bet · G601JuU34 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:34 om anslag till rättshjälp m. m. 1982/83:100 bil. 4,F, jämte motioner) Regeringen har i proposition1982/83:100 bilaga 4 () under punkt (s. 104)föreslagit att till Rättshjälpskostnader för /84anvisa ett förslagsanslag av . 1 motion 1982/83:1749 av BertilLidgard m. fl. (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att under andrahuvudtiteln med bifall till förslagen i motionen beslutar att tillRättshjälpskostnader för /84 anvisa ett förslagsanslag av . (yrkande 2). För innevarande budgetår äranslaget till rättshjälpskostnader 170 milj. kr. Vid medelsanvisningenbeaktades dels att vissa redan beslutade ändringar i rättshjälpslagen(1972:429) beräknades medföra besparingar, dels att regeringen avsåg att läggafram ytterligare förslag som syftade till att minska belastningen pårättshjälpsanslaget med ca 50 milj. kr. De åsyftade förslagen omändringar i rättshjälpslagen, som har lett till lagstiftning (prop.1982/83:61, JuU 19, rskr 172), kom dock att få en något annorlunda utformningoch ett senare ikraftträdande än som förutsattes vid medelsberäkningen i 1982års budgetproposition. Med anledning därav bereddes i detifrågavarande lagstiftningsärendet (prop. 1982/83:61 s. 58) tillfälle att tadel av vad departementschefen anförde därom att anslaget för det innevarandebudgetåret kunde antas bli belastat med bortemot 20 milj. kr. mer än somförutsattes budgetproposition. För /84 föreslår nu regeringen att anslagettill rättshjälpskostnader bestäms till 170 milj. kr. Därvid har regeringenbeaktat de besparingar som antas följa av de nämnda ändringarna irättshjälpslagen. I motion 1749 förespråkas att, med hänsyn tillbudgetläget, ytterligare besparingar med ca 10 milj. kr görs pårättshjälpsanslaget. Enligt motionärerna bör regeringen arbeta framförslag till sådana författningsänd- 1 1982/83. JuU1982/83:34 2 ringar som kan leda till besparingarna. Vid ställningstagande till motionsönskemålet bör beaktasatt rättshjälpssystemet f. n. är föremål för en genomgripande översyn av enparlamentariskt sammansatt kommitté - rättshjälpskommittén (Ju 1982:01) - somtillkallades . Ett uppdrag för kommittén är att undersökavilka förändringar i rättshjälpslagstiftningen som kan göras för att ökaeffektiviteten och åstadkomma besparingar. Kommittén har inomområdet för rättshjälp ät misstänkt i brottmål lagt fram ett delbetänkande (DsJu 1983:2) Rätten till offentlig försvarare. Kommittén beräknar 8tt förslagen idelbetänkandet innebär besparingar på rättshjälpsanslaget med i vart fall 5milj, kr. , Vidare står kommittén i begrepp att lägga framett delbetänkande om ADB-hantering av rättshjälpsärenden. Förslagen i detbetänkandet beräknas av kommittén leda till vissa rstionaliseringsvinster,Kornmittén väntas avge ett slutbetänkande . Av vad nu har sagts framgår att det pågår ett omfattandearbete på att reformera rättsihjälpssystemet bl. a. i syfte att söka minskastatens utgifter på rättshjälpsområdet, Mot denna bakgrund anser utskottet attnågra särskilda åtgärder från sida inte är påkallade med anledningav motionsyrkandet. Utskottet godtar regeringens medelsberäkning och avstyrkerbifall till motion 1749 i här behandlad del. att med bifall til]regeringens förslag och med avslag på motion 1982/83:1749 i denna del (yrkande2) till Rättshjälpskostnader för /84 anvisar ett förslagsanslagav . 