bet · G601UU20 · 1982-12-31 00:00:00 — Den riktar sig tillEuroparådets ministerkommitté och innehåller ett stort antal rekommendationerrörande bistånd och mänskliga rättigheter, som församlingen önskar attmedlemsregeringarna skall följa. Rekommendationen kommer att på sedvanligt sättbehandlas inom ministerrådet varvid medlemsregeringarna kommer att gestillfälle att yttra sig. Utskottet ser därför inte någon anledning att nu taställning till dessa rekommendationer. Även yrkande 6 om tvångsarbete i motion 903 bör bedömasmot bakgrund av här anförda synpunkter. Ett biståndssamarbete kan självfalletinte vara opåverkat av arbetsförhållandena i mottagarlandet. Internationelltverkande regler om förbud mot tvångsarbete finns bl. a. i två ILO-konventionerav och . Om det kan påvisas att tvångsarbete förekommer inomramen för ett svenskt biståndssamarbete bör enligt utskottets åsikt Sverigesinställning härtill självfallet framföras till vederbörande lands myndigheter.Det är emellertid knappast möjligt att i förväg uppställa generella regler förde olika fall som skulle kunna föranleda en omprövning av biståndet. Utskottet får med hänvisning till vad utskottet anfört idet föregående avstyrka motion 555, yrkandena 1 och 2 i mofion 903 samt motion1782. Yrkande 6 i motion 903 får med det anförda anses besvarat. Förslag om förändringar i fördelningen av Sverigesutvecklingsbistånd mellan anslag och inom anslagen väcks i motion 193, motion898, motion 903, yrkande 3, motion 1774, yrkande 14, och motion 1786, yrkande21. Dessa motioner behandlas av utskottet under denna punkt, även om de delvisberör anslagsposter som behandlas senare i detta betänkande. I motion 1774, yrkande 14, föreslås att uttalaratt FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik och att därför samarbetet medFN:s olika biståndsorgan också är en huvudinriktning för svenskt bistånd. Utskottet delar uppfattningen att samarbetet med FN ochdess biståndsorgan är en väsentlig del av vårt samarbete medutvecklingsländerna. Denna åsikt kommer också till uttryck i regeringensproposition där det bl. a. heter att internationella insatser i många fall nårbästa resultat om de samordnas genom FN. Det kan exempelvis gällabefolkningsfrågan, miljöproblemen och livsmedelsbiståndet. FN-biståndet ärockså ett betydelsefullt stöd för fred och säkerhet i världen, heter det vidarei propositionen. FN är det främsta uttrycket för internationell solidaritetoch internationellt samarbete. Vårt stöd för FN bör därför inte bara varapolitiskt utan också underbyggas av en vilja att ge FN ekonomiska möjligheteratt verka för en säkrare och tryggare värld. tillhör också sedan långtid de allra främsta finansiärerna av FN-systemets biståndsverksamhet.Utskottet beklagar att andra större industriländer inte lämnar motsvarandebidrag till FN, UU1982/83:20 22 vars biståndsverksamhet därför nu står inför en finansiellkris. Samarbetet med måste därför självfalletförbli en väsentlig del av svenskt bistånd. Regering och riksdag har emellertidinte velat fastställa att någon bestämd andel av det svenskautvecklingsbiståndet framgent skall gå till FN-systemet. Inte heller serutskottet anledning att göra det uttalande som motionärerna önskar beträffandedet multilaterala biståndet. Yrkande 14 i motion 1774 avstyrks därför. I såväl motion 193 som motion 898 föreslås en översyn avdet svenska utvecklingsbiståndets fördelning i syfte att bättre utnyttjaenskilda organisationer som kanal för biståndet. Motion 193 fäster därtilluppmärksamhet vid de svenska företagens möjligheter att bidra till utvecklingav landsbygd. Om en översyn av detta slag skall göras bör den enligtutskottets uppfattning ske i ett vidare sammanhang. Utskottet har tidigare idetta betänkande avstyrkt ett yrkande om en biståndspolitisk utredning ochavstyrker i konsekvens härmed även motionerna 193 och 898. I motion 1786, yrkande 21, föreslås att humanitärt biståndinte bara skall kunna lämnas till och södra utan även tilländamål i övriga och . För humanitärt bistånd har