bet · G601FiU50 · 1982-12-31 00:00:00 — Ibetänkande 1982/83:30 (s. 31) anförde utskottet: Det grundläggande problemet förkreditpolitiken är hur budgetunderskottenslikviditetsskapande effekt på samhällsekonomin skall kunna begränsas till vadsom är förenligt med en ambitiös antiinflationspolitik. I syfte att kunnafullgöra denna och andra uppgifter måste ha minst hela denmedelsarsenal som står till förfogande. Därutöver måste man bl. a.försöka finna nya vägar att finansiera budgetunderskottet utanförbanksystemet. Den kreditpolitiska utredningens betänkande En effektivarekreditpolitik (SOU 1982:52) är f. n. föremål för remissbehandling. Riksdagenfår senare tillfälle att ta ställning till eventuella förslag till ändringar avnuvarande kreditpolitiska lagstiftning m.m. som kan komma ut av ett övervägandeav utredningens förslag. Att i detta läge avhända en del av deinstrument som den har finner inte utskottet förenligt med en ansvarsfullpolitik. Utskottet anser fortfarande att man bör avvakta attförslag föreläggs med anledning av den kreditpolitiska utredningen.Med det anförda avstyrker utskottet motion 2417 yrkande 3. I motionerna 2431 (c) yrkande 3 och2432 (fp) yrkande 8 hemställs om uttalande om kollektivalöntagarfonders oförenlighet med bl. a. en socialt inriktad marknadsekonomi. Utskottet anser att för att kunna bedöma eventuellaverkningar av kollektiva löntagarfonder måste åtminstone ett samlat förslagföreligga. Utredningsarbete pågår om bl. a. förutsättningarna förlöntagarfonders placeringspolitik. Intill dess att färdiga förslag omlöntagarfonder föreläggs saknar det mening att gör någonviljeyttring i frågan. Med det anförda avstyrks motion 2431 yrkande 3 och motion2432 yrkande 8. I motion 2431 (c) påpekar motionärernaatt sjukfrånvaron är betydligt lägre i många mindre företag än hos störrearbetsgivare och att ägare till mänga små företag därigenom tvingassubventionera de större företagen. Mot denna bakgrund anser motionärerna attåtgärder måste vidtas för kraftigt sänkt sjukförsäkringsavgift för mindreföretag. De begär därför i yrkande 10 ett förslag härom från regeringen. Socialförsäkringsutskottethar yttrat sig över motionen (SfU 1982/83:3 y). FiU1982/83:50 44 Utskottet redovisar att socialförsäkringsavgifter erläggsi form av arbetsgivaravgift för anställda och egenavgift av personer medinkomst av annat förvärvsarbete. gäller nya regler föruttag av socialavgifter (prop. 1980/81:178, SfU 28 och rskr 406). De därvidbeslutade ändringarna innebar enhetligare och enklare regler för beräkning avarbetsgivaravgifter och egenavgifter. Sjukförsäkringsavgiften utgör f. n. 9,5 %av avgiftsunderlaget. pekar pä att under föregåenderiksmöte behandlade utskottet motionsyrkanden med samma syfte som det nuaktuella. Mot bakgrund av att systemet förändrats i förenklande syfteavstyrker socialförsäkringsutskottet motionerna. upplyser i sitt yttrande om attett flertal motioner i denna fråga har väckts under den allmänna motionstiden iär och att dessa motioner kommer att behandlas . Socialförsäkringsutskottetföreslår med hänvisning till det anförda att finansutskottet avstyrker bifalltill motion 2431 yrkande 10. delar socialförsäkringsutskottets syn ochavstyrker motion 2431 yrkande 10. Motionärerna i motion 2431 (c)begär i yrkande 13 att en parlamentarisk utredning skall tillsättas med uppgiftatt göra en översyn av ATP-systemet. har yttrat sig (SfU 1982/83:3y) över motionen och erinrar om att motionsyrkanden om en översyn avATP-systemet i olika avseenden behandlades av socialförsäkringsutskottet underhösten 1982. , som avstyrkte motionsyrkandena,redogjorde bl. a. för de ätgärder och överväganden som redan var aktuella ifrågan (se SfU 1982/83:13). Med hänsyn till att det av förevarande motion inte framgåri vilket syfte den begärda översynen skall göras och till att utskottet underhösten kommer att behandla även motionsyrkanden om en översyn av ATP-systemetanser sig socialförsäkringsutskottet inte ha anledning att nu närmare