bet · G601JuU32 · 1982-12-31 00:00:00 — omunderrätternas sammansättning m.m. (prop. 1982/83:126 jämte motioner) Iproposition 1982/83: 126 har regeringen () dels föreslagitriksdagen att anta av lagrådet granskade förslag till 1. lag om ändring irättegångsbalken, 2. lag om ändring igiftermälsbalken, 3. lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 4. lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152), 5. lag om ändring i vattenlagen(1918:523), 6. lag om ändring i lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden, ' 7. lag om ändring i militärarättegångslagen (1948:472), 8. lag om ändring i , 9. lag om ändring i lagen(1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 10. lag om ändring i lagen(1969:246) om domstolar i fastighetsmål, 11. lag om ändring ibötesverkställighetslagen (1979:189), 12. lag om ändring i vattenlagen(1983:000). dels berett tillfälle att ta del av vadchefen för anfört om nämndemännenstjänstgöringsförhållanden m. m. Rörande propositionens huvudsakliga innehållhänvisar utskottet till framställningen i det följande under . Isamband med propositionen behandlar utskottet de med anledning av propositionenväckta motionerna 1982/83:2278 av m. fl. (c), 1982/83:2279 avGörel (), 1982/83:2280 av Per (vpk) och (vpk),1982/83:2281 av m.fl. (m), 1982/ 83:2282 av (), 1982/83:2283 av i (fp) och ()och 1982/83:2284 av m.fl. (m). Motionsyrkandena redovisas på s.14. Underärendets beredning har fill utskottet inkommit en skrift från nämndemännen iSödra Roslags tingsrätt. De vid proposifionenfogade lagförslagen har följande lydelse. Riksdagen1982/83. JuU 1982/83:32 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om ' dels att29 kap. 7 § skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 3 och 4 §§, 2 kap. 4 a §, 4 kap. 5 och 14§§, 29 kap. 1, och 6 §§ samt 49 kap. 7 § skall ha nedan angivna lydelse. Tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarna domare. Flera än fyra lagfarna domare må ej sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätt bestå av en lagfaren domare och nämnd. Kan huvudförhandling i målet beräknas kräva minst , må dock två lagfarna domare och nämnd sitta i rätten. En tingsrätt är i tvistemål domförmed tre lagfarna domare. Flera än fyra lagfarna domare får inte sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätten bestå av en lagfaren domareoch tre nämndemän. I mål om åtal för brott, för vilket inte är stadgat lindrigarestraff än fängelse , skall rätten dock bestå av en lagfaren domare ochfem nämndemän. Om det behövs med hänsyn till målets omfattning eller någonanrian särskild omständighet, får ytterligare en nämndeman utöver vad somföljer av första eller andra meningen sitta i rätten. Kan huvudförhandlingen i ett brottmål beräknas kräva ,/år två lagfarna domare sitta i rätten förutom nämndemännen. Om det inträffar förfall bland nämndemännen sedan huvudförhandlingenhar påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän eller,i mål som avses i andra stycket andra meningen, med en lagfaren domare och fyranämndemän. Tingsrätt är domför med en lagfaren domare när mål avgörsutan huvudförhandling, vid annanhandläggning som inte sker vid huvudförhandling eller vid syn på stället, vidsådan huvudförhandling i tvistemål som hålls i förenklad form. Senaste lydelse av 29 kap. 7 § 1976: 560. Senaste lydelse1982: 1123. JuU 1982/83:32 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vid huvudförhandling och syn påstället i mål om brott för vilket inte är stadgat svårare straff än böter ellerfängelse , under förutsättning att det inte finns anledningatt döma till annan påföljd än böter. / domsaga skola finnas nämnde- Regeringen eller den myndighet mäntill det antal, som hovrätten som regeringen bestämmer skall efter tingsrättens hörande bestäm- fastställa hur många nämndemän mer. som skall finnas i varje domsaga. I nämnd skola sitta fem nämndemän. Om det är påkallat medhänsyn till målets omfattning eller annan särskild omständighet, må dock sexsitta i nämnden. Inträffar förfall för nämndeman sedan huvudförhandlingpåbörjats, är rätlen domför med fyra i nämnden. Tingsrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. 