inrättats två särskildaanslagsposter; den ena för södra och den andra för . Beredningen för humanitärt bistånd, i vilken ingår företrädareför , , SIDA och vissa organisationer, har till uppgift att föreslåregeringen hur medlen inom dessa anslagsposter skall användas. I beredningens mandat har allmänna riktlinjer för medlensanvändning fastställts. för södra utnyttjas främst förhumanitärt bistånd till flyktingar från och och för stöd tillbefrielseorganisationerna ANC och SWAPO. fick även befrielserörelsernai bidrag ur denna post. På motsvarande sätt används anslagsposten förLatinamerika för stöd åt offer för förtryck och förföljelse i den delen avvärlden. De båda anslagsposterna har således det gemensamt att de används förstöd åt demokratiutveckling. Utnyttjandet av medlen är i praktiken begränsat tillhumanitära ändamål i södra och , bl. a. beroende på självaanslagsposternas konstruktion. kan det-som påpekas i motion 1786-finnasbehov av insatser av detta slag även i andra områden. Regeringen bör enligtutskottet överväga vilka möjligheter som står till buds för att tillgodosedetta behov. En översyn av beredningens funktioner, en förändring av anslagsposternaskonstruktion eller en utvidgad användning av anslagsposten för katastrofer ävenför detta slag av humanitära insatser framstår enligt utskottets uppfattningsom tänkbara metoder. Med hänvisning lill det anförda får utskottet anse yrkande21 i motion 1786 besvarat. Fördelningenav biståndet aktualiseras också i yrkande 3 i motion 903, vari UU1982/83:20 23 föreslås att en växande andel av biståndet skall användasinom områden där har god kompetens, t. ex. energi och miljö,kommunikationer, vattenförsörjning m. m. Yrkandet har beröringmed yrkande 7 imotion 1774 angående prövning av hur den svenska resursbasen bäst skall kunnautnyttjas för att tillgodose angelägna biståndsbehov. Utskottet behandlade under förra ett liknandeyrkande och framhöll därvid att det självfallet är angeläget att del svenskanäringslivets kunnande i ökande utsträckning tas i anspråk i förbindelserna medu-länderna (UU 1981/82:20). Utskottet har ingen anledning att nu göra någonannan bedömning och erinrar om vad som sägs i budgetpropositionen omregeringens strävan att öka- inslaget av svenska varor och tjänster ibiståndet. Ä andra sidan vill utskottet - till skillnad från motionärerna - integöra uttalandet att en växande andel av biståndet skall användas för sådanainsatser. Ett sådant uttalande skulle vara oförenligt med våra biståndspolitiskagrundsatser. Yrkande 3 i motion 903 får därmed anses besvarat. Utskottet övergår nu till att behandla vissa särskildamotionsförslag som gäller landsbygdsutveckling, vattenförsörjning, kvinnornassituation, nyhetsförmedling i , handikappade och deltagande ibiståndskonsortier. I yrkande 5 i motion 903 föreslås att måtte godtavad som i motionen anförs om stöd till landsbygdsutveckling. Motionärerna vill att inriktar en betydande del,av biståndet på landsbygdsutveckling men anser att våra möjligheterexempelvis när det gäller Mogambique, och är begränsade pågrund av den utvecklingspolitik som förs där. Det påpekas också att den svenskakompetensen och resursbasen är begränsad när det gäller jordbruk i tropiskaodlingsbetingelser. Begreppet landsbygdsutveckling bör därför vidgas till att gällaområden som transporter, vattenförsörjning, telekommunikationer, hälso-ochsjukvård, skogsbruk m. fl. områden där den svenska kompetensen är god. Även motion 379 behandlar landsbygdsutvecklingen ochförordar att vattenförsörjningen skall ges hög prioritet i den svenskabiståndspolitiken. Landsbygdsutveckling är ett i hög grad prioriterat områdei det svenska utvecklingssamarbetet. Som framgår av propositionen anserregeringen att en växande andel av såväl det bilaterala som det multilateralabiståndet bör inriktas på landsbygdsutveckling. Utskottet ställer sig heltbakom denna ståndpunkt, som ligger i linje med de åsikter utskottet framfört ide senaste två årens biståndsbelänkanden UU 1980/81:20 och 1981/82:20. Landsbygdsutveckling omfattar en bred skala av åtgärder.