bet · G601TU19 · 1982-12-31 00:00:00 — Dessabestämmelser är f. n. föremål för ändringar inom EG. Ett nytt system förtypgodkännande av bilar har ännu inte trätt i kraft, då erforderliga direktivrörande bildetaljer ännu inte antagits. förväntas dock EGpresentera nya gemensamma regler för typbesiktning av bilar, som skall gällainom hela EG-området. F. n. arbetar alla större bilfabriker, som ännu integenomfört det, med någon form av s. k. optionssystem. Detta innebär att kundenfrån en basmodell kan välja olika tillbehör, motoralternativ och utföranden.För att detta optionssystem skall kunna fungera även i - utan betydandedispenser - måste enligt motionen en anpassning av de svenska typbesiktningsbestämmelsernaske. Eftersom har ett omfattandehandelsutbyte med andra europeiska stater föreligger ett starkt intresse av attde tekniska bestämmelser som gäller i i allmänhet är så likartade sommöjligt. deltar därför aktivt i det internationella samarbete somsyftar till att undanröja olikheter som kan uppfattas som tekniskahandelshinder. En del i detta samarbete är strävandena till harmonisering av deolika, ländernas fordonsbestämmelser. Det allmänna europeiska harmoniseringsarbetet påfordonssidan sker inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE). EG-staternadeltar i ECE-samarbetet för att man så långt som möjligt skall ha samma reglerinom EG och i övrigt. Den svenska målsättningen är att anpassa denationella kraven dll vad som gäller i i övrigt. I vissa fall haremellertid avvikelser ansetts ofrånkomliga beroende på bl. a. klimatiskaförhållanden. har på regeringens uppdrag gjorten genomgång av fordonsbestämmelserna i syfte att harmonisera dessa med övrigaeuropeiska bestämmelser. Utredningen har redovisat sitt arbete direkt dlltrafiksäkerhetsverket, som arbetar vidare med frågan. Det måste också enUgtutskottets uppfattning ankomma på verket att kontinuerligt arbeta för att enbättre anpassning kommer till stånd av svenska fordonsföreskrifter tillinternationella regler och främst då vad som gäller för i övrigt. TU1982/83:19 H hänsyn inte minst till de svenska biltillverkarna och vårexport finner utskottet i likhet med motionärerna i hög grad angeläget att såsker. Utskottet förutsätter därför att verket med skyndsamhet framlägger häravföranledda förslag eller i övrigt vidtar de åtgärder som erfordras. I anslutning härtill må också nämnas attBilindustriföreningen till regeringen överlämnat en rapport med jämförelsermellan svenska och europeiska fordonsbestämmelser - i otakt - utgiven ijanuari 1983. Under hänvisning bl. a. till innehållet i rapporten harföreningen hemställt att arbetet för att anpassa svenska fordonsbestämmelsertill vad som gäller i övriga länder i fullföljs samt att åtgärder vidtasför att förenkla och effektivisera typbesiktningssystemet. Regeringen har beslutat överlämna framställningenoch rapporten till trafiksäkerhetsverket för att beaktas i verkets arbete medbestämmelser om fordon och typbesiktning. Under hänvisning till vad sålunda anförts finner utskottetnågon särskild framställning i ämnet till regeringen från sida medanledning av motionsyrkandena ej nu erforderlig. I motion 1982/83:1088 (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motion1982/83:1087 beträffande ett fullföljande av handikappanpassning av dekollektiva färdmedlen. Det är enligt motionärerna viktigt att samhället vidtaråtgärder för att anpassa det allmänna färdväsendet till allas behov. Trotsåtgärder av olika slag kommer färdtjänsten att behövas även . En välutbyggd färdtjänst anses därför vara ett viktigt komplement till de allmännakommunikationerna. I sammanhanget betonas även vikten av ett närmare samarbetemellan SJ, riksfärdtjänsten och de kommunala färdtjänsterna samt av attsamordningen av de olika åtgärderna på området fullföljs. Utskottet vill med anledning häraverinra om att de kollektiva färdmedlen enligt lagen (1979:558) omhandikappanpassad kollekfivtrafik skall anpassas dll de handikappades behov. Iförordningen (1980:398) om handikappanpassad kollektivtrafik föreskrivs atttransportrådet (TPR), utöver uppgiften att vara initierande, planerande ochsamordnande myndighet för anpassningens genomförande, även skall meddela deföreskrifter om anpassningens inriktning