2, RättshJälpsnämndeFna m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna F 2-F 4 (s. 104-106) och hemställer 1, att riksdagentill Rättshjälpsnäninderna för /84 anvisar ett förslagsanslag av9 , 2, att riksdagentill Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet för /84anyisar ett förslagsanslag av , 3, att riksdagentill Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag för /84 anvisar ettförslagsanslag av . Vissa domstplskostnader m- m. Regeringen har underpunkt F5 (s. 106 och 107) föreslagit att till Vissa dornstolskqstnader m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av . JuU1982/83:34 3 I motion 1982/83:374 av HugoHegeland (m) hemställs att hos regeringen begär en översyn aversättningen till vissa tolkar i enlighet med vad som anförts i motionen. Under denna punkt föreslårregeringen att anvisar ett förslagsanslag som innebär en ökning med7 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. Sammanlagt föreslås ettanslag av 38 milj. kr. Från anslaget bestrids olika kostnader förrättegångsväsendet, bl. a. ersättning av allmänna medel till vittnen,målsägande och tolkar. Utskottethar inte något att erinra mot regeringens medelsberäkning. I motion 374 begärs en översyn av reglerna om ersättningtill tolk. Enligt motionärens mening bör översynen syfta till att möjliggöraför auktoriserade translatorer med lång erfarenhet som domstolstolk att utangodkännande av kommerskollegium få ersättning enligt högsta nivå idomstolsverkets tolktaxa. Motionären pekar på att Föreningen i består av kvalificerade tolkar av vilka många avprincipiella skäl inte har velat underkasta sig prövning av kommerskollegium. Bestämmelser om tolk vid allmän domstol finns irättegångsbalken, där det föreskrivs att tolk får anlitas att biträda domstoleni olika situationer. Tolkar kan vara allmänna tolkar som är knutna till endomstol eller tolkar förordnade för visst mål. Tolkar har rätt till ersättningför arbete, tidsspillan och utlägg. Ersättningen betalas av staten.Rättegångsbalkens bestämmelser gäller på grund av hänvisning också i bl. a.bostadsdomstolen, , arbetsdomstolen och hyresnämnderna. I förvaltningsprocesslagen (1971:291) finns regler om tolki regeringsrätten, kammarrätter och länsrätter samt i försäkringsrätter ochförsäkrings-överdomstolen. Kostnaderna för sådana tolkar betalas av staten. Tolk kan också anlitas vid förvaltningsmyndigheter såsompolis-, kronofogde- och åklagarmyndigheter. Ett statligt prövningsförfarande för tolkar och föröversättare (translatorer) infördes . Enligt förordningen(1975:590) om godkännande av tolkar och auktorisation av översättare skallfråga om godkännande av tolk eller auktorisation av översättare prövas avkommerskollegium. För att bli godkänd som tolk eller auktoriserad somöversättare skall tolken eller översättaren enligt förordningen bl. a. hafullgjort av kommerskollegium föreskrivna kunskapsprov. Efter särskild prövningkan godkänd tolk eller auktoriserad översättare få bevis om speciell kompetensför tolkning eller översättning inom visst område, exempelvis domstolstolkning.Godkännande, auktorisation och bevis om speciell kompetens gäller för . JuU1982/83:34 4 har tillsyn övergodkända tolkars och auktoriserade translatorers verksamhet med möjlighet attvid missbruk meddela varning eller upphäva godkännandet eller auktorisationen.Vid behandling av ärenden enligt förordningen får kommerskollegium erforderligaråd och upplysningar av en till kollegiet knuten rådgivande ochöversättarfrågor. Enligt övergångsbestämmelserna till förordningen skulletranslator som vid förordningens ikraftträdande var auktoriserad avhandelskammare eller förordnad av handels- och sjöfartsnämnden i ansessom auktoriserad enligt förordningen om han före förordningens ikraftträdandeingav anmälan härom till kollegiet. En sådan auktorisation skulle gälla minsttvå och högst . Giltighetstiden skulle i varje särskilt fall bestämmasmed iakttagande av att efter utgången av auktorisationen skulle upphöraför omkring en tredjedel av de ifrågavarande translatorerna . Enligt regler i ochförvaltningsprocesslagen skall ersättning till tolkar utgå efter särskildtaxa, som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer.Regeringen har