Åkerbruk, vattenförsörjning, miljö- och markvård hör självfallet dit men ävenhälsovård, utbildning, transporter, kreditpolitik och utveckling av hantverkoch småindustri. Bistånd till landsbygdsutveckling är långt ifrån en problemfriverksamhet. Det svenska kunnandet på området är begränsat och behöverutvecklas. Ett samarbete på detta område berör på ett särskilt sätt centrala UU1982/83:20 24 politiska förhållanden i mottagarlandet såsom jordfördelning,prispolitik och regionalpolitik. Av dessa och andra skäl är det realistiskt atträkna med att det finns begränsningar för hur snabbt biståndet tilllandsbygdsutveckling kan öka. Utskottet kan emellertid inte dela den av motionärernagjorda bedömningen av vissa länders utvecklingspolitik och det hinder dennaskulle utgöra för svenskt bistånd till landsbygdsutveckling. Storleken av totala bistånd på detta område ärdelvis en definitionsfråga. Utskottet ställer sig bakom en relativt vid beskrivningav begreppet landsbygdsutveckling men endast så länge det förblir en utgångspunktatt syftet med varje insats är att främja produktionsmöjligheter ochlevnadsvillkor för den fattiga landsbygdsbefolkningen. Med detta synsätt är detnaturligt att återflödet till av biståndsutbetalningar till landsbygdsutvecklingblir begränsat. Med vad som här anförts om landsbygdsutveckling avstyrkerutskottet yrkande 5 i motion 903. Bistånd till vattenförsörjning behandlades senast ibetänkandet UU 1981/82:20. Utskottet konstaterade då att detta område intar enmycket betydande plats i det svenska utvecklingssamarbetet. I alllandsbygdsutveckling är självfallet vattenförsörjning en oundgängligkomponent. Mot bakgrund av att vattenförsörjning redan är väl beaktad iSveriges utvecklingsbistånd anser utskottet inte att motion 379 behöverföranleda någon särskilda åtgärd, varför den avstyrks. I motion 1231 föreslås att alla biståndsprojekt skallprövas med utgångspunkt i kvinnornas situation. I fjolårsbetänkandét UU 1981/82:20 behandlades just dennafråga särskilt utförligt. Det konstaterades att varit ett föregångslandnär det gällt att beakta kvinnans roll i utvecklingen, att vi utformatsärskilda projekt med inriktning på kvinnor och att vi i kontakterna medmottagarländerna stöder integreringen av kvinnorna i produktion ochsamhällsliv. Utöver vad som redan sker på detta område föreslog utskottet - pågrundval av ett motionsyrkande - att en särskild beredning för detta ändamålskulle inrättas och få ställning som rådgivande organ till SIDA. En sådanberedning har sedermera tillsatts och inlett sin verksamhet. Motion 1231 synesdärför inte behöva föranleda någon ytterligare åtgärd från sida,varför den avstyrks. I mofion 906 hemställs att en utredning tillsätts meddirektiv att föreslå en ny inriktning av den svenska politiken vad gäller en nyinternationell informationsordning utgående från tredje världens deklareradebehov. Motionärerna knyter an till den diskussion som förts bl. a. inom UNESCOom möjligheterna att stärka egen kapacitet på nyhetsförmedlingensområde i en värld där nyhetsflödet i stor utsträckning domineras av västligaindustriländers massmedia. Frågan har tidigare behandlats av utskottet i UU1979/80:18. Däri redogjordes för den massmediadeklaration som antogs avUNESCO:s UU1982/83:20 25 generalkonferens och för det bistånd ger isamarbetet med bl. a. för utbildning av journalister ochnyheisbyråpersonal i flera . Motionärerna föreslår i motionstexten bl. a. atl Sverigebör stödja nyhetsbyråer i tredje världen och även lämna bistånd tillvetenskaplig och teknisk information, utbildningsinstitutioner och forskning.Yrkanden om medel fill SIDA och SAREC för dessa ändamål framställs i motion1786. Utskottet delar motionärernas uppfattning att en bredinternationell diskussion i dessa frågor är angelägen. har också ifiera sammanhang uttalat stöd för krav på en bättre balans i deninternationella nyhetsförmedlingen och har understrukit betydelsen avpress- och informationsfrihet. Vi har