bet · G601NU32 · 1982-12-31 00:00:00 — Den höjda anslagsnivån ärenligt utskottets mening motiverad av såväl mineralpolitiska som regionalpolitiskaskäl. Utskottet vill i detta sammanhang även framhålla att de anslagna medlenför programmet för utökad prospektering också skall kunna utnyttjas förforsknings- och utvecklingsprojekt. Regeringens förslag till medelsanvisningoch bemyndiganden avseende prospektering m. m. tillstyrks därför av utskottet,medan här aktuella yrkanden i motion 1982/83:2007 (m) avstyrks. Den särskilda anslagsposten till utgifter för latentakronoandelar erfordras för att nämnden i önskvärd utsträckning skall kunnautnyttja statens rätt till kronoandelar. Utskottet tillstyrker regeringensförslag även i denna del och avstyrker alltså motion 1982/83:2007 (m) imotsvarande del. Regeringens förslag till anslag till geologiskaundersökning (SGU)-ca 64,1 milj. kr. för geologisk kartering m. m. och ca 1,3milj. för utrustning - tillstyrks av utskottet. Likaså tillstyrks förslagetom ett anslag av ca 2,2 milj. kr. 1 flera av de här aktuella motionerna begärs medel förökade prospekteringsinsatser på olika håll i . Motionerna 1982/83:255(s) och 1982/83:1585 (s) behandlar möjligheterna NU1982/83:32 24 till gruvbrytning i . I den förra begärsskyndsamma initiativ för att få i gång brytning av malmfyndigheter iHälsingland och i den senare bl. a. en utvidgad prospektering efterlegeringsmetaller och andra mineraler i . Motion 1982/83:653 (c) behandlarprospekteringsverksamheten i . Motionären uttalar att det är angelägetatt även inkluderas i det område för vilket programmet för utökadprospektering och projektering gäller. Samma region är på tal i motion1982/83:1481 (s). Här sägs att SGU har bedömt vissa delområden i länsom så intressanta att man förordar fortsatt verksamhet. En plan på uppföljningunder en femårsperiod finns framtagen, sägs det i motionen, och ärkostnadsberäknad till 20 milj. kr. Motionärerna anser att de projekt som underde har bedrivits i på prospekteringsområdet ärhelt i linje med det nya programmet för utökad prospektering. Mot dennabakgrund bör, menar de, hos regeringen begära att ur anslaget förutökad prospektering anvisas 20 milj. kr. för genomförande av planerade projekti . 1 motion 1982/83:1028 (m) framhålls att Västernorrlandsoch är mycket dåligt utforskade från geologisk utgångspunkt.Länsstyrelserna har av egna medel anslagit . för prospektering,men dessa insatser är helt otillräckliga. Eftersom utvecklingen inomprospekteringstek-niken går mot s. k. fullprospektering, dvs. en totaltförutsättningslös genomundersökning av stora arealer i syfte att finna varjetänkbart slag av mineralfyndighet, finns det anledning att ompröva anslagensregionala fördelning. Sysselsättningsproblemen i får inte, menarmotionärerna, leda till att vi med våra begränsade resurser ger avkall påobjektiva och rationella bedömningar vad gäller insatserna påprospekteringsområdet. Utskottet instämmer i uttalandet i motion 1982/83:653 (c)att det vore obefogat om det särskilda anslaget för utökad prospektering ochprojektering skulle få utnyttjas huvudsakligen blott i ,och . Detta skulle i så fall innebära att Jämtlandslän undantas. I enlighet med vad här sagts kan emellertid detta anslagbli utnyttjat för prospektering och projektering även i övriga delar av landetmed den i det föregående angivna fördelningen på regioner. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motion 1982/83:653 (c). Kraven i motionerna 1982/83:1028 (m), 1982/83:1481 (s) och1982/83:1585 (s) på ökade insatser för prospektering inom vissa angivna delarav kan även komma att tillgodoses inom det behandlade programmets ram.Utskottet avstyrker därför de ifrågavarande motionsyrkandena. Det sagda ärtillämpligt också på önskemålet i motion 1982/83:255 (s) att staten skallfrämja malmutvinning i . Utskottet vill framhålla att förutomprogrammet för utökad prospektering också regionalpolitiskt stöd kan utnyttjasnär ett mineralprojekt når det stadium att det är aktuellt att NU1982/83:32 25 Utskottet avstyrker sålunda också motion1982/83:255 (s). Från kommunisternassida framförs i två motioner krav på handlings- och åtgärdsprogram inom detmineralpolitiska området. En strategi som sätter stopp för fortsatt gruvdöd och förökad privatisering och internationalisering erfordras om den svenskagruvnäringen skall överleva, sägs det i motion 1982/83:1035 (vpk). Motionärernaanger en rad huvudpunkter i en sådan strategi. Samhället bör pröva allagruvprojekt, menar de, och ingen gruva bör få läggas ned innan en samhällsekonomiskbedömning har gjorts. Prospekteringen bör öka och stå under samhälletskontroll, vilket kräver att SGU reorganiseras. En ökad förädling avmineralråvaror bör åstadkommas genom satsning på konkreta industriprojekt, t.ex. en handelsgödselfabrik. Forskningen påmineralomrädet bör bli föremål för demokratisk kontroll och insyn. Man börsatsa på nya handelspartner och för den skull upprätta ett statligt handels-och bytesbolag för gruv- och stålindustrin. Den internationella inriktningen avmineralpolitiken bör också ta sig uttryck i planerad överföring av teknologitill andra länder, bilaterala avtal i syfte att skapa trygghet i försörjningenmed sådana metaller som inte är tillgängliga i samt åtgärder för attutveckla den internationella fackliga solidariteten. I motion 1982/83:1031 (vpk) föreslås att för Bergslagenskall upprättas ett åtgärdsprogram som går ut på en genomgripande prospekteringav regionen samt inventering av mindre mineralfyndigheter och av gruvavfall. 1motionen understryks att det, om mindre fyndigheter skall kunna utnyttjas, ärnödvändigt att staten garanterar avsättning av produkterna och stabila priser. Utskottet utgår från att fördelningen av de medel som haranslagits för projekt på mineralområdet kommer att ske i nära samverkan medberörda myndigheter och företag. SGU och det nybildade () spelar viktiga roller i detta sammanhang. De konkreta punkterna i den"strategi" som efterlyses i motion 1982/83:1035 (vpk) blir på detsättet till någon del tillgodosedda. Detaljerade riktlinjer av den innebörd sommotionärerna anger kan utskottet emellertid inte tillstyrka. Utskottet vill härerinra om att vid ett flertal tillfällen, , 1979,1980 och 1982 (NU 1977/78:60, 1978/79:43, 1979/80:72, 1981/82:40) har avslagitmotioner av samma eller likartad inriktning. Också den nu aktuella motionen1982/83:1035 (vpk) avstyrks alltså i berörd del. När det gäller Bergslagen gav (NU1981/82:40) regeringen till känna att frågor angåendeprospekteringsverksamheten och avnämarstrukturen i denna region måste bliföremål för ytterligare överväganden. Utskottet förutsätter att så nu sker,varvid vissa frågor som tas upp i motion 1982/83:1031 (vpk) också kanbehandlas. Det förslag om en statlig risk- och avsättningsgaranti som framförsi motionen betraktar utskottet NU1982/83:32 26 emellertid inte som realistiskt. Mot här angiven bakgrundavstyrker utskottet denna motion. och ()har genom avtal överenskommit att gemensamt undersöka ochbearbeta mineralfyndigheter i vissa delar av mellersta och , nämligeni gruvdistriktet med undantag för områden där gruvbrytning pågår. är ett helägt dotterbolag tillgruvföretaget , som bedriver en världsomspännande verksamhet.Selection Trust ägs i sin tur av den brittiska . En inte obetydligdel av koncernens prospekteringsverksamhet avser . 