bet · G601CU22 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag till bostadsförsörjning m. m. 1982/83:100bil. Regeringen har i proposition1982/83:100 bilaga 13 () under B 1-9 (s. 19-62) och B 13(s. 68-69) föreslagit att 1. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om kommunalt förlustansvar på fördjupaddel av bostadslån till småhus, 2. medge att ramenför de antikvariska myndigheternas tillstyrkanden av sådana ombyggnader som börkomma i fråga för förhöjt låneunderlag och tilläggslån bestäms till 30 000 000kr. för och preliminärt till samma belopp för , 3. medge att den under2. angivna ramen får överskridas om det behövs av de skäl som iregeringsprotokollet redovisats, 4. godkänna deändringar i fråga om inkomstgränserna för förbättringslån som iregeringsprotokollet förordats, 5. medge atträntefria förbättringslån beviljas inom en ram av högst . under år1983 och preliminärt inom en ram av högst . 6. bemyndigaregeringen att besluta om ändringar av den under 5., upptagna ramen förlångivningen , om det behövs av sysselsättningsskäl, 7. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om tillämpningsområdet förboendemiljöbidrag, 8. medge attbeslut om bidrag till förbättring av boendemiljön får meddelas intill ettbelopp av . under /84 och preliminärt intill ettbelopp av . under /85, 9. medge attbeslut om bostadslån till förbättring av boendemiljön utan samband medboendemiljöbidrag får meddelas intill ett belopp av . 10. underelfte huvudtiteln för /84 anvisa a. tillBostadsstyrelsen ett förslagsanslag av , b. tillLänsbostadsnämnderna ett förslagsanslag av , c. till Lån till bostadsbyggande ett reservationsanslag av8 , d. tillRäntebidrag m. m. ett förslagsanslag av 10 !, e. tillEftergift av hyresförlustlån ett förslagsanslag av , f. till Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse ett reservationsanslag av . 1 1982/83. CU1982/83:22 2 g. till Bostadsbidrag m. m. ett förslagsanslag av , h. till Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. ettförslagsanslag av , i. till Bidrag till förbättring av boendemiljön ettreservationsanslag av , j. till Lån till förvärv av bostadsrätt ettreservationsanslag av . 2 Motionerna m. m. Utskottethar i detta sammanhang behandlat motionerna 1982/83: 184 avLars m. fl. (vpk) vari hemställs 1. att riksdagenuttalar att ränte- och amorteringsfria lån till de allmännyttigabostadsföretagen införs i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att riksdagenuttalar att syftet därvid skall vara att i praktiken uppnå hyresstopp under år1984, 346 av () varihemställs att begär att regeringen lägger fram förslag om ändraderegler för statliga lån till egnahem i enlighet med de synpunkter som framförtsi motionen, 360 av m. fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga,hemställs (3) att som sin mening gerregeringen till känna att ett nytt lånesystem byggt på enhetslån per lägenhetskall införas, (4) att hos regeringen begäratt genomförandet av en avveckhng av de generella subventionerna utreds, (5) att som sin mening gerregeringen till känna att de generella bostadssubventionerna gradvis skallreduceras genom minskade räntebidrag i enlighet med vad som i motionen anförts, 509 av () varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenkling av regelsystemet för bostadslångivningen, 669 av m. fl. (vpk)vari hemställs att med ändring av tidigare beslut (CU 1981/82:26) beslutar att någon extra upptrappning av de garanterade räntorna inte skall göras för de allmännyttiga bostadsföreta gen, 670 av och (båda c) vari hemställs att anhåller att regeringen beaktar motionens förslag i sin helhet i samband med beredningen av bostadsbidragskommitténs förslag, 672 av och (båda m) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs (1) att hos regeringen anhåller om förslag omspeciella lån för CU1982/83:22 3 bofast befolkning vid förvärv av bostädsfastigheter iskärgårdsområden och kustsamhällen, 674 av () vari hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om