också med konkreta insatser bidragit tillatt stärka kapacitet på området. Möjligheten till ytterligaresvenska insatser studeras f n. av en interdepartemental arbetsgrupp. Med hänvisning till det pågående arbetet ser utskottetemellertid ingen anledning att föreslå atl en särskild svensk utredningtillsätts. Motion 906 avstyrks därför. De handikappades situation i tas upp i motion1234; i yrkande 1 föreslås att SIDA aktivt bör sträva efter att inrymmahandikappaspekter i pågående och planerade biståndsinsatser; i yrkande 2hemställs att SIDA i dialogen med mottagarländerna aktualiserar den kunskap somfinns i på detta område. Under det internationella har SIDAintensifierat sina ansträngningar att få in handikappinsatser i det bilateralabiståndet. En arbetsgrupp inom SIDA har tillsatts för den interna beredningenpå området. Samarbete har inletts med Svenska handikapporganisationersinternationella biståndsstiftelse (SHIA). Inom ramen för det reguljärabilaterala biståndet på undervisningsområdet ges stöd till insatser till förmånför handikappade barn i och . Nya insatserförbereds bl. a. i , och Sri Länka. Ekonomiskt stöd ges äventill ett flertal svenska enskilda organisationer för verksamhet påhandikappområdet. Med medel från det multilaterala biståndsanslaget ges stödbl. a. till , WHO och FN:s handikappcentrum i . De svenska insatserna till förmån för handikappade iu-länderna är således numera relativt omfattande, och de görs med utnyttjandeav den sakkunskap som finns inom den svenska handikapprörelsen. Utskottet haranledning utgå från att SIDA även fortsättningsvis tilldelarhandikappinsatserna en påtaglig roll i det svenska biståndet. Motion 1234 fårdärmed anses besvarad. Utskottet behandlar under denna rubrik även yrkande 2 imotion 724 vari föreslås att skall lämna onIndonesia (IGGI). följer IGGLs arbete som observatör.Enligt vad utskottet inhämtat avser regeringen inleda en översyn av Sverigesdeltagande UU1982/83:20 26 i bislåndskonsortier och liknande grupper. Utskottet hartidigare konstaterat att observatörskap i IGGI inte medför någrabiståndspolitiska förpliktelser (UU 1980/81:20). Det finns enligt utskottetsbedömning inte heller några andra biståndspolitiska skäl som motiverar ettobservatörskap i IGGI. I väntan på regeringens prövning av deltagandei IGGI finner utskottet dock inte anledning att föreslå någon åtgärd i frågan,varför yrkande 2 i motion 724 avstyrks. 1. att riksdagenmed avslag på motion 1982/83:1774. yrkandena res. 5 (m) 5-11, och motion 1982/83:903, yrkande 1, godkänner de res. 6 (c) riktlinjerför det svenska utvecklingssamarbetet som förordas i s.y. 2 (vpk)avsnittet Prioriteringar i 'bistånd i propositionen. 2. att förklarar motion 1982/83:1774, yrkande 1, res. 6 (c)angående utarmningen av jordens miljö besvarad med vad utskottet anfört, 3. att förklarar motion 1982/83:1774, yrkande 2, res. 6 (c)angående biståndets inriktning på grundläggande behov besvarad med vadutskottet anfört, 4. att riksdagenförklarar motion 1982/83:1774, yrkande 3, angående biståndetsfattigdomsinriktning besvarad med vad utskottet anfört. 5. att riksdagenförklarar motion 1982/83:1774, yrkande 4, angående de fyra biståndsmålenbesvarad med vad utskottet anfört, 6. att riksdagenavslår motion 1982/83:555 angående biståndspo- res. 7 (m) litik ochmänskliga rättigheter. 7. att riksdagenavslår motion 1982/83:1782 angående avbrytande res. 7 (m) av bistånd. 8. att riksdagenavslår motion 1982/83:903. yrkande 2, angående res. 7 (m) avbrytande avbistånd, 9. att riksdagenförklarar motion 1982/83:903, yrkande 6, angå- res. 7 (m) ende tvångsarbetebesvarad med vad utskottet anfört, 10. att riksdagenavslår motion 1982/83:193 och motion 1982/83:898 angående förändring ifördelningen av bistånd, 11. att riksdagenavslår motion 1982/83:1774. yrkande 14, angåen- res. 8 (c) de FN-bistånd m.m., 12. att riksdagenförklarar motion 1982/83:1786, yrkande 21, angående humanitärt bistånd besvaradmed vad utskottet anfört, 13. att riksdagenförklarar motion 1982/83:903, yrkande 3. angå- res. 9 (m) ende ökadanvändning av svenska resurser i biståndet besvarad med vadutskottet anfört. UU1982/83:20 27 14. att riksdagenavslår motion 1982/83:903, yrkande 5. angående res. 10 (m)landsbygdsutveckling. 