bet · G601FiU2 · 1982-12-31 00:00:00 — om förmögenhetsöverföringar genom inflationen I motion 1981/82:1663 av BirgerRosqvist (s) och () hemställs att beslutar att hosregeringen begära åtgärder för en analys av verkningarna av de senaste årensförmögenhetsöverföringar i . Utskottet har inhämtat yttrandenfrån , ochnationalekonomiska institutionen vid . Yttrandena återfinnssom bilaga till betänkandet. I motionen anförs att undertidsperioden från före har enväsentlig förmögenhetsutjämning ägt rum i . Förändringen var särskiltmarkant . har en kraftig ochständig inflation medfört att den utjämning av förmögenheter som tidigarepågått kraftigt förändrats. Inom ramen för löntagarfondsutredningen har ettmaterial tagits fram som visar att förmögenhetsfördelningen nu snabbt är på vägtillbaka i riktning mot förhållandena och längre tillbaka. Hur mycket som redan har förändrats, hur snabbt förändringenhar gått och vilka grupper i samhället som påverkats, dvs. nackdelar, är dåligt belyst. Det finns inga tillgängliga studier somförmår ange förändringen som skett. Det är en brist. Motionärerna anser det vore av värde för devälfärdssträvanden som fortfarande finns kvar i landet och försocialforskningen om de senaste årens förmögenhetsöverföringar orsakade av bl.a. inflationen analyserades närmare. Det skulle kunna ske genomsocialforskningsinstitutet. Utskottet har vid ett flertaltillfällen behandlat frågor rörande det statistiska underlaget för att belysaförmögenhetsfördelningen och dess förändringar. I anslutning härtill harutskottet uttalat att det är angeläget att kunna följa förmögenhetsutvecklingeni landet för att få underlag för olika politiska beslut. Den högainflationstakten har, som motionärerna anför, sannolikt letttill stora förändringar i förmögenheters sammansättning. Behovet av att fådetta belyst har således ökat. Detföreligger, som framgår av yttrandet från socialforskningsinstitutet, 1 Riicsdagen 1982/83. FiU1982/83:2 2 stora svårigheter att särskilja inflationens verkningar påförmögenhetsfördelningen från andra förändringar i förmögenheten. Det skulle,som framgår av de bifogade remissvaren, krävas omfattande teoretiskt ochempiriskt forskningsarbete. Remissinstanserna bedömer det dock som mycket angelägetatt insatser görs för att klarlägga dessa förhållanden inte enbart på grund avden politiska betydelsen utan också på grund av dessa studiers vetenskapligavärde. () har med anledning avriksdagens beslut påbörjat vissa förmögenhetsundersökningar (FiU1978/79:23). a, gjorde man ett särskilt tilläggsurval till den årligainkomststatistiken avseende 1978 för att särskilt belysaförmögenhetsfördelningen. Avsikten är att sådana tilläggsurval skall göras vartfemte år i fortsättningen för att belysa förmögenhetsfördelningensförändringar. En redovisning av materialet avseende förhållandenkommer att publiceras av SCB . SCB:s material har också tillsammans med material frånriksrevisionsverket (RRV) utnyttjats av realbeskattningsutredningen för attbelysa inflationens effekter på förmögenheter. Materialet kommer att redovisasi det betänkande utredningen avser att publicera (SOU1982:1). a. görs i betänkandet försök att ange storleksordningen på förmögenhetsomfördelningarmellan olika kategorier hushåll . Vidare har visst material beskrivits ilångtidsutredningarna. Det finns således, förutom de undersökningarmotionärerna nämner som gjordes av löntagarfondsutredningen, flera andra källorsom belyser förmögenhetsfördelningens förändringar. Det är emellertid viktigt att slå fast att grunden ochunderlaget för forskning i dessa frågor i form av statistiskt material börbibehållas och utvecklas. Det är därför angeläget att SCB fortsätter arbetetmed att förbättra kvaliteten och avhjälpa bristerna i det material som SCB:sundersökningar bygger på och att SCB fullföljer sina planer på förmögenhetsstatistikensområde. Utskottet anser mot bakgrund av den snabbaprisutvecklingen att det blivit än mer angeläget att belysaförmögenhetsfördelningen och dess förändringar. Det faktum att mycket materialinsamlats men inte slutredovisats talar enligt utskottetsmening för att man bör avvakta dessa redovisningar innan ytterligare initiativtas i frågan. I avvaktan härpå avstyrker utskottet yrkandet i motionen. attriksdagen avslår motion 1981/82:1663. , FiU 1982/83:2 Närvarande:Mats (), (), (), (), Per-AxelNilsson (s), (), (), (c), TorstenKarlsson (s), (), (), (),(), i (vpk) och (). FiU 1982/83:2 4 Yttranden över