behandlafrågan. Med det anförda föreslår utskottet att finansutskottet avstyrker bifalltill yrkande 13 i motion 1982/83:2431. Med hänvisning till socialförsäkringsutskottets yttrandeavstyrker utskottet motion 2431 yrkande 13. I motion 2435 (vpk) anförs ianslutning till yrkande 13 att de tilltagande industriutflyttningarna utgör ettväxande hot mot som industrination. Motionärerna kräver därför skärptrestriktivitet mot kapitalexport och även mot valutaspekulation. En utredningsom bl. a. behandlar problemen rörande svenska investeringar i utlandet(Näringspolitiska effekter av internationella investeringar, SOU 1983:17) harnyligen överlämnats till regeringen och är under behandling iregeringskansliet. Mot här angiven bakgrund finner utskottet ingen anledningatt nu göra ett uttalande i denna fråga. FiU1982/83:50 45 Vidare föreslås i motion 2435(yrkandena 14 och 15) att ett pris- och hyresstopp införs samt att riksdagengör ett uttalande för räntesänkning som åtgärd för att dämpa inflationen. Enligt utskottets mening är det inte lämpligt att undernågon ha ett allmänt pris- och hyresstopp i kraft. Det gäller istället att angripa orsakerna till inflationen. Med den anfiinflationspolitiksom föresläs i propositionen skapas nu förutsättningar för att markant sänkaprisstegringstakten. Mot denna bakgrund avstyrks yrkande 14 i mofion 2435. Vad gäller ett uttalande för en räntesänkning villutskottet peka på att den svenska räntenivån är beroende av den internationellaränte- och valutakursutvecklingen. Räntenivån påverkas även av de kredit- ochkapitalmarknadspolitiska ätgärder som krävs för att finansierabudgetunderskottet. De faktorer som styr förhållandena på kredit- ochkapitalmarknaderna påverkas inte av att gör ett uttalande för en sänkningav räntan. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet yrkande 15 i motion 2435. I motion 217 av ()och () begärs i yrkande 2 en utredning om den offentligasektorns roll för sysselsättningen, konsekvenserna för det privata näringslivetvid en uppbromsning och/eller neddragning av den offentliga sektorns verksamhetsamt metoder för att föra över resurser till sysselsättningsskapande ätgärder. I motion 860 (vpk) begärs att detfilisätts en parlamentarisk utredning med uppgift att utarbeta programför enplanmässig utbyggnad av de samhällsekonomiskt och socialt viktiga delarna avden offentiiga sektorn. Vidare begärs en utredning om byräkrafins tillväxt m.m. Utskottet har i det föregåendebeskrivit den inriktning den ekonomiska politiken måste ha åren framöver föratt komma till rätta med obalanserna i vår ekonomi. För att kunna utforma denekonomiska politiken förutsätts att aktivt analyserareffekterna av olika ätgärder för de olika sektorerna. En utomordentligtväsentlig del av detta arbete är de frågeställningar som tas upp i bl. Utskottet delar de uppfattningar som redovisas i motionen.Utredningsarbete och analyser av den offentliga sektorns roll försysselsättningspolitiken och för andra sektorer i samhället är en central delav arbetet med bl. a. finansplaner och långtidsutredningar. Utskottet utgårifrån att regeringen även i fortsättningen vid utarbetandet av finansplaner ochlångtidsutredningar beaktar.de synpunkter som framförts i motion 217 (s), varför nu inga speciellaätgärder behöver vidtagas frän sida. När det gäller det särskilda kravet på en utredning omtillväxten i byråkratin m.m. som förs fram i motion 860 vill utskottet hänvisatill det pågående arbetet inom med översynsprojekten, minskaddetaljreglering och det särskilda arbetet med besparingar inom regeringskansliet.Vidare ingår det i det nybildade arbetsuppgif- FiU1982/83:50 46 ter att göra den offentliga sektorn effektivare, merserviceinriktad och mindre byråkratisk. De krav pä särskilda utredningsinsatser som återfinns imotion 217 (s) och motion 860 (vpk) får anses tillgodosedda genom det arbetesom f. n. pågår. Med det anförda avstyrks motion 217 yrkande 2 och motion 860. Den bedömning av budgetutvecklingensom utskottet gjorde med anledning av budgetförslaget tycks i alltväsentligt stå sig. Regeringen redovisar i kompletteringspropositionen vissaförändringar av inkomster och utgifter för /84 som ibudgetförslaget endast var preliminärt beräknade och därför var upptagna underposten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Dessa utgifter avsåg bl. a.