i förordningen (1979:291) om tolktaxa föreskrivit att taxanskall fastställas av . Denna reglering kom till mot bakgrund avatt det inte fanns några enhetliga normer för ersättning till tolkar inomrättskipningens område och att ersättningsnivån varierade betydligt (prop.1978/79:132. JuU 33, rskr 289). Under förarbetena till 1979 års lagstiftning angåendetolktaxa anfördes bl. a. att det måste anses vara av allmänt intresse attmyndigheterna i större utsträckning än dittills fick tillgång till tolkar,vilkas kunskaper har prövats sakkunnigt. För att fler av de verksamma tolkarnaskulle förmås att genomgå utbildning och examination ansågs det böra krävas attde av kommerskollegium godkända tolkarna erhöll högre ersättning än övrigatolkar. Genom att de högre arvodesnivåerna knöts endast till kommerskollegietsolika former av prövning ansågs gränsdragningsproblem och i de enskilda fallensvåra meritvärderingar kunna undvikas (se prop. 1978/79:132 s. 28-29). Den nu gällande tolktaxan har fastställts avdomstolsverket att gälla fr. o. m. (DVFS1981:44 B 85). Taxan skiljer mellan tolkning vid domstol (tabell I) ochtolkning vid polis-, åklagar- och kronofogdemyndigheter (tabell II). Tilltabellen för domstolstolkning hänförs även tolkning vid hyresnämnd,arrendenämnd och statens va-nämnd. Inom varje tabell finns tre skildaersättningsnivåer beroende på tolkens kvalifikationer. Den högsta ersättningsnivån,arvodesnivå III, gäller för av kommerskollegium godkänd tolk som har erhållitbevis om speciell kompetens som rättstolk i språket i fråga. Arvodesnivå IIavser tolk som godkänts av kommerskollegium. Övriga tolkar hänförs tillarvodesnivå I. Ersättning utgår med följande belopp. JuU 1982/83:34 Arvodesnivå I II III per påbörjad I/2-timme . per påbörjad1/2-timme . per påbörjad 1/2-timme Tolkning vid polis-, åklagar- och kronofogdemyndighet 1-1,5 tim 1,5-2 tim 2-2,5 tim 2,5-3 tim Arvodesnivå I II III 95 125 160 ' 3-3,5 tim .3,5-4 tim 4-4,5 tim 4,5-5 tim 5-5,5 tim per påbörjad 1/2-timme perpåbörjad 1/2-timme perpåbörjad 1/2-timme JuU1982/83:34 6 Föreningen i är en sammanslutning av översättare och tolkar somantagits som s, k. translatores publici av handels- och sjöfartsnämnden iGöteborg eller som auktoriserats efter examination av handelskammare i hos begärt att tolkar som sålunda antagits somtranslatores publici skulle erhålla tillstånd att debitera tolkarvode enligtarvodesnivå III i tolktaxan och ej funnit skäl att bifallaframställningen, lämnade regeringen föreningens besvär över domstolsverketsbeslut utan bifall . Med anledning av en förnyad framställningfrån föreningen har regeringen därefter i beslut ej funnitskäl att ändra det tidigare beslutet. Motsvarande beslut har meddelats medanledning av en enskild medlems framställning. En motion av samma innehåll .som den nu föreliggandebehandlades av utskottet . Utskottet, som i sitt av godkändabetänkande avstyrkte bifall fill motionen, uttalade därvid att det mot dennuvarande ordningens bakgrund saknades skäl för den i motionen förespråkadeförfattningsöversynen (JuU 1979/80:35 s. 8, rskr 296). När motionsönskemålet nu återkommer finner utskottet inteskäl till något annat ställningstagande än det som kommit till uttryck iutskottets betänkande 1979/80:35. Utskottet avstyrker därför bifall till motion374. attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Vissa domstolskostnader m.m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av , attriksdagen avslår motion 1982/83:374. Diverse kostnader för rättsväsendet. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt F 6 (s. 107) och hemställer att till Diversekostnader för rättsväsendet för /84 anvisar ett förslagsanslagav . Närvarande: (), (), ArneNygren (s), (), (), (), Karl-GustafMathsson (s), (), (), i (fp), (), (), (), BirtheSörestedt (s) och ().