2 kap. 4a§'' 1 hovrätts domkrets skola för Regeringen eller den myndighet hovrättenfinnas nämndemän till som regeringen bestämmer skall det antal, som föreskrives av rege- fastställa hur många nämndemän ringen. som skall finnas i hovrättens dom- krets förtjänstgöring i hovrätten. Hovrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. 4 kap. 5§' Nämndeman utses genom val. Hör till domsaga mer än en kommun, fördelar tingsrättenantalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till deras folkmängd, varvidiakttages att varje kommun skall utse ett jämnt antal nämndemän. Regeringen fastställer för varje Regeringen eller den myndighet län inomhovrätts domkrets eller. som regeringen bestämmer skall om del av län ingår i hovrätts dom- för varje län inom hovrätts dom krets, för sådan del det antal nämn- krets eller, om del av län ingår i demän i hovrätt som skall utses. hovrättsdomkrets, för sådan del fastställadet antal nämndemän i hovrätt som skall utses. väljes halva antalet nämndemän inomdomkretsen. Då nämndeman skall väljas, skall rätten göra anmälan därom till densom har att föranstalta om valet. ' Senaste lydelse 1975:1288. * Paragrafen införd genom 1976:560. ' Senastelydelse 1976:560, JuU 1982/83:32 Vet domare omständighet föreligga,som kan antagas utgöra jäv mot honom, vare han skyldig att självmant giva dettill känna. Vill part göra jäv mot domare,skall han framställa invändning därom, då han första gången för talan i målet,sedan han erhöll kännedom om alt domaren sitter i rätten eller eljest tagerbefattning med målet eller, om den omständighet, vara jävet grundas, då ej varkänd för parten, sedan han erhöll sådan kännedom. Underlåter parten det, varehans rätt alt framställa invändningen förfallen. Fråga om jäv mot domare i lägre rätt må ej upptagas ihögre rätt, med mindre jävet i den högre rätten göres av part, som enligt vad iandra stycket stadgats är berättigad därtill, eller talan föres mot beslut,varigenom jävet ogillats. Ej må fråga om jäv mot särskild ledamot av nämndväckas i högre rätt. Yppas vid överläggning till domeller beslut skiljaktiga meningar, skall omröstning ske. / tingsrätt skall, om nämnd har säte i rätten förstordföranden och, om ytterligare en lagfaren domare sitter i rätten, sedan dennesäga sin mening. Ordföranden inhämte därefter nämndens mening. Vid omröstning i annat fall skall den yngste i rättenförst yttra sig och sedan var efter annan, såsom de hava säte i rätten. Harmålet beretts av viss ledamot, säge han först sin mening. / hovrätt skall dock,om nämndemän ingå i rätten, dessa si.st säga sin mening. angive de skäl, vara hangrundar sin mening. Fråga om jäv mot domare i lägre rätt/å>- inte upptagasi högre rätt, med mindre jävet i den högre rätten görs av part, som enligt vadi andra stycket stadgats är berättigad därtill, eller överklagande sker av beslut,varigenom jävet ogillats, Om det vid överläggning till domeller beslut framförs skiljaktiga meningar, skall omröstning ske. Vid omröstningen skall den yngste irätten först yttra sig. Därefter skall ledamöterna yttra sig allt eftersom dehar säte i rätten. Om målet har beretts av en viss ledamot, skall denne förstsäga sin mening. Om nämndemän ingår i rätten, skall dessa säga sin meningsist. Var och en skall ange de skäl hangrundar sin mening på. " Senaste lydelse 1976:560. JuU 1982/83:32 Yppas i tingsrätt, då rätten består av en lagfaren domareoch nämnd, arman mening än ordförandens och förena sig minst fyra eller, då inämnden äro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen och slutet, gällenämndens mening; i annat fall gälle ordförandens. Yppas, då tingsrätten består av två lagfarna domare ochnämnd, annan mening än sådan som omfattas av de lagfarna domarna och förenasig, när sex sitta i nämnden, minst fem och eljest minst fyra nämndemän