ätgärder i , stöd till varven, stöd till tekoindustrin samt bidragtill kommunsektorn. Under posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto,beräknades också vissa förutsedda inkomster, som dä inte var kända aniiat äntill sin ungefärliga storlek. Dessa var ökningen av inlevereradevinst (), effekten av kortare kredittider för vissapunktskatter (ca ) samt finansieringen av skattereformensandra etapp . De två förstnämnda posterna har i nu föreliggandeberäkningar i det reviderade budgetförslaget redovisats pä budgetensinkomstsida. Därir genom har såväl statsbudgetens inkomster som utgifter blivituppjusterade med motsvarande belopp /84. Utgiftsökningen exkl.statsskuldräntor mellan innevarande och nästa budgetär beräknas till följd avdessa omflyttningar bli något högre än vad siffrorna i budgetförslagetutvisade. I motionerna 2417 (m) och 2431 (c)påstås att regeringen genom stora s. k. engängsutgifter under innevarande äroch stora engängsförstärkningar nästa budgetär bokföringstekniskt lyckats fåbudgetunderskottet ungefär oförändrat mellan budgetåren. I motion 2431 (c) påstås t. ex. att innevarande budget harblåsts upp genom att utgifter som egentligen belastar kommande är anvisats iär. Som exempel pä detta nämns de kapitaltillskott som anvisats till detstatliga fartygsbolaget . I själva verket har totalbeloppet ca 3 miljarder kronorfördelats , varav 1 miljard beräknas utbetalas budgetåret1984/85.1 övrigt gäller generellt att medel som anvisas över reservationsanslagoch som inte utnyttjas registreras somreservationsmedelsbehållningar. För innevarande budgetår beräknar regeringenatt reservationsmedelsbehäll- FiU1982/83:50 . ningarna ökar för första gängen pä . Det innebär således att underskottet blirmotsvarande lägre innevarande är. För nästa budgetär förutses däremot attanslagsbehållningarna minskar med 3 miljarder, dvs. att underskottet blirmotsvarande större. Påståendet i motion 2431 (c) att stora utgifter anvisatsinnevarande år kan således vara riktigt utan att det för den skull skulle varakorrekt att påstå att budgetunderskottet ökar till följd härav. De storaförändringarna i reservationsmedelsbehällningarna tyder på attbelastningen på budgeten förskjuts frän innevarande budgetår till nästa. I mofion 2417 (m) anges att regeringen inberäknat s. k.engängsinkomster på sammanlagt nästa budgetår. Det bördock noteras att den förändrade uppbörden av B-skatt gäller redan frän den 1januari 1983. En viss effekt uppkommer således /83. mening borde motionärerna för att kunna dra de slutsatser man görbeträffande budgetunderskottets underliggande utveckling också studera de s. k.engängsförstärkningarna under innevarande budgetår. Den förkortade kredittidenför mervärdeskatt på importerade varor och vissa punktskatter beräknas ledatill en kassamässig förstärkning pä inemot budgetåret1982/83. Avvecklingen av vissa statliga fonder som beslutade hösten 1982har också bidragit till en kassamässig engångsförstärkning av inkomsternainnevarande budgetär med . Det kan således konstaterasatt de s. k. engängsförstärkningarna av inkomsterna varit ungefär lika storainnevarande budgetär som de beräknas bli under nästa budgetår. Utskottettillbakavisar den förenklade och grovt missvisande analys avbudgetunderskottets utveckling som redovisas i motionerna 2417 (m) och 2431(c). För att göra en säker bedömning av den underliggandeutgifts- och inkomstutvecklingen krävs betydligt grundligare analyser än vadutskottet här har redovisat. Enligt utskottets mening utgör det material somredovisas i längtidsbudgetkalkylerna ett värdefullt underlag för en sådan analys.Utskottet återkommer senare till dessa