att statliga bostadslån till småhus skall kunnabeviljas, även om huset i fråga byggs med något högre standard (t. ex. källare)än den på vilken låneunderlaget beräknats, under förutsättning att ägaren självbetalar den extra kostnaden och att byggnaden godkänns av , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att myndigheter som handläggerbostadsärenden bör åläggas att använda ett så tydligt och enkelt språk i sinskriftväxling med allmänheten att missförstånd - så långt möjligt - undviks, 677av () varihemställs att beslutar att .som sin mening ge regeringen till kännavad i rnotionen anförts om bättre lånemöjligheter till äldre hus i skärgårdenenligt ovan nämnda riktlinjer, 827 av () varihemställs attt som sin mening ger regeringen till känna attlånebestämmelserna för styckebyggda småhus bör ändras i enlighet med vad somanförts i motionen, 832 av m. (s) vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna attinitiativ bör tas till en ändring av lånereglerna avseende storleken ochutformningen av tillägget till låneunderlaget för bostadslån när det gällerkvaliteten utöver godkänd standard, 836 av och (båda s) vari hemställs att hos regeringen begär förslag om ett ökatkommunalt förlustansvar för bostadslån i enlighet med vad i motionen anförts, 1065 av m.fl. (m)vari hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällandestatliga bostadslånebestämmelser i syfte att underlätta möjligheterna till ettökat generationsboende, 70Ö7 av m. fl. (vpk)vari hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder för attförverkliga utvecklingen av ett socialt inriktat boende i enlighet med vad somanförs i motionen, 7720 av m.fl. (vpk)vari - med hänvisning till motion 1982/83:1117- hemställs att hosregeringen hemställer om förslag beträffande bostadsbyggandet i enlighet medvad som anförs i motionen, 1548 av m.fl. (m) vari hemställs attriksdagen begär att regeringen utformar ett system som innebär maximering avräntebidragen i stället för en ytgräns, 1549 av m.fl. (m) vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående angelägen- CU1982/83:22 4 heten av att produkdonskostnadskontrollen och att"normala" statliga lån och räntebidrag ges till allbostadsproduktion, 7550 av m. fl. (m) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs 1. att riksdagenbeslutar att de åtgärder som med anledning av förslag i proposition1982/83:50 bil. 5 beslöt skall upphävas fr. o. m. , 2. att riksdagenför /84 reducerar ifrågavarande anslag med 700 milj. kr. ienlighet med vad som i motionen anförts (i vad yrkandena inte avser bidrag till energibesparandeåtgärder; denna del av yrkandena behandlas i betänkande CU 1982/83:17), 7557 av m. fl. (m) vari hemställs 1. att riksdagenbeslutar att principerna för beräkning av den garanterade räntan för lån i detstatliga bostadsfinansieringssystemet ändras fr. o. m. 1984 i enlighet med vadi motionen anförts, 2. att riksdagenbeslutar att för Räntebidrag m. m. för /84 anvisa ettförslagsanslag av 9 , ett i förhållande till regeringens förslagminskat anslag med 1 , 7552 av m. fl. (m) vari hemställs 1. beträffande utformningen av bostadsbidragen attriksdagen godkänner vad i motionen förordats avseende a. höjningav det statliga bostadsbidraget, b. höjningav den övre hyresgränsen, c. sänkningav den högre reduktionsfaktorn, d. avvecklingav bostadsbidrag till hushåll utan barn, 2. att till Bostadsbidrag m. m. /84 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 170 milj. kr. förhöjt förslagsanslag av , . 