omskälen och slutet, gälle nämndens mening. I annat fall gälle den mening somomfattas av de lagfarna domarna. Förena sig dessa ej om en mening, gälle avderas meningar den som biträdes av de flesta av nämndemännen eller, om likamånga biträda vardera meningen, den som är lindrigast; kan ej någon meninganses som lindrigare, gälle ordförandens. Om det erfordras, sker i fall som nuavses fortsatt omröstning inom utröna hur många som biträdavardera meningen. Vid omröstning / annat fall gälle den mening, som omfattasav mer än hälften av ledamöterna. Har någon mening erhållit hälften av rösternaoch är denna den lindrigaste, gälle den meningen; vid särskild omröstning,huruvida villkorlig dom skall meddelas eller skyddstillsyn eller skyddstillsynjämte fängelse enligt 28 kap. 3 § ådömas eller förordnande meddelasom överlämnande till särskild vård, så ock eljest, då ej någon mening kananses som lindrigare, gälle dock den mening, som erhållit hälften av rösternaoch bland dem ordförandens. Vid omröstning skall den meninggälla som omfattas av mer än hälften av ledamöterna. Om någon mening harerhållit hälften av rösterna och denna är den lindrigaste, skall den meningengälla. Vid särskild omröstniiig huruvida rätten skall meddela villkorlig domeller döma till skyddstillsyn eller skyddstillsyn jämte fängelse enligt 28 kap.3 § eller meddela förordnande om överiämnande till särskild vårdskall dock den mening gälla som har erhållit hälften av rösterna, bland demordförandens. Detsamma gäller även i andra fall när inte någon mening kan ansessom lindrigare. ' Scnasle lydelse 1981::i4. ti /83. JuU 1982/83:32 Yppas vid omröstning, som avses i 3 § tredje stycket,flera än två meningar, utan att någon skall gälla, skola de röster, som äroogynnsammast för den tilltalade, sammanläggas med de för honom därnäst minstförmånliga och, om det erfordras, sammanläggningen fortsättas efter sammagrund, till dess någon mening skall gälla; kan ej någon mening anses somogynnsammare för den tilltalade, gälle den mening, för vilken rösterna äroflera än för annan, eller, omför flera meningar rösterna äro lika många, densom biträtts av den främste bland dem, som röstat för någon av dessa meningar. Om det vid omröstning enligt 3 § framförs flera än tvåmeningar utan att någon skall gälla, skall de röster som är ogynnsammast förden tilltalade läggas samman med de röster som är därnäst minst förmånhga förhonom. Om det behövs skall sammanläggningen fortsättas efter samma grund tilldess någon mening skall gälla. Om inte någon mening kan anses somogynnsammare för den tilltalade, skall den mening gälla som har fått fleströster eller, om det finns flera meningar som har fått lika många röster, denmening som biträtts av den främste bland dem som röstat för någon av dessameningar. Beträffande omröstning i fråga, som hör till rättegångenoch ej avser ansvar eller som rör enskilt anspråk, så ock i fråga enligt 5 §eller om rättegångskostnad, gälle vad i 16 kap. är stadgat; angående häktningeller åtgärd, som avses i 25-28 kap., äge dock vad i detta kapitel föreskrivesom omröstning i fråga om ansvar motsvarande tillämpning. Föres i brottmål talanom enskilt anspråk, vare rättens avgörande i ansvarsfrågan bindande vidprövningen av det enskilda anspråket. säte i rätten, skall även vidtillämpning av reglerna i 16 kap. gälla vad i 1 § andra stycket och 3 § förstaoch andra styckena i detta kapitel är stadgat. Beträffande omröstning i frågor som hör till rättegångenoch inte avser ansvar eller som rör enskilt anspråk samt i frågor enligt 5 §eller om rättegångskostnad gäller vad som föreskrivs i 16 kap. Beträffandehäktning eller åtgärd som avses i 25-28 kap. tillämpas dock bestämmelserna idetta kapitel om omröstning i fråga om ansvar. Om det i brottmål förs talan omenskilt anspråk, skall rättens avgörande i ansvarsfrågan vara bindande vidprövningen av det enskilda anspråket. " Senaste lydelse 1976:560. " JuU 1982/83:32 Har underrätt förklarat domare jävig eller ogillat jäv motsärskild