kalkyler. Enligt ()senaste budgetprognos (nr 8) för /83 beräknas statsbudgetensinkomster till och utgifterna till 278,5 miljarderkronor. Det är således något högre inkomster och något lägre utgifter än vadregeringen beräknade i det reviderade budgetförslaget. Underskottet budgetåret1982/83 beräknas enligt RRV:s prognos bli mot 91,8miljarder i det reviderade budgetförslaget. Förändringarna i inkomsterna synes bero pä redaninträffade förändringar vad gäller inbetalningar av inkomstskatter. Det finnsenligt utskottets mening således skäl att utgå från att inkomsterna innevarandebudgetår blir något högre än vad regeringen beräknade ikompletteringspropositionen. Vad gäller utgifterna synes förändringarna nästanhelt bero på minskad FiU1982/83:50 48 belastning pä reservationsanslagen. Det innebär såledesatt vissa utgifter förskjuts till in pä nästa budgetår. Det finns enligtutskottets mening starka skäl för att noga följa utvecklingen av dessaanslagsutnyttjanden. Utskottet kommer i senare betänkanden att redovisaberäkningen av statsbudgetens inkomster och utgifter för /84. Enligt bedömningarna ilångtidsbudgeten beräknas underskottet under den närmastelängtidsbudgetperioden öka frän nivån till 120 miljarderkronor. Det är i synnerhet mot bakgrund av de förutsättningar som ligger tillgrund för kalkylerna en ytterst oroande utveckling. Underskottet skulle somandel av BNP öka från /84 till /88. Utskottet har i det föregående slagit fast att ettcentralt inslag i den ekonomiska politiken består i att reducerabudgetunderskottet. Det är nödvändigt för att öka sparandet ochkapitalbildningen i ekonomin. Det skulle minska det inflationsdrivande inslageti ekonomin och verka nedpressande på räntenivån. Ett minskat upplåningsbehovskulle lämna utrymme för näringslivets kapitalförsörjning på kreditmarknaden.Likväl är det lätt att konstatera att den automatik som ligger bakombudgetunderskottets tillväxt är stark, framför allt genom statsskuldräntornasobevekliga tillväxt. Även om underskottet exkl. statsskuldräntor skulle kunnahållas oförändrat i löpande priser skulle räntornavid periodens slut öka till ca från nivån ca 55 /84. Det är en ökning av underskottet med trots att underskottet exkl. räntor är oförändrat. Det framstår såledessom en utomordentiigt svär uppgift att reducera underskottets tillväxt. Av det sagda framgår tydligt hur utomordentligt viktigtdet är att nu sätta stopp för varje ökning av budgetunderskottet. Målsättningenmåste ovillkorligen vara att reducera underskottet i jämförelse med vad somframkommer i långtidsbudgeten. Konsekvensen är att varje ny utgiftsökningmåste finansieras antingen genom omprioriteringar eller genom inkomstförstärkningar. Frågan om redovisningen av budgeteni olika verksamhetstermer liksom frågan om vad budgetunderskottets storlek geruttryck för diskuteras i propositionen och berörs i flera motioner. Frågan omunderskottets storlek i ett internationellt perspektiv har berörts avriksgäldsdirektören vid hearings i utskottet. Utskottet anser med anledning härav att det vore avintresse att försöka beräkna statens och den offentliga sektorns inkomster,utgifter och underskott i enlighet med vad som är internationell praxis. FiU 1982/83:50 pågår inom de internationella organisationerna. Utskottetanser vidare att den redovisning av budgeten i verksamhetstermer som redovisasi långtidsbudgeten (se tabell 9) utgör ett värdefullt komplement till detövriga beslutsunderlaget för budgetpolitiken och den ekonomiska politiken.Utskottet noterar att det arbete som inletts kommer att utvecklas vidare inästa långtidsbudget. Statsbudgetens inkomster och utgifter fördelatpå verksamhetsgrenar Milj. kr.,löpande priser /./ Statlig uthyrningsverksamhet Inkomster: Hyror m. m. Utgifter: Förvaltningskostnader, kapitalkostnader m. m. 1.2 Pensioner och social omsorg Inkomster: Socialavgifter 61061 64 932 71174 Utgifter: Bidrag m. 75 201 80 810 83555 Nettopensioner och social omsorg -14 140 -15 878 -12 381 Inkomster: Överskott 