och omfattning som behövs. uttalade trafikpolitiska beslut attmålsättningen skall vara att anpassningen av de kollektiva färdmedlen i principtior vara genomförd . har också numera ()utfärdat särskild kungörelse om handikappanpassad kollektivtrafik vari ingåenderegleras härmed sammanhängande frågor. TU1982/83:19 12 Av årets budgetproposition (bil. 8,s. 151) framgår vidare att riksfärd-tjänstnämnden, som överlämnat en preliminärrapport om den hittillsvarande försöksverksamheten med riksfärdtjänst, isamband därmed föreslagit att försöksverksamheten förlängs till den 31 december1983 för att erfarenheterna från hela tredje försöksåret skall kunna ligga tillgrund för ett slutgiltigt förslag beträffande en framtida riksfärdtjänst. Föredraganden har förklarat sig dela nämndens uppfattninghärom, och har godtagit förslaget (/83:17 punkt 11, rskr 1982/83:239). I regeringens skrivelse 1982/83:131 - om handlingsprogrami handikappfrågor- påminner föredraganden också om förlängningen av försöketmed riksfärdtjänst. Vidare framhålls att arbetet med handikappanpassning av deallmänna färdmedlen fortsätter. Utskottet förutsätter att bl. a. den tidsplanför handikappanpassning som uttalat sig för härvid beaktas. Med hänvisning till vad som sålunda anförts bör motioneninte föranleda någon åtgärd. I motion 1982/83:1664 (s) yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om att regeringen låter utredaförutsättningarna för bättre kommunikationer och mer enhetliga taxebestämmelserpå . Förbättringar i dessa avseenden är enligt motionärerna viktigaförutsättningar för att handeln och näringslivet inom området skall kunna utvecklas. De spörsmål varom här är fråga bör enligt utskottetsuppfattning närmast prövas inom ramen för verksamhet. Sedanflera år tillbaka har de också följts med stor uppmärksamhet inom som . Utskottet förutsätter att så blirfallet även fortsättningsvis och att som resultat härav en tillfredsställandelösning av härmed sammanhängande frågor kan uppnås. I anslutning härtill villutskottet f. ö. erinra om den utbyggnad av vägförbindelserna (exempelvisKirunavägen) samt flyg- och flygplatsförbindelserna ävensom om vissataxeförbättringar m. m. som tillkommit inom Nordkalottområdet under de gångnaåren - ofta som resultat av arbetet inom och dess olika organ. Under hänvisning till det anförda finner utskottet någonsärskild åtgärd från den svenska sida med anledning av motionen ejpåkallad och avstyrker därför densamma. I motion 1982/83:1415 (c) yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att anpassa de kollektiva kommunikationernatill olika åkandekategoriers behov, bl. a. småbarnsföräldrarnas. Enligtmotionären får t. ex. småbarnsföräldrar som flyger på lågpris betala avbiljettkostnaden för spädbarn. Extra bagagevikt erhålles dock ej för barnet.Småbarnsföräldrar får således i sin egen bagagevikt räkna in såväl barnvagn somövrig barnutrustning, vilket medför stora övervikter och ställer sig kostsamt. De av motionären sålunda lämnade uppgifterna synes dockinte vara rättvisande - i vart fall inte beträffande inrikestrafiken. TU1982/83:19 13 inhämtat uttages nämligen inom denna ingen färdavgift förspädbarn eller transportavgift för hopfällbar barnvagn. Det sistnämnda gällerf. ö. i princip även med avseende på rullstol. Med anledning av motionärens yrkande vill utskottet vidareånyo erinra om de lågprissatsningar och olika former av rabatter m. m. somsedan länge dllämpas beträffande såväl flyg- som järnvägsresor. Utskottet utgårockså som tidigare nämnts från att formerna härför vidareutvecklas ochutsträcks att omfatta även andra trafikmedel. Det torde dock närmast få ankommapå vederbörande trafikföretag att ta ställning till resevillkorens närmareutformning m. m. Någon särskild åtgärd i ämnet från sida synesmed hänsyn till det anförda inte påkallad, varför motionen avstyrks. 