ledamot av nämnd eller bifallit begäran om rättshjälp åt misstänkt ibroftmål, skall i'/ underrättens be-sl\xt förbliva. Har underrätt förklarat en domare jävig eller bifallit enbegäran om rättshjälp åt misstänkt i brottmål, skall underrättens beslut ståfast. Denna lag träder i kraft den 1 juli1983. Äldre bestämmelser gäller alltjämt vid huvudförhandlingar som harpåbörjats före ikraftträdandet samt vid överläggningar och omröstningar ianslutning ull sådana huvudförhandlingar. Lag om ändring i giftermälsbalken Härigenom föreskrivs att 15 kap. 29, 30 och 30 a §§ giftermälsbalken'skall ha nedan angivna lydelse. 15 kap. 29 § 1 äktenskapsmål, boskillnadsmål, mål rörande bodelning och mål om underhåll som avses i denna balk skall underrätt vid handläggning, som enligt vad eljest är föreskrivet skall ske med tre eller fyra lagfarna domare, bestå av en lagfaren domare och nämnd. Vad nu sagts gäller även annat mål som handlägges i samma rättegång. I äktenskapsmål, boskillnadsmål,mål rörande bodelning och mål om underhåll som avses i denna balk skallunderrätt vid handläggning, som enligt vad eljest är föreskrivet skall ske medtre eller fyra lagfarna domare, bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän.Vad nu sagts gäller även annat mål som handläggs i samma rättegång. Om det behövs med hänsyn till målets omfattning ellernågon annan särskild omständighet, får fyra nämndemän sitta i rätten. Om det inträffar förfall bland nämndemännen sedan huvudförhandlinghar påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämndemän. '" Senaste lydelse 1979:242. ' JuU 1982/83:32 När nämndemän skall ingå i tingsrätien skall följande avvikelser gälla från vad som annars är föreskrivet om överläggning och omröstning i tvistemål. 30 § säte i underrätt skolai nämnden sitta nämndemän till det antal som föreskrives i 1 kap. 4 § andrastycket . I sådant fall skola vidare följande avvikelser gällafrån vad som eljest är föreskrivet om överläggning och omröstning i tvistemål. Ordföranden skall vid överläggningen framställa saken och vad lag stadgardärom. Vid omröstning skall ordföranden/dr.v? säga sin meningoch därefter inhämta nämndens. Yppas annan mening än ordförandens och förena sig minstfyra eller, då i nämnden äro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen ochslutet, gäller nämndens mening. 1 annat fall gäller ordförandens mening. bestämt rättens avgörande, svarar för dettaenvar nämndeman, som med sin röst bidragit därtill. Vid omröstning skaWjörsi ordföranden och därefternämndemännen säga sin mening. Vid huvudförhandling i mål som avses i 29 § är hovrättdomför med tre lagfarna domare och två nämndemän. Flera än fyra lagfarna domareoch tre nämndemän/iå ej sitta i rätten. Har målet i underrätten avgjorts utannämnd, är dock hovrätten domför även med enbart lagfarna domare enligt vadsom sägs i 2 kap, 4 § första stycket . Deltaga nämndemän enligt första stycket i måletsavgörande, skall vid överiäggningen ordföranden eller, om målet beretts avannan lagfaren domare, denne framställa saken och vad lag stadgar därom. Vidomröstning skall gälla vad som är föreskrivet angående omröstning i tvistemål.Nämndemännen skola dock säga sin mening sist. Vid huvudförhandling i mål somavses i 29 § är hovrätt domför med tre lagfarna domare och två nämndemän.Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän får inte sitta i rätten. Ommålet i underrätten har avgjorts utan nämndemän, är dock hovrätten domför ävenmed enbart lagfarna domare enligt vad som sägs i 2 kap. 4 § första stycketrättegångsbalken. Om nämndemän deltar enligt första stycket i måletsavgörande, skall vid överläggningen ordföranden eller, om målet har beretts aven annan lagfaren domare, denne framställa saken och vad lag stadgar därom.Vid omröstning skall gälla vad som är föreskrivet om omröstning i tvistemål.Nämndemännen skall dock säga sin mening sist. JuU1982/83:32 9 Denna lag träder i kraft den I juli1983. Äldre bestämmelser gäller alltjämt vid huvudförhandlingar som harpåbörjats före ikraftträdandet samt vid överläggningar och omröstningar ianslutning till sådana huvudförhandlingar. Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 13, 17 och 20 §§ lagen (1971:289)om allmänna förvaltningsdomstolar' skall ha nedan angivna lydelse. I kammarrätts domkrets skall för kammarrätten flnnasnämndemän /(// det antal, som föreskrives av regeringen.Regeringen fastställer för varje län inom domkretsen det antal nämndemän somskall utses. Kammarrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen eftersamråd med dem. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerskall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i kammarrättens domkretsför tjänstgöring i kammarrätten. Regeringen eller myndigheten skall vidareför varje län inom domkretsen fastställa det antal nämndemän som skall utses.Kammarrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen efter samråd med dem. Länsrätt är domför med en lagfaren domare och tre nämndemän om inte annat följer av 18 §. Fler än fyra nämndemän får inte sitta i rätten. Länsrätt är domför med en lagfarendomare och tre nämndemän, om inte annat följer av 18 §. Om det behövs med hänsyn till målets omfattning ellernågon annan särskild omständighet, får fyra nämndemän sitta i rätten. Om det inträffar förfall bland nämndemännen sedan handläggningenhar påbörjats, är rätten domför med två nämndemän. Om domförhet vid behandling av mål om fastighetstaxering finns, förutomi 18 §, bestämmelser i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Regeringen bestämmer hur många nämndemän som skall finnasi varje län för tjänstgöring i länsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. Lagen omtryckt 1981:1323. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerskall fastställa hur många nämndemän som skall finnas i varje län för tjänstgöringi länsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen eftersamråd med dem. Valbar till nämndeman i kammarrätt och länsrätt är myndig svenskmedborgare, som är kyrkobokförd i länet och inte har fyllt . Tjänsteman vid allmän förvaltningsdomstol, länsstyrelseeller under länsstyrelse lydande myndighet, länsläkare, biträdande länsläkare,lagfaren domare, åklagare eller advokat eller annan som har till yrke alt föraandras talan inför rätta får inte vara nämndeman. Tjänsteman vid allmän förvaltningsdomstol, länsstyrelseeller under länsstyrelse lydande myndighet, lagfaren domare, åklagare, polismaneller advokat eller annan som har till yrke att föra andras talan inför rättafår inte vara nämndeman. Nämndeman i länsrätt får inte vara nämndeman ikammarrätt. Den som har fyllt eller uppger annat giltigthinder är inte skyldig att mottaga uppdrag som nämndeman. Den som har avgåttsom nämndeman är inte skyldig att mottaga nytt uppdrag förrän . Rättenprövar självmant den valdes behörighet. Denna lag träder i kraft den 1 juli1983. Äldre bestämmelser gäller alltjämt när den handläggning i vilkennämndemän skall delta har påbörjats före ikraftträdandet samt vidöverläggningar och omröstningar i anslutning till handläggningen. Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 8 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall ha nedan angivna lydelse. Vid prövning av mål om fastighetstaxering bestårlänsrätten av en lagfaren domare, värderingstekniska ledamöter samt nämndemänsom särskilt utsetts för alt dellaga vid behandlingen av sådana mål. Vid prövning av mål om fastighetstaxering bestårlänsrätten av en lagfaren domare, en värderingsteknisk ledamot samt tvånämndemän som särskilt utsetts för alt delta vid behandlingen av sädana mål.Vad nu sagts gäller ej, om annat följer av 18 § lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar. ' Senaste lydelse 1981:280. Rätten är domför med en lagfarendomare och tre andra ledamöter, varav minst en värderingsteknisk ledamot ochminst två nämndemän, om inte annat följer av 18 § lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar. Fler än fyra ledamöter, utöver