2 161 2 478 3 026 Avskrivningar 4 387 4 927 5 139 Utgifter: Investeringar 6 427 7 596 7 406 Övrigt 1 302 1 308 1 463 Nettoaffärsverksamhet - 1 181 - 1499 - 704 Inkomster: Återbetalning av lån 2 643 2 930 3 268 Utgifter: Utlåning 12 180 13022 14611 Rörligkredit - 1 242 1 649 1 500 Nettolåneverksamhet -8 295 -11741 -12 843 Inkomster: Ränteinkomster 7 432 8 298 9 084 Utgifter: Statsskuldräntor 27 724 47 200 55400 Nettofinansnetto -20 292 -38 902 -46 316 Inkomster 167 131 188193 208152 Utgifter 235 164 279 992 298019 Budgetsaido -68 033 -91799 -89 867 1 Häri inkluderas utgifter för folkpensioner,sjukförsäkring inkl. föräldraförsäkring, delpension, barnomsorg ochvuxenutbildning. Utgifter och inkomster har bruttore-dovisats. 4 1982/83. FiU1982/83:50 50 Regeringen anser att engrundläggande förutsättning för att minska det växande budgetunderskottet äratt få i gång tillväxten i ekonomin. Det krävs en kraftfull och konsekventpolitik sorn leder till samhällsekonomisk tillväxt och en låg inflation. Det ärnödvändigt att omfattande insatser görs för att kraftigt dämpakostnadsökningarna i ekonomin. En förutsättning härför är attbudgetunderskotten kan minskas. Regeringen sätter som mål för prisökningarnaunder loppet av att de får uppgå till högst . Det innebär såledesatt de utgifter som styrs av prisutvecklingen bör maximeras till dennaökningstakt. Regeringen redovisar i propositionen en lång rad översyner avverksamheter som pågår i syfte att minska belastningen pä statsbudgeten. Vidareslås fast att utrymme för reformer kan skapas endast genom omprioriteringar. Innan utskottet övergår till att behandla de alternativabudgetförslag som presenteras i olika partimotioner med anledning avkompletteringspropositionen, vill utskottet särskilt beröra frågan ombegränsning av de automatiska ökningarna av utgifterna. Med en inflationspolitik innebärande prisökning 1984blir självfallet behovet av priskompensatipn och automatikbegränsningarväsentligt mindre än det varit . För att åstadkomma ensådan utveckling är det emellertid mycket viktigt, enligt utskottets mening,att man bryter förväntningarna om fortsatt hög inflation och att man görtroligt att inflationsmålet kan komma att uppnås. Utskottet delar regeringens uppfattning att ett pristakför de statliga utgifterna skulle vara ett verkningsfullt medel som skullebidra till att göra en sådan politik trovärdig. Därigenom kommer taket attpåtagligt bidra till att inflationen hålls nere, och taket i sig kommer inteatt medföra en real nedskärning av de berörda utgifterna. Att såsom föresläs i motion 2435(vpk) bygga in korrigeringsmöjligheter i systemet som automatiskt gör att takethöjs om prisökningen överstiger det uppsatta målet skulle allvarligt minskatilltron till åtgärderna och leda till att de avsedda effekterna uteblev.Utskottet avstyrker motion 2435 (vpk) i detta avseende. I motion 2431 (c) tillstyrksförslaget om pristak och dessutom föreslås att det utgiftsområde på vilket manbör tillämpa begränsad prisuppräkning bör utökas till att gälla t. ex.pensioner. Liknande yrkande framförs i wor/o« 2427 av m. (c). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finnsskäl att låta stora utgiftsområden beröras av förslaget om begränsadprisuppräkning av utgifter. Självfallet får åtgärderna större effekter om deberör en större andel av utgifterna. Därigenom begränsas också inflationstakten.Utskottet ställer sig således positivt till principen som sådan. Såsom påpekasi propositionen erfordras särskilda tekniska lösningar från fall till fall.Riksdagen får tillfälle FiU1982/83:50 51 att ta ställning till de konkreta förslagen inom varjeområde när förslag härom föreläggs . Eftersom utskottet härredovisat sin uppfattning synes yrkandena i motion 2431 (c) i här berörd deloch motion 2421 inte behöva leda till någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida. Ställningstagandet innebär vidare att utskottet inte kandela den uppfattning som i detta avseende uttrycks i motion 2432 (fp) om