskilt uttalande. b) Ändring av belopp i hudgetpropositionen genomrättelseblad I budgetpropositionen 1982/83:100bilaga 10 föreslogs under anslaget E 5 Utbildning för administrativa,ekonomiska och sociala yrken ett förslagsanslag av . Dettaanslag avser grundläggande utbildning för administrativa, ekonomiska ochsociala yrken vid de statliga högskoleenheterna (motsvarande) inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Under anslaget beräknas medel förallmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer inom sektorn. Anslagetsfördelning på anslagsposter redovisas i en tablå i budgetpropositionen (s.415). sände ut ettskriftligt meddelande till högskoleenheterna med ändring av flertalet belopp ianslagsfördelningen. Anledning härtill var en felräkning inom departementet.För universitet innebar rättelsen en minskning av föregående års KU1982/83:30 45 i stället för en ibudgetpropositionen angiven ökning med drygt en milj. kr. Den aktuella ändringen behandlades i en frågedebatt iriksdagen. Utbildningsministern, som besvarade frågan ,beklagade den aktuella felräkningen som fått effekter på flertaletanslagsposter och hänvisade till att högskoleenheterna möjligtmeddelades skriftligen. och att (tryckerienheten) på sedvanligt sättgenom rättelseblad (s. k. kartong) informerades om felen. Sammadag tillställdes utbildningsutskottets kansli motsvarande material. har behandlat det aktuellaanslaget (UbU 1982/83:25). I ett särskilt yttrande (m, c. fp) påtalasfelräkningen. I yttrandet anförs: , först efter det atten fråga i ärendet ställts i , meddelades om ändringen.Utbildningsutskottet fick på egen begäran en förklaring tillfelräkningen. Det är märkligt att inte fick något meddelandeom ändringen tidigare. Detta borde ha skett åtminstone somcirkulärskrivelsen till högskoleenheterna gick ut. Självfallet måsteutbildningsdepartementet i fortsättningen, om det uppstår felaktigheter avdetta slag, meddela detta möjligt. villunderstryka betydelsen av att de uppgifter som lämnas i budgetpropositionen ärriktiga. Genom att felet inte kunde rättas förrän efter den allmännamotionstidens utgång har ledamöter inte haft underlag för en korrektbedömning av anslaget. Detta är enligt utskottet beklagligt. Det är angelägetatt ledamöter särskilt under löpande motionstid skyndsamt erhålleruppgift om eventuella fel i anslagsberäkningar. Detta bör kunna ske- utöverden vanliga distributionen av s. k. kartongblad - genom att t. ex.partigruppernas kanslier underrättas särskilt. Resultatet av den granskning avstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning som redovisatsi det föregående får utskottet härmed för Närvarande: (), (). YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m).Sven-Erik (). (), (). (),() och (vpk). KU1982/83:30 46 Vid beslut under punkt 1,Regeringsskiftet 1982 har () ersatt () ochBerit () ersatt (). Vid beslut under punkt 6. Kärnvapenfri zon i harOve () ersatt Hans Nyhage (m). Vid beslut under punkt 8. Fyren Märket har () ersatt (), () ersatt Apita () ochLars () ersatt (). Vid beslut under punkt 9, Vapenexport till (DIVAD) harIngvar () ersatt (). () ersatt AnitaModin (s) och () ersatt (). Vid beslut under punkt 10. Utförsel av använt kärnbränslehar (m) ersatt (), () ersatt BertilFiskesjö (c), () ersatt () och ()ersatt (). Vid beslut under punkt U. Vissa frågor rörande denstatliga affärsverk-sarnheten har (rn) ersatt Hans Nyhage (m),() ersatt () och () ersatt KarinAhrland (fp). Vid beslut under punkt 12. Beslut om devalvering 1982 harOve () ersatt Hans Nyhage (rn). Vid beslut under punkt 13, Angående bildandet av () m.m. har (rn) ersatt Hans Nyhage (m), BeritBolander (s) ersatt () och () ersatt (). Vid beslut under punkt 14. Serafimerlasarettetsportalbyggnader har (m) ersatt (). () ersatt (), () ersatt (),() ersatt () och () ersatt KarinAhrland (fp). Vid beslut under piinkt 15. Regeringens handläggning av des. k. blockbetygen har () ersatt (), BirgerHagård. (m) ersatt Hans Nyhage (m), () ersatt ()och () ersatt (). Vid beslut under punkt 16. Regeringens kontrojl avsäkerhetspolisens verksamhet har () ersatt Hans Nyhage (ni),() ersatt () och () ersatt KarinAhrland (fp). Vid beslut under punkt 17. Regeringens handläggning avvissa ärenden om undantag från tätbebyggelse har () ersattBertil Fiskesjö (c), () ersatt (), () ersatt i (m), () ersattAnita () och () ersatt (), Vid beslut under punkt 18. Arbetskraft tjllbiståndsprojektet har () ersatt Hans Nyhage (m), BirgerHagård (m) ersatt KU1982/83:30 47 i (m) och () ersatt AnitaModin (s) ochLars () ersatt (). Regeringsskiftet 1982 (punkt 1) (), Hans Nyhage (m),i (m), (), ().Karin Ahrland (fp) och () anser att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar "Utskottet vill" och slutar"snabbare regeringsbildning" bort ha följande lydelse: Då utskottet granskade regeringsbildningsproceduren efter1976 års val framhöll utskottet enhälligt (KU 1976/77:44 s. 8) att de nyagrundlagsreglerna hade fungerat på ett tillfredsställande sätt.Regeringsbildningen kunde, ansåg utskottet, genomföras på kortaste möjliga tidenligt de regler som gäller för handläggningen av sädana frågor i . Enligt utskottets uppfattning ger erfarenheterna avregeringsbildningen inte anledning till något annat uttalande omreglerna för regeringsbildningen än det som gjordes i samband med granskningenav regeringsskifte. anfört ges till känna. Kärnvapenfri zon i (punkt 6) (ni), (). i (m). () ().Karin Ahrland (fp) och () anser att den del av utskottetsyttrande på s. 16 som börjar "Utskottet får" och slutar "motregeringen" bort ha följande lydelse: Utskottet granskning har gett vid handen bl. a. följande.Vid mötet med Palmekoinmissionen i diskuteradesfrågan om man från svensk sida genom en not till ett stort antal länder bordeinhämta regeringarnas syn på kommissionens förslag till en zon fri frånslagfältskärnvapen i . som deltog i mötet fick i uppdragatt lämna synpunkter på vad noten skulle innehålla. Ett av Bahr utarbetatfullständigt förslag till not översändes tillstatsminister som i sin tur överlämnade förslaget till utrikesdepartementetför handläggning. efterhörde Bahr hos hur frågan lågtill.