motion 1981/82:1663 om förmögenhetsöverföringargenom inflationen () villmed anledning av rubricerade motion anföra följande. SCB anser i likhet med motionärerna att det är viktigt attanalysera de förmögenhetsöverföringar som orsakas av inflationen. Storleken påinflationsvinster respektive -förluster beror bland annat på inflationstakt,räntenivåernas höjd, marginalskatteeffekter samt eventuella effekter påtransfereringar. För att kunna bestämma storleken på omfördelningseffekternabehövs kunskap om avkastning och kostnader för olika finansiella tillgångar ochskulder samt i vilken utsträckning dessa beskattas. En sådan kartläggning avinflationens fördelningseffekter skulle tillsammans med den information somerhålls från den löpande inkomstfördelningsundersökningen om den omfördelningsom sker genom skatter och transfereringar m. m., ge en bild av den totalaeffekten av de planerade och ej planerade (genom inflationen) inkomst- ochförmögenhetsöverföringar som sker i samhället. har förmögenhetsuppgifter insamlats i deårliga inkomstfördelningsundersökningarna. SCB skulle redan genom att redovisadetta material tillsammans med alternativa antaganden om realräntan kunna ge engrov bild av vilka hushåll som vunnit eller förlorat på inflationen beroende påinnehav av olika finansiella tillgångar och skulder. Vinster och förluster p.g. a. specifik prisbildning på reala tillgångar främst eget hem och aktieruppstår också. Dessa vinster är dock ej helt jämförbara med inflationsvinsternaoch betydligt svårare att kartlägga. En analys av inflationens omfördelandeeffekter bör trots detta omfatta såväl reala som finansiella tillgångar ochskulder. Vid denna analys kan innehav av finansiella tillgångar och skuldersägas vara särskilt intressanta eftersom dessa vinster och förluster ärkortsiktiga och hushållet kan tillgodogöra sig dessa . Enberäkning av såväl brutto- som nettovinster skulle vara möjlig. Vidredovisningen kan uppdelning bl. a. ske efter olika hushållstyper (barnfamiljer- övriga), socio-ekonomiska grupper (löntagare - jordbrukare och övrigaföretagare), boendeformer, åldersindelning (unga familjer - pensionärer) ochtillgångsslag. Redan denna redovisning har stort värde. Genom attförmögenhetsuppgifter insamlats kan även viss analys göras av deninflationsanpassning som olika grupper gjort över tiden. När det gäller kvaliteten på det av SCB insamladedatamaterialet föreligger det stora skillnader mellan olika förmögenhetsslag.För fastigheter och olika typer av skulder är täckningsgraden hög. Däremotföreligger det underskattningar av bankmedel, aktier, obligationer,bostadsrätter samt olika typer av inventarier. Dessa brister beror t. ex. påatt deklaranten inte FiU1982/83:2 5 uppger alla sina bankmedel eller att inventariernas värdeinte tas upp till ett rimligt marknadspris. För att råda bot på vissa av dessaunderskattningar pågår inom SCB ett utredningsarbete som omfattar inkomst- ochkredit-marknadsstatistiken. I detta sammanhang är det också viktigt att notera attförmögenhetsvärdet av frivilliga pensionsförsäkringar och individens fordran påATP-systemet ligger utanför förmögenhetsredovisningen i självdeklarationerna.Därtill kommer att förmögenhetsslag som konst, mynt, frimärken och andrasamlarobjekt i regel inte är skattepliktiga. Dessa redovisas därför inte avdeklaranten. Att göra en total belysning av inflationens inverkan påförmögenheten är mycket komplicerat och får i första hand ses som en forskningsuppgift.Detta arbete bör kunna bedrivas i samarbete mellan någon forskningsinstitutionoch SCB. De inom verket insamlade förmögenhetsuppgifterna kan då utgöra grundeni detta utvecklingsarbete. Därtill kommer att man måste ha tillgång till ettmer rikhaltigt material av förmögenhetsvariabler än de som ingår isjälvdeklarationerna. Dessutom måste man känna till avkastningen ochskattereglerna för varje enskilt förmögenhetsslag. De problem som sammanhängermed förändringar av förmögenhetsinnehav mellan två mättidpunkter måste ocksålösas. SCB anser trots de ovan nämnda kvalitetsbristerna att mangenom att använda förmögenhetsuppgifterna i inkomstfördelningsundersökningenfår en grov bild av inflationens omfördelande effekt. Genom att endast halvaurvalet förnyas i denna undersökning kan förändringen i förmögenhetsbildenför olika hushållstyper belysas. Detta kräver dock att man har tillgång tillförmögenhetsdata för två på varandra följande år. Om en sådan analys skullegenomföras förordar SCB att