attställningstagande till principen kan göras först när förslag föreligger förvarje utgiftsområde. I motion 2417 (m) anförs attprincipen om begränsad prisuppräkning är tveksam när det gällertransfereringar. Av vad utskottet har sagt framgår att utskottet har i detnärmaste motsatt uppfattning. Motionärerna anser emellertid att metoden kanvara ett verksamt medel att dämpa inflationen om den tillämpas påkonsumtionsutgifter. Utskottet anser att när det gäller konsumtionsutgifter, t.ex. myndighetsanslag, bör nu generella begränsningsmetoder som t. ex, denärliga reala nedskärningen om , kompletteras med politiskaställningstaganden till verksamhetens omfattning och inriktning. Utskottetavstyrker således motion 2417 (m) i här berörd del. Utskottet övergår härefter till attgranska de budgetalternativ som presenteras i olika partimotioner. I motion 2417 (m) redovisas ettbudgetalternativ som i väsentliga delar skiljer sig frän regeringens. Förslageni motionen överensstämmer i stor utsträckning med det förslag som man lade frami januari med anledning av budgetpropositionen. På utgiftssidan föresläsomfattande nedskärningar av livsmedels- och boendesubventioner,arbetsmarknadspolitiska ätgärder och industristöd. Det är således ätgärder somi huvudsak riktar sig mot hushållen. Eftersom transfereringarna utgår enhgtfördelningspolitiska principer, som syftar till en ökad jämlikhet, är detuppenbart att dessa principer sätts i fråga om nedskärningar görs i denomfattning som föreslås i motion 2417 (m). Utskottet kan för sin del inteställa sig bakom en politik med sådan inriktning. Pä skattesidan föresläskraftiga inkomstskattesänkningar för inkomsttagare med höga och mycket högainkomster. Detta är en politik vars effekter leder till att förstärka deinkomstskillnader som skatte-och transfereringssystemet har försöktutjämna. Att dessutom sä drastiskt dra ner de arbets-marknadspohtiskaåtgärderna framstår som en djupt orättfärdig politik vars främsta syfte är attskapa ökade klyftor och motsättningar i samhället. Utskottet tar med bestämdhet avstånd från en sådanpolitik. Politiken synes så mycket mer oacceptabel som den samlade effekten avhela den politik motionärerna förordar torde leda till betydandeefterfrågebortfall med produktionsneddragningar, ökad arbetslöshet ochkapitalförstöring som följd. Den finansiella åtstramning som politiken pä siktsynes leda mot åstadkommer reala effekter pä ekonomin som enligt utskottetsmening inte kan tolereras. FiU1982/83:50 52 Utskottet har i betänkande1982/83:45 belyst konsekvenserna av motionärernas politik för den kommunalasektorn. Den synes leda till en påtaglig försämring av den kommunala servicenoch minskad sysselsättning i den kommunala sektorn. Åtgärdernas omfattning ochkraven pä genomförande skulle leda till drastiska och oplaneradeomläggningar av verksamheten, vilket i sin tur skulle leda till en oacceptabelresursförstöring. Utskottet kan mot bakgrund av vad som anförts intetillstyrka den allmänna inriktning av budgetpolitiken som förslagen i motion2417 (m) innebär. I motion 2431 (c) upprepas detbudgetalternativ som samma motionärer presenterade . Enligtmotionärernas beräkningar uppgår besparingarna till förhelår. Huvuddelen av dessa besparingar är av engångskaraktär. Denvaraktiga besparingseffekten motverkas av förslag till skattesänkningar, varförden långsiktiga effekten pä statsbudgetens saldo torde bli ungefär noll. Någraav de s. k. engångsbesparingarna kan också ifrågasättas huruvida de ärbesparingar eller inte. Den största posten i motionärernas förslag avserbostadslänefinansieringen, som föresläs bli utlyft frän statsbudgeten. Liknandeförslag framförs i motion 2432 (fp) yrkande 29. Beträffande denna typ avåtgärder anförde dåvarande budgetministern i budgetpropositionen 1981/82:100följande: Jag vill i detta sammanhang ävenberöra effekterna av om en viss del av de statliga investeringarna eller vissstatlig utlåning lyfts ut frän statsbudgeten. I sädana fall uppstår enbudgetavlastning.