1553 av m. fl. (m)vari hemställs att beslutar att statens stöd till förbättring avboendemiljön (anslag B 9) avvecklas, 755- av m. fl. (m)vari hemställs att beslutar uttala sig för att de statligalånevillkoren vid nyproduktion och ombyggnad av flerbostadshus omformas påsådant sätt att såväl enskilda, kooperativa som kommunala bostadsföretagbeviljas lån motsvarande av låneunderla-, get, 750- av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs (5) attriksdagen uttalar att den tillsatta utredningen för översyn av bostadspolitikenbör få tilläggsdirektiv att föreslå åtgärder som befrämjar ett socialtinriktat boende, inkl. mått på bostadsstandard som tar hänsyn till förekomstav gemensamma utrymmen, kollektiv service och kollektivhus, 7565 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen som sin CU1982/83:22 5 mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom en översyn av tidskoefficienten samt faktorprisindex, 7570 av () varihemställs att hos regeringen begär en sådan förändring avbostadsfinansieringsförordningen att kommunernas inflytande påbostadslångivningen förändras i enlighet med vad som anförts i motionen, 7577 av () varihemställs att hos regeringen begär en sådan förändring avbostadsfinansieringsförordningen att särskilda grundförstärkningslån kan utgå ienlighet med vad som anförts i motionen, 1573 av m. fl. (s)vari hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsättsmed uppgift att utforma ett förslag på ett samhällsbyggnadsprogram av ovanangiven inriktning, 7575 av m.fl. (vpk) vari hemställs attriksdagen uttalar sig för en bostadsbyggnadsplan som innefattar igångsättningenav minst 50 000 lägenheter genom nybyggnad, huvudsakligen avhyresbostäder under de allmännyttiga bostadsföretagens förvaltning, samt minst25 000 lägenheter genom ombyggnad, (vpk) vari hemställs 1. attriksdagen godkänner vad i denna motion förordats a. omatt studiemedel inte skall utgöra bidragsgrundande inkomst, b. omändrade inkomstgränser, c. omändrade övre hyresgränser, d. omhöjning av det statliga bostadsbidraget, 2. att till Bostadsbidrag m. m. /84 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsan slag av , 7629 av m. fl. (c)vari - med hänvisning till motion 1982/83:1627 - hemställs att begäratt regeringen låter utreda förutsättningarna för att underlättatregenerationsboende enligt motionens intentioner, 7652 av m. fl. (c) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs (1) att beslutar att fr. o.m. upphäva bestämmelserna om tillfälliga stimulanser tillbostadsbyggandet i form av hyresrabatter och hyresförlustgarantier, (2) att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om avskrivning av statensfordran för bostadslån och eventuella hyresförlustlån i fastigheter som saknarhyresgäster i samband med att dessa fastigheter överlåts tillbostadsrättsföreningar, (3) att beslutar att upphävabestämmelserna om köpeskillings- CU1982/83:22 ' 6 kontroll vid överlåtelse av statligt belånade småhus, (5) att beslutar avslåregeringens förslag om utökat kommunalt borgensansvar för fördjupadebostadslån, (6) att beslutar som sinmening ge regeringen till känna att bostadskommittén i sitt arbete bör beaktavad som i motionen anförts om ändringar i lånesystem, behovet av att medge envarsam upprustning, . . ., (yrkandet i vad avser finansiering av bostadslån ochett statligt gärantisystem samt överförande till kommunerna av besluten ibostadslåneärenden behandlas ), (7) att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av en del av denstatliga bostadslånestocken, (9) att beslutar att med avslag på regeringensförslag om tillfälliga stimulanser i form av hyresrabatter ochhyresförlustgaranti under anslaget B 3 anvisa ett med 100 milj. kr. minskatanslag på 8 000 milj. 7652 av m. fl. (fp)vari - med hänvisning till motion 1982/83:1647 - hemställs att riksdagenbeslutar upphäva beslutet om införande av hyresrabatter m. m., 2098 av och (båda fp) vari hemställs att beslutar begära att regeringeninitierar ett fortsatt utvecklingsarbete för den framtida stadsförnyelsen, 2707 av () varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade möjligheter att förvärva äldre villafastigheter, 2706 av m. fl. (m) varihemställs att beslutar att vid ombyggnad av bostadsfastigheter som ärvärdefulla ur bevarandesynpunkt kostnader för grundförstärkning skall kunnainräknas i låneunderlaget, 2146 av m. (c) vari såvitt nu är i fråga - med hänvisning till motion 1982/83:2140 -hemställs (2) att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om avveckling av en del av den statligabostadslånestocken, 2753 av m. fl. (s)vari - med hänvisning till motion 1982/83:2150 - hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att bostadspolitiska utredningen särskilt börbehandla ungdomens bostadssituation, speciellt bostadsbristen och de högaboendekostnaderna. CU 1982/83:22 7 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om att bostadspolitiska utredningen bör seöver möjligheterna att stimulera alternativt boende i kollektiva former delsgenom en anpassning av den statliga långivningen, dels genom möjligheter attskriva s. k. samkontrakt. skrivelse till utskottet har , () och upa tagit upp frågan omöversyn av tidskoefficienten m. m. Utskottetbehandlar motioner avseende bostadsbyggandets finansiering[motionerna 1982/83:360 (m) yrkande 6, 1557 (m) yrkande 3, 1567 (s), 1632 (c)yrkande 6 (delvis) och 7 samt 2146 (c) yrkande !] 3Statistiska uppgifter om bostadsförsörjningen m. m. Förändringar i nyproduktionen av bostäder sedan år1967 redovisas i figur 1. Redovisningen avser antalet inflyttningsfärdigalägenheter med fördelning på flerbostadshus och småhus. Av figuren framgår attefter en toppnivå på närmare 110 000 inflyttningsfärdiga lägenheter åren 1969och 1970 har produktionen minskat med . CU 1982/83:22 Antal inflyttningsfärdigalägenheter (i 1 000-tal) med fördelning på flerbostadshus ochsmåhus 1967 1068 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1961 1982 Källa: SCH CU1982/83:22 9 Bostadsbyggnadsvolymen kan mätasockså i andra variabler än antalet inflyttningsfärdiga lägenheter. I tabell 1redovisas sålunda bostadsbyggandet dessutom mätt i antalet påbörjade lägenhetersamt som summan av antalet lägenheter med preliminära beslut om bostadslån ochantalet lägenheter utan statlig belåning som erhållit byggnadstillstånd. Påbörjade ochfärdigställda lägenheter, lägenheter med preliminärt beslut om bostadslän samtlägenheter utan statligt lån som erhållit byggnadstillstånd ' Uppgiften har slutat samlas in eftersom ramarna för bostadsbyggandet är slopade. 2 Därav i småhus 26 783 (inkl. 760utan statliga lån) Därav i flerbostadshus 18 325 (inkl. 10 utan statliga lån) Såsom framgår av såväl figur 1 somtabell 1 fortsätter bostadsbyggandet att minska. De senaste årens minskningfaller dock i stor utsträckning på småhusen. Flerbostadshusen har däremot legatkvar på en förhållandevis nivå . Detta betyder att denprocentuella fördelningen av de påbörjade lägenheterna mellan småhus ochflerbostadshus förskjutits ytterligare, vilket framgår av tabell 2. CU 1982/83:22 Procentuell fördelningmellan påbörjade lägenheter i flerbostadshus och småhus Procentuellandel påbörjade lägenheter i Flerbostadshus Småhus 1975 19761977 1978 1979 1980 1981 1982 30 25 2529 32 35 40 44 70 75 7571 68 65 60 56 Omfattningen av de senaste årens ombyggnad avflerbostadshus framgår av figur 2. Redovisningen avser antalet lägenheter eftermoderniseringen med fördelning på hur många som påbörjats resp. år. Antalet ombyggda lägenheter(efter modernisering) i flerbostadshus åren 1974-1982 1S7S 1B771976 )>7S 16 1S 14 n 12 11 10 » 7 6 5 4 3 2 1 1 2 3 4 S 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 De totala investeringarna i ny- ochombyggnad av bostäder redovisas i tabell 3. I sammanhanget redovisas dessutomunderhållskostnaderna resp. år. Av tabellen framgår att nedgången i nyproduktionen avbostäder inte motsvaras av en lika stor minskning av de reala investeringarna(dvs. investeringarna mätta i fast penningvärde) i permanentbebyggelsen. Dettaberor på att den minskade nyproduktionen har motverkats av en ökande ombyggnad.Samtidigt har också de bostäder som producerats blivit dyrare per enhet bl. a.genom en ökad standard i fråga om utrymme och utrustning. CU 1982/83:22 Om hänsyn tas till såväl ny- ochombyggnad som underhåll ligger t. o. m. dessa totala investeringar högre än vadde gjorde . Det är då framför allt ökningen av underhållskostnadernasom bidrar härtill. Investeringar ochunderhåll i permanenta bosläder priser (i milj. Byggnadsverksamhet i ståndet av bostäder ' Preliminära uppgifter. 