årgångarna 1978/79 används. Arbetet bör i så falldelas upp i en förplaneringsdel och en bearbetningsdel där avstämning skerefter avslutad förplanering. En total kostnad för ett sådant arbete beräknas idagsläget till . Förutom denna inledande belysning avinflationens omfördelande effekter anser SCB att en forskning inom det aktuellaområdet vore värdefull. I den slutliga handläggningen av detta ärende har, förutomundertecknade med byrådirektör som föredragande, deltagitöverdirektör , avdelningschefen samt t. f.enhetscheferna . FiU1982/83:2 6 Att undersökaförmögenhetsöverföringar genom inflation innebär att jämföra två förlopp vadgäller förmögenhetsutvecklingen, ett med och ett utan inflation. Det är alltsåinte tillräckligt med uppgifter om den faktiska utvecklingen avförmögenhetsfördelningen. Denna påverkas av många andra faktorer äninflationen. För en undersökning av frågan krävs ett omsorgsfulltarbete där bl. a. måste beaktas i vilken utsträckning inflationen är förväntadeller inte samt de olika institutionella restriktioner som finns påkreditmarknaden. Det finns inga svenska undersökningar om inflationensförmögenhetsom-fördelande effekter, även om frågan berörts i några studier. Deundersökningar som gjorts av effekterna av inflationen påförmögenhetsfördelningen i (se bl. a. (1979), (1957)och (1974)) tyder på att omfördelningen där varitbetydande. Omfördelningen har emellertid inte i första hand skett mellan olika inkomstkategorier(hushållsinkomster, företagsvinster, offentlig sektor) utan främst inom dessakategorier. Mest betydande verkar ornfördelningen ha varit inom hushållssektorn.Denna omfördelning har enligt undersökningarna gått från höginkomsttagare ochlåginkomsttagare till medelinkomsttagare. Totalt sett har inflationen inneburiten tendens till utjämning av förmögenhetsfördelningen inom hushållssektorn.Effekterna av inflationen på förmögenhetsutvecklingen behöver ej vara desammai och . Det finns goda skäl att göra en noggrann undersökning aveffekterna i . En sådan undersökning kräver såväl en omsorgsfullteoretisk analys som ett omfattande empiriskt arbete. Den tid ett sådantforsknings- och utvecklingsarbete skulle ta underskrider inte en period om tretill . Den föreslagna förläggningen av en undersökning skulle utöver en extern finansiering krävaextern rekrytering av forskningspersonal och att det behov av extra lokaler somkrävs går att lösa. En alternativ förläggning är till någon nationalekonomiskinstitution. Oberoende av var ett sådant forskningsprojekt förläggs krävs i densenare fasen av projektet ett nära samarbete med . Beslut i detta ärende har fattats av Institutetsstyrelseordförande och styrelseledamöterna ochWalter Korpi (föreståndare). Vid ärendets slutliga handläggning har vidarenärvarit professor , professor ochforskningsassistent . Föredragande har varit professor . FiU1982/83:2 7 & (1957), "The RedistributionalEffects of Inflation", The Review of Econoniics and Statistics, Vol. 39, No 1, s.1-13. (1974), "Inflation and theRedistribution of Weaith",, Vol. 56, No 1, s. (1979), "The Distributional Effectsof the 1969-75 Inflation ön Holdingsof Household Weaith in the ", of Income andWeaith, Vol. 25, No 2, s. 195-207. FiU1982/83:2 8 UniversitetsNationalekonomiska institution har beretts tillfälle att avge yttrande övermotion 1981/82:1663 av och omförmögenhetsöverföringar genom inflationen. Med anledning därav villinstitutionen anföra följande: Institutionen instämmer i den i motionen framfördauppfattningen, att de av inflationen förorsakade förändringarna i vårt landsförmögenhetsfördelning är otillräckhgt kända och att ytterligare kunskap omdessa överföringar och deras konsekvenser är önskvärd. Förmögenhetsinnehavetsoch förmö-genhstsfördelningens roll för välfärden i samhället är över huvudtaget alltför lite beaktade inte enbart i den politiska debatten utan även iden vetenskapliga litteraturen. Det är därför angeläget att ytterligareteoretisk och empirisk forskning kommer till stånd på detta område. Denforskningen bör då inte begränsas till enbart inflationseffekter utan ävenomfatta mer generell analys av förmögenhetsfördelningen och de socialakonsekvenserna av förändringar i denna. Institutionen kan inte instämma i motionärernas förslagatt forskningen ifråga skall förläggas till Socialforskningsinstitutet.Givetvis skall forskningen bedrivas vid den institution där den störstakompetensen på området finns. intar i det avseendetinte någon tätplats.