den lagfarne domaren,får inte tjänstgöra i rätten. Om det behövs med hänsyn tillmålets omfattning eller någon annan särskild omständighet, får ytterligareantingen en värderingsteknisk ledamot eller en nämndeman ingå i rätten. Inträffar sedan handläggningen påbörjats förfall för envärderingsteknisk ledamot eller för en eller två av nämndemännen, är rättenändå domför, om minst en värderingsteknisk ledamot och minst en nämndeman fortfarande ingår i rätten. Denna lag träder i kraft den 1 juli1983. Äldre bestämmelser gäller alltjämt när den handläggning i vilkennämndemän skall delta har påbörjats före ikraftträdandet samt vidöverläggningar och omröstningar i anslutning till handläggningen. Lag om ändring i vattenlagen (1918:523) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 12 § vattenlagen(1918:523) skall ha nedan angivna lydelse. 11 kap. 12 §' Yppas vid överläggning i vattendomstol skiljaktigameningar, vare lag som i stadgas beträffande domstol, därallenast lagfarna ledamöter hava säte i rätten. Vid omröstning säge vattenrättsdomarensin mening/ör5f, därefter de tekniska ledamöterna och sist nämndemännen. Vid omröstning skall först vattenrättsdomaren säga sinmening, därefter de tekniska ledamöterna och sist nämndemännen. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1971:531. JuU 1982/83:32 12 Lagom ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden Härigenom föreskrivs att i 6 § lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden' ordet "nämnd" skall bytas ut mot"nämndemän". Denna lag träder i kraft den . Äldrebestämmelser gäller alltjämt när den handläggning i vilken nämndemän skalldelta har påbörjats före ikraftträdandet samt vid överiäggningar ochomröstningar i anslutning till handläggningen. Lagom ändring i militära rättegångslagen (1948:472) Härigenom föreskrivs att i 51 och 52 §§ militära rättegångslagen (1948:472)' ordet "nämnd'" skall bytas utmot "nämndemän". Dennalag träder i kraft . Härigenom föreskrivs att i 38 kap. 6 §brottsbalken' ordet "nämnd" skall bytas ut mot "nämndemän". Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1964:167) medsärskilda bestämmelser om unga lagöverträdare skall ha nedan angivna lydelse. Förekommeri mål mot den som Om det i mål mot den som inte ej fyllt tjugoett äranledning att /lar fyllt tjugoett år/inni anledning döma till annan påföljdän böter, att döma till annan påföljd än böter. 'Senaste lydelse 1981:459. ' Senaste lydelse av 51 §1973: 19 och av 52 § 1969: 262. ' Senaste lydel.se1981:211. JuU 1982/83:32 13 böraför tjänstgöring i nämnd före- bör för tjänstgöring i tingsrätt före trädesvis anlitas nämndemän med trädesvis anlitas nämndemän med insikt och erfarenhet beträffande insikt och erfarenhet beträffande vård och fostran av ungdom. vård och fostran av ungdom. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1969:246) omdomstolar i fastighetsmål' skall ha nedan angivna lydelse. 12 § Yppas vid överläggning skiljakli- Vid omröstning skall först ordfö- ga meningar, tillämpasrättegångs- randen säga sin mening, därefter balkens regler om omröstning i den andre lagfarne ledamoten, så domstol med endast lagfarna leda- den tekniske ledamoten och sist möter. Vid omröstning skall först nämndemännen, ordföranden säga sin mening, därefter dep andre lagfarneledamoten, så den tekniske ledamoten och sist nämndemännen. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189) Härigenom föreskrivs att i 17 §bötesverkställighetslagen (1979:189)' ordet "nämnd" skall bytas utmot "nämndemän". Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1974: 1064. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 1064. 'Lydelse enligt prop. 1982/83:93, JuU 29, rskr 264. t2 1982/83. JuU1982/83:32 14 Lag om ändring i vattenlagen (1983:000) Härigenom föreskrivs aft 13 kap. 10§ vattenlagen (1983:000) skall ha nedan angivna lydelse. Lydelse enligt prop. 1981/82:130' Föreslagenlydelse 13 kap. 10 § Om det vid överläggningar i val- Vidomröstning skall först ordfö-