2Uppgiften tillgänglig först . Källa: och . Kostnadsutvecklingen för statligtbelånade flerbostadshus i exploateringsområden samt gruppbyggda småhus såsomden redovisas i preliminära beslut om statliga lån framgår av nedanståendetabell. De för lämnade uppgifterna är härvid preliminära. Redovisningenför avser dessutom produktionskostnaden per kvadratmeter primärbruksarea (BRA, p). De skillnader som kan finnas mellan den primära bruksareanoch de tidigare använda begreppen bostadsyta och lägenhetsyta torde dock intevara större än att uppgifterna i stort sett är jämförbara. CU 1982/83:22 Kostnadsutvecklingen förflerbostadshus inom exploateringsområden och gruppbyggda småhus åren 1976-82samt förhållandel mellan produktionskostnad (Pk) och pantvärde (Pv) lig Pk kr/m2 lig Pk kr/m2 2Kr/m2BRA, p (BRA, = primär bruksarea). Sysselsättningen päbyggarbetsmarknaden enligt statisfiska centralbyråns byggnadsinventeringar inovember månad redovisas i figur 3. Antal sysselsatta byggnadsarbetare enligtbyggnadsinvenleringarna 69 089 70 330 däravbetongarbetare, övriga byggnadsarbetare, träarbetare och murare (BÖTM) Arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna såsom den återspeglas i anmäl ningarna till derasarbetslöshetskassa framgår av figur 4. CU1982/83:22 13 Antal arbetslösa i byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassa ------------ «--- 1---- -T---- 1---- 1---- r---- r-T.----- 1----- 1---- » jan Tcb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec Källa: AMS. Situationen på byggarbetsmarknadensammanfattas kvartalsvis av byggnadsdetaljen vid . senaste av dessa redogörelser (daterad ) uttalas att det trotsbeslutade stimulansåtgärder finns anledning befara ett något lägre antalpåbörjade lägenheter jämfört med . Sammanfattningsvis ärbedömningen att den svåra situationen på byggarbetsmarknaden kvarstår under1983. Arbetslösheten antas i flertalet län bli lika hög eller högre än . Hyresutvecklingen belyses av nedanstående uppgifter avseende genomsnittliga hyror för bostäder,i SABO-företagen. Kallhyra, avgifter förvärme och varmvatten samt varmhyra för bostäder i SABO-företagen (kr./m) 1 Preliminär uppskattning per 01.01 Källa: Omräknad till penningvärdemed hjälp av konsumentprisindex har hyresutvecklingen inom SABO-företagen varitföljande. Kallhyra, avgifter förvärme och varmvatten saml varmhyra för bosläder i SABO-företagen åren 1971-1982omräknat till penningvärde (kr/m) 1 Preliminär uppskattning Källa: En uppdelning av de fem senasteårens hyreshöjningar på kallhyra, bränsleavgifter och total varmhyra gerföljande resultat. CU1982/83:22 15 De procentuella hyresförändringarna inom .SABO-företagen med fördelning på kallhyra,bränsleavgifter och loial varmhyra År Hyresändringar i procent 1 Preliminär uppskattning Källa: Av tabell 7 framgår att de ökadebränslekostnaderna haft stor betydelse för hyresutvecklingen. Mellan åren 1979och ökade således bränsleavgifterna med . Även mellan övrigaredovisade år med undantag av 1981-1982 har bränslekostnaderna ökat mer änkallhyran. De kostnader som ligger bakom förhandlingarna om hyrorredovisas i tabell 8 om fastighetsförvaltningens kostnader inom SABO-företagen. SABO-förelagens kapital-, underhålls- ochdriftkostnader Kostnader kr/m2 har medutgångspunkt i av () redovisade uppgifter jämförtrelationen mellan hyra och inkomst under . Uppgifterna ominflyttningshyrorna avser bostadslägenheter i flerbostadshus med beslut omstatliga bostadslån som färdigställts under resp. år. Genomsnittshyrorna harsammanställts från SCB:s årliga bostads-och hyresundersökningar. Det användalönebegreppet avser genomsnittlig årslön före skatt för manlig industriarbetareoch inkluderar övertids- och skiftstillägg, helgdagslön, semesterlön,permitteringslön och andra förmå- CU 1982/83:22 Relationen mellan hyra(varmhyra för 3 r. o. och inkomst (årslön för manlig industriarbetare) eo 000. ;o 000 70 71 72 73 74 75 7« 77 TB 79 90 81 l?od 69 70 71 72 73 CU1982/83:22 17 För de till anslutnaallmännyttiga bostadsföretagen har antalet outhyrdalägenheter varit följande. Antal outhyrda lägenheter inom SABO-företagensedan den 1 mars 1981 134 2 522 1049 9 671 Enhgt de preliminära uppgifter somföreligger avseende antalet outhyrda lägenheter per ärtendensen att antalet fortsätter att öka, men att ökningstakten är lägre äntidigare. En annan tendens är att alh fler kommuner berörs av problemen med ettstörre antal outhyrda lägenheter. 