1. beträffande trafikpolitiskariktlinjer m. m. att a) lämnar motion1982/83:1927 (m) såvitt nu är i fråga utan åtgärd, b) lämnar modon1982/83:2185 (fp) yrkande 1 utan åtgärd, 2. beträffande granskning ochutvärdering av länstrafikreformens hittillsvarande ekonomiska och praktiska effekter attriksdagen avslår motion 1982/83:972 (m), 3. beträffande kollektivtrafikkoncessionerm. a) avslår motion1982/83:1426 (s), b) avslår motion1982/83:977 (vpk), 4. beträffande bilismens roll itrafikpolitiken att a) lämnar motion1982/83:1655 (m) yrkande 1 i denna del utan åtgärd, b) lämnar motion1982/83:1655 (m) yrkande 2 utan åtgärd, 5. beträffande anpassning avsvenska bestämmelser om bilars utrustning m. m. attriksdagen lämnar motionerna 1982/83:620 (fp), 1982/ 83:1655 (m) yrkande 1 idenna del, 1982/83:1927 (m) i denna del och 1982/83:2121 (m) utan åtgärd, 6. beträffande handikappanpassningav de kollektiva färdmed len attriksdagen lämnar modon 1982/83:1088 (c) utan åtgärd, 7. beträffande bättrekommunikationer på att avslår motion 1982/83:1664 (s). TU1982/83:19 14 8. beträffande anpassning avkollektivtrafiken till de resandes behov att avslår motion1982/83:1415 (c). Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (),(), Per Stenmarck (m), (), (), (), (vpk), (), MargaretaPersson (s) och (). Trafikpolitiska riktlinjer m. m. (mom. 1 a) RolfClarkson, , och (alla m) anför: Målet trafikpolitiska beslut är att erbjudamedborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställandetrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Detkonkreta innehållet i begreppet "tillfredsställande" trafikförsörjningskall enligt beslutet läggas fast genom en rad skilda politiska beslut på olikanivåer i samhället. På denna punkt är det därför möjligt att med visst foghävda att det sker en kontinuerlig utvärdering, medan en sådan saknasbeträffande andra vitala delar av beslutet. I det trafikpolitiska beslutets samhällsekonomiska synsättligger att trafikpolitiken skall utformas så att den bidrar till att resursernautnyttjas effektivt i samhället som helhet och därmed till att uppfylla målinom skilda samhällssektorer. Det trafikgrensvisa kostnadsansvaret enligt 1963års riktlinjer slopades för väg- och järnvägstrafiken och de rörliga trafikantavgifternaskulle i stället bätte anpassas dll de samhällsekonomiska marginalkostnaderna. trafikpolitiska beslut bygger på ett digertutredningsarbete under stora delar av . Detta beslut har prövatsunder . Prövningen har skett parallellt med att vårt landsekonomiska problem -bl. a. underskottet i statsbudgeten - accentuerats. Densamhällsekonomiska utvecklingen framtvingar en förutsättningslös omprövning avtidigare fattade beslut i olika frågor och en ytterligt restriktiv hållningtill nya åtaganden. Det synes därför i längden inte kunna undvikas att även1979 års trafikpolitiska beslut utvärderas och följs upp. TU1982/83:19 15 Granskning och utvärdering av länstrafikreformenshittillsvarande eko nomiska och praktiska effekter (mom. 2) RolfClarkson, , och (alla m) anför: Lagen om länshuvudmän reglerar den kollektiva länstrafikeni enlighet med den proposition som den dåvarande regeringen förelade riksdagen1977/78. skall reformen vara genomförd i hela landet. Det är enligt vår uppfattning angeläget att varje störrereform omgående följs upp och utvärderas. Detta ter sig i dagens läge - med ettbudgetunderskott på - ännu angelägnare äntidigare. Möjligheterna måste finnas att snabbt följa upp beslut och vidtaeventuella korrigeringar för att kunna erbjuda ett väl avvägt trafikutbud ochsamtidigt hålla kostnadsutvecklingen under mycket stram uppsikt. Beträffandelänstrafikreformen är det dessutom av stor vikt att bl. a. få en klar bild avhuruvida länstrafikbolagen har följt reformens intentioner och ej medskattemedel konkurrerat ut tidigare väl fungerande privata trafikföretag. Bilismens roll i trafikpolitiken (mom. 4 b) RolfClarkson, , och (alla m) anför: är ett av världens biltätaste länder. Bilen är ochkommer att förbli vårt viktigaste transportmedel. Knappast något land är såberoende av sin bihndustri som . Bilindustrin med binäringarsysselsätter ca 380 000 personer. För de flesta familjer utgör bilen ett av hushålletstyngsta utgifter. Bilkostnadernas andel av hushållsbudgeten har dessutom ökatunder senare år. Moderata samlingspartiet har hävdat att detär nödvändigt att får en samlad bilpolitik. Det framstår som i hög gradönskvärt att ett departement och en minister får det övergripandeansvaret för olika åtgärder som direkt berör bilismen och bilbranschen. När såsker ter det sig naturligt att denna uppgift åläggs landets kommunikationsminister. minab/gotab 1983 75177