15. att riksdagenavslår motion 1982/83:379 angående vattenförsörjning, 16. att riksdagenavslår motion 1982/83:1231 angående prövning av biståndets inriktning påkvinnor, 17. att riksdagenavslår motion 1982/83:906 angående internationell informationsordning, 18. alt riksdagenförklarar motion 1982/83:1234 angående handikappfrågor besvarad med vadutskottet anfört, 19. att riksdagenavslår motion 1982/83:724, yrkande 2, angående observatörskap i IGGI. Bidrag till internationella utvecklingsprogram (C I) Propositionen (s. 47-61) 1981/82 Utgift 1451304336 Reservation 2 205 691427' 1982/83Anslag 1 767 000 000 1983/84 Förslag 1 807 000 000 En bristande biståndsvilja hosfrämst vissa stora givarländer har lett till en allvariig resurskris hos deinternationella biståndsorganisationerna. Den ekonomiska krisen märks främst hos FN-organen förtekniskt bistånd eftersom deras finansiering bygger på ettåriga, frivilligabidrag. I utvecklingsbankerna och deras fonder märks följderna först på längresikt eftersom deras resurser är överenskomna åt gången ochutbetalas med fördröjning. Problemet för utvecklingsfonderna är iförsta hand att deras möjlighet att göra utfästelser om nya lån beskärs närbidragen minskar och inte erläggs i avtalad tid. Genom FN-systemet lämnas bistånd till alla . ävende som annars lätt skulle falla utanför bilaterala program. Inte minst förSverige. som starkt betonar den internationella solidariteten, är detta ettviktigt skäl för vårt stöd till FN. framstår FN framför allt som ett forum föratt behandla politiska tvister. Det är viktigt att också komma ihåg att en stordel av FN:s och fackorganens arbete ägnas åt att stödja u-ländernasutvecklingsansträngningar. FN:s bistånd är ett betydelsefullt stöd för fredoch säkerhet inte bara i de fattiga länderna utan också för . Värt stödtill FN:s biståndsverksamhet är därför också ett stöd till arbetet för fredoch säkerhet i världen och ' Varav ca är skuldsedlar till IDA.de regionala utvecklingsbankerna och internationellajordbruksutvecklingsfonden (). 2 Härutöver kommer 67,6 milj. kr. avointecknade reservationsmedel efter /82 och 1982/83 att /84 tas i anspråk under anslaget. UU1982/83:20 28 måste ses som en helhet. De internationellaorganisationerna är en viktig samarbetskanal, inte minst därför att också småoch fattiga stater ges möjlighet att framföra sina synpunkter och medverka ibeslutsprocessen - om dock inte alltid i önskvärd utsträckning. I många fallhar de internationella organisationerna lyckats bättre än många bilateralaprogram med att få till stånd en aktiv och givande dialog med mottagarländernaom biståndets inriktning och genomförande. FN-biståndet har dock splittrats genom ett ökatutnyttjande av direktbidrag till olika fackorgan. Effekten har bl. a. blivitatt UNDP:s och landprogrammeringens roll i samordning och finansieringförsvagats, som tendenser till konkurrens och stridigheter inomFN-systemet ökat. Att koncentrera bidragen till UNDP kan därför ses som enmotsvarighet till den ökade tonvikt som landprogrammen ges i det bilaterala biståndet. I den mån fackorganen via sina reguljära budgetar kan geett betydande tekniskt bistånd bör detta givetvis uppmuntras. Däremot börgivarländerna undvika att slentrianmässigt kanalisera resurser till olikaspecialfonder. Den minskning som i det följande föreslås för stödet till SIDA:sämnesinriktade verksamhet skall också ses i detta perspektiv. verkar för att det multilaterala biståndet skallfå en inriktning som ligger i linje med biståndspolitiska mål. t. ex.kraven på social rättvisa och ekonomisk utjämning. a. ställtsig bakom och Internationella utvecklingsfondens (IDA:s) ansträngningaratt inrikta låneverksamheten på de fattigare befolkningsgrupperna och på ländersom för en politik i folkflertalets intresse. har också IDAmedvetet