3.7 Samhällets stöd tid bostadsproduktion ochbostadskonsumtion Stödet till bostadssektorn kan iprincip fördelas på bostadsbidrag, räntebidrag samt skattesubventionerna tillegnahemsägare. Utvecklingen av dessa stödformer redovisasi tabell 10. Bostadsstödets storlek (miljarder kr.) Bostadsbidrag Räntebidrag Skattesubvention till egnahemsägare Summa 11,5' 24,71 1 Preliminär beräkning Källa: har gjortvissa beräkningar avseende normala räntekostnader och räntesubventioner per nrbostadsyta för hyres- och bostadsrättslägenheter samt egnahem.Beräkningarna baseras på genom-snitfliga bostadsytor och produktionskostnaderför resp. årgång. Ränteberäkningarna är i sin tur baserade på den dominerandelåneformen resp. år. CU 1982/83:22 Vid beräkningen av räntekostnaderna för det med äganderättupplåtna egnahemmet har dessutom hänsyn tagits till marginalskatteeffekten.Utgångspunkten har härvid varit en inkomsttagare med en årsinkomst på ca 90 000kr. Räntekostnader ochräntesubventioner (kr/m) för en genomsnittlig hyreslägenhet Räntekostnader ochräntesubvemioner (kr/m) för en genomsnittlig bostadsrätlslägenhet Räntekostnader ochräntesubventioner (krlm) för ett genomsnittligt egnahem 3.8 Vissa uppgifter avseende bostadsverkets lånestock lånestock omfattarca 1 miljon lån. Uppgifterna nedan omfattar ca 915 000 lån varav denövervägande delen antalsmässigt avser lån fill småhus. Drygt 610 000 lån avserlån med räntebidrag enligt nuvarande bostadsfinansieringsförordning eller ärräntelån eller paritetslån enligt äldre låneförfattningar. Delar av bostadsverkelslåneslock uppdelad på låneformer och återstående länebelopp Antal lån inom nedanstående m. m. Energilån m. m. CU1982/83:22 20 Antal lån inom nedanstående intervall avseende återstående 1; Energilån m. m. Regeringen har tillkallat ensärskild utredning med uppgift att företa en översyn av bostadspolitiken.Utredningen - som antagit namnet bostadskommittén - är parlamentarisktsammansatt. Enligt direktiven (dir. 1982:94) skall kommitténs arbete ifråga om den statliga bostadspolifiken inriktas på följande frågor. En övergripandeöversyn av systemen för bostadsstöd, dvs. bostadsbidrag, räntebidrag,bostadsbeskattning och avgifter, med utgångspunkten att trygga en godgrundstandard och främja ett jämlikt och integrerat boende. En övergripandeöversyn av bostadsstödet och av finansieringsvillkoren i allmänhet, medutgångspunkten att skapa neutralitet mellan boendet i olika besittningsformer,i fråga om både löpande kostnader och förmögenhetsbildning, och att utjämnakostnader för bostäder av olika ålder. En översyn avförutsättningarna för hyresgästinflytande, med utgångspunkten atthyresmarknadens parter genom avtal bör styra utvecklingen avhyresgästinflytandet. En översyn avförutsättningarna för de allmännyttiga bostadsföretagens verksamhet, medutgångspunkten att deras roll i den sociala bostadsförsörjningen skalltryggas. En översyn avde ekonomiska förutsättningarna vid bostadsförnyelse särskilt i fråga omkomplettering av den yttre miljön, lägenhetssammansättningen iflerbostadshusområden, allmänna investeringsförutsättningar ochtillgänglighetskrav m. m. vid ombyggnad. En allmän utgångspunkt för dessa överväganden uttalas varaatt samhällets stöd till de boende inte kan öka realt sett. CU1982/83:22 21 bör följas av förslag till omprioriteringar inomverksamhetsområdet. 1 fråga om bostadsstöd och finansieringsvillkoren iallmänhet sägs bl.