inriktat sin verksamhet pä landsbygdsutveckling och mer uppmärksammataspekter som berör sysselsättning och inkomstfördelning. Studier har visat attIDA:s mera socialt inriktade verksamhet har en ekonomisk avkastning och eneffektivitet som inte står efter. har också framgångsrikt verkat för att FN:sutvecklingsprogram (UNDP) i högre grad skall inrikta sitt bistånd på fattigaregrupper och länder. Huvuddelen av UNDP:s resurser går numera till de fattigareu-länderna. Genom särskilda bidrag stöder vi även UNDP:s verksamhet i de minstutvecklade . har traditionellt tillhört de multilateralaorganens stora bidragsgivare. I flera av organisationerna uppgår våra bidragtill en betydande andel av de totala resurserna. Den multilaterala andelen avdet svenska biståndet har dock sjunkit. har mångaandra länder ökat sina andelar. har t. ex. de andra nordiska ländernastörre andelar multilateralt bistånd än . En multilateral andel av detsvenska biståndet, som väsentligt understiger det traditionella riktmärket påen tredjedel av biståndsanslagen, skulle försvaga vårt stöd fördeinternationella organisationerna och deras arbete till stöd för tredje världensutvecklingsansträngningar. UU1982/83:20 ' 29 Det måste dock understrykas attSverige som stor multilateral bidragsgivare har ett särskilt ansvar för attmedlen används effektivt och i överensstämmelse med mål som mottagarländernadelar. Det är också viktigt att upprätthålla strikta krav på effektivitet bådeinom organisationerna och i deras biståndsinsatser. Regeringen föreslår att anslaget Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /84 ökar med 40 milj. kr.till 1 807 milj. kr. Liksom under /83 kommer vissa multilateralabidrag att finansieras genom att ointecknade reservationsmedel tas i anspråk.De sammanlagda bidragen till internationella biståndsprogram /84uppgår därmed till 1 874,6 milj. kr., varav 1 807 milj. kr. är anslag /84 och 67,6 milj. kr. tas i anspråk av ointecknadereservationsmedel. Bidragen fördelas enligt följande tabell: Multilateralt bistånd 1982/83 och 1983/84 fördelat påorganisationer (milj.kr.) - UNDP:s verksamhet i de minst Internationellafinansieringsprogram Internationella utvecklingsfonden () Internationellafinansieringsbolaget (IFC) Afrikanskautvecklingsbanken (AflDB) Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) Asiatiskautvecklingsbanken (AsDB) Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) Internationellajordbruksutvecklingsfonden () Internationellt livsmedelsbiståndVärldslivsmedelsprogrammet (WFP) konvention om livsmedelshjälp (FAO) Internationellaberedskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) -38,1 -32,0 -49,2 UU1982/83:20 30 1982/83 1983/84 Övrigaorganisationer FN:s hjälpprogram för Palestinaflykting-ar (UNRWA) FN:sflyktingkommissarie () Internationella federationen för familjeplanering(IPPFI /han-delscentriim (ITC) Importkontoiet för u-landsprodukter(IMPOD) Gemensamma fonden Övriga multilaterala bidrag Totalt -1- n,i 89,5' -1-44,5 , kapiialntvecklingsfond(UNCDF) och befolkningsfond (UNFPA) /83 475 000 000 Budgetåret1983/84 490 000 000 varav Ordinariebidrag till UNDP 360 000 000 i de minstutvecklade 50 000 000 Kapitalutvecklingsfonden(UNCDF) 32 000 000 Befolkningsfonden(UNFPA) 48 000 000 sjönk andelen förav finansierat bistånd inom FN-familjen från till . En ytterligare minskning kan medföra en återgång till en alltmersplittrad . UNDP har redan tvingats att dra ned sin organisationbetydligt. En ytterligare neddragning torde inte vara möjlig utan en förändringav UNDP:s roll i FN-systemet. har för /84 utfäst ett bidrag om360 milj. kr. samt-med förbehåll för godkännande - ett bidrag omtillsammans 720 milj. kr. för budgetåren 1984/85 och 1985/86. UNDP:s nuvarande resurskris kan göra en räddningsoperationnödvändig . bör ha beredskap att ge UNDP ett extrabidrag. ' Varav 40.0 milj. kr. tas i anspråk av ointecknadereservationsmedel efter budgetåret 1981/82och 27,6 milj. kr. efter /83, totalt 67,6 milj. kr. - Av dennasumma utgjordes 1 767 milj. kr.