1 finns t. ex.ett samarbete med Norsk Hydro. Vidare äger BP tillsammans med ettzinksmältverk i . De totala kostnaderna för prospektering i Mellansverigeuppgår till mellan 15 och 20 milj. kr. (exkl. närprospektering). Statensprospektering via NSG svarar för ca 3,5 milj. kr. härav och via för 12 ä 13 milj. kr. har uppgettatt företagets bodget inte medger fortsatt prospektering i önskvärd omfattninginom alla de områden där prospektering borde äga rum. Samverkan med BPmöjliggör för att genomföra ett prospekteringsprogram i somär större än vad som eljest vore möjligt. bedömer det vara av storbetydelse för prospekteringskunnandet inom att genom detavtalade samarbetet få tillfälle till kontinuerligt utbyte av professionellerfarenhet på prospekteringsområdet. I motion 1982/83:815 (vpk) begärs att samarbetet mellanLKAB och BP skall upphöra och att skall få medel för att kunna fortsättaönskvärd prospektering i Mellan- och utan samarbete med utländskaintressen. För att samarbetsavtalet skall kunna genomföras har LKABoch BP ansökt om tillstånd - enligt lagen (1916:156) om vissa inskränkningar irätten att förvärva fast egendom, numera i aktuell del ersatt av lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m. m. - att inmutamineralfyndighet, bearbeta inmutad mineralfyndighet och idka gruvdrift. SGU och södra bergmästardistriktet har därvid tillstyrktLKAB:s och BP:s ansökan, medan NSG och Svenska gruvindustriarbetareförbundethar avstyrkt den. gav regeringen tillstånd atttillsammans med äga inmutningar i . Industriminister har i ett uttalande motiverat beslutet med att samarbetet mellan LKABoch BP kan ge värdefulla fördelar. Detta skulle gälla såväl tillgång tillBP:s marknadsföringskanaler som introduktion i av annorlundagruvtek-nik. NU1982/83:32 27 Kontrollmöjligheterna för statenär, menar industriministern, enligt gällande lagstiftning väl tillgodosedda.Statens inflytande över gruvor som kan öppnas genom det aktuella samarbetet ärsäkrat såväl i freds- som i krigstid. De rättsliga förutsättningarna härvidlagsammanfattas i uttalandet på i huvudsak följande sätt. Staten erhåller enligtgruvlagen (1974:342) hälftenandel (kronoandel) i alla litmål. Om och några fyndigheter som leder till brytning blir alltså BP:s andel iifrågavarande utmål högst . Staten har alltids. k. brytningsvitsord i nyautmål, vilket innebär att BP aldrig kan hindra staten från att starta brytningäven på "BP-ägda utmål". Enligt lagen (1949:658) om inlösen i vissafall av rätt till gruva m. m. kan staten om synnerliga skäl föreligger (krig,handelsblockader) lösa in ett gruvföretag för att säkerställa svensktinflytande över detta. Vid bedömningen av och ansökan har enligtindustriministerns uttalande också reciprocitetsskäl beaktats, dvs. hänsyntagits till konsekvenserna för svensk råvaruindustris engagemang utrikes om BPinte får möjlighet att etablera sig i . Enligt utskottets mening står regeringsbeslutet iöverensstämmelse med vad uttalade vid behandlingen av denmineralpolitiska propositionen (NU 1981/82:40), nämligen att detför den breddning och satsning på nya projekt inom det svenska mineralområdetsom bör komma till stånd bör finnas plats för bådesvenskt och utländskt kunnande, teknologi och investeringskapital. Utskottetförutsätter att staten genom utnyttjande av kronoandelsinstitutet och iegenskap av ägare till bibehåller svensk kontroll över de naturtillgångarsom berörs av avtalet mellan och BP. Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet motion1982/83:815 (vpk) i här berörd del. Ny teknik inom gruvindustrin Möjligheterna att införa ny teknik inomgruvnäringen behandlas i motion 1982/83:342 (vpk) och motion 1982/83:2044 (fp). I den förra motionen gäller det användning av biotekniskläkning. Denna teknik har beskrivits i betänkandet (s. 14). Den är,säger motioriä-rerna, en betydligt mer flexibel metod än konventionellmetallutvinning och kan användas på en rad olika typer av förekomster, Imotionen ges bl. a. följande exempel på fyndigheter där denna metod skullekunna bli aktuell: - varphögar inärheten av nedlagda gruvor, - avfallsdammar -innehållande metaller i små mängder - i anslutning till anrikningsverk, - rester avmetallförekomster i anslutning till nedlagda underjordsgruvor, - , där det stora gruvraset har skapat naturliga förutsättningarför en bioteknisk lakningsprocess. NU 1982/83:32 28 - nya mineralfyndigheter med låga metallhalter. I motionen föreslås att försök i industriell skala medbioteknisk läkning igångsätts. Bakteriell läkning i kommersiell skala förekommer, enligtvad utskottet har erfarit, i andra länder och då företrädesvis som komplementtill brytning i dagbrott av vissa . I har denna teknik periodvisprövats. Omfattande försök har gjorts att tillämpa bakteriell läkning som enalternativ metod för utnyttjande av de svenska alunskiffrarna i Mellansverige.Först har emellertid, med finansiellt stöd av styrelsen förteknisk utveckling (STU), en mera generell kunskaps- och kompetensuppbyggandeuniversitetsforskning påbörjats med målet att utveckla metoden för desvenska sulfidmalmerna. I samarbete med gruvindustrin har fyra malmtyper (frånStekenjokk, Rakkejaur, Aitik och Grönhögen) valts att utgöra försöksmaterial iinitialskedet. Projektet drivs f. n. i laboratorieskala, varvid malmenslakbarhet undersöks med olika bakteriestammar eller kombinationer av dessa.Denna första etapp förväntas vara genomförd och avrapporterad i december 1983.Först därefter kan STU bedöma projektets vidare utveckling. Utskottet finner den fortsatta utvecklingen av dennateknik vara av stort intresse. Det ankommer emellertid på STU att bedöma hurprojektet i fortsättningen skall stödjas. Utskottet finner därför att motion1982/83:342 (vpk) inte ger anledning till någon åtgärd från sida. I den andra av de nämnda motionerna, 1982/83:2044 (fp),begärs att förutsättningarna för gruvdrift i liten skala skall utredas.Motionärens syfte är att en försöksverksamhet med smågruvor skall komma tillstånd i inland. Motionen bygger på en utredning från Norrlandsfonden(Gruvverksamhet i liten skala. Norrlandsfonden informerar nr 17), publicerad idecember 1982. Enligt uppgift från Norrlandsfonden är utredningsskedetvad gäller gruvdrift i liten skala nu ett passerat stadium. harfondens styrelse fattat beslut att till fondens projekt anvisa . för utvärdering och för konkret arbete på ett produktionsföretag inomramen för projektet. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet motion 1982/83:2044 (fp). Vid nära Svensk Alunskifferutveck-ling forsknings- ochutvecklingsarbete rörande användning av alunskiffer. F. n. pågår försök medhögtemperaturförgasning. Det meddelas i budgetpropositionen (prop. 1982/83:100bil. 124) att resultat av dessa försök beräknas föreligga . Till deuppgifter som har ålagts energikommitté (I 1981:08) hör att belysa hurde svenska skiffertillgångarna långsiktigt kan komma att utnyttjas. NU1982/83:32 29 därvid som ett första steg utvärdera de resultat somforsknings- och utvecklingsarbetet i har givit. I två motioner framförs yrkanden - sinsemellan oförenliga- om verksamheten vid . Motion 1982/83:256 (m) är baserad på uppfattningen att desvenska alunskiffrarna inom en överskådlig framtid kommer att bli av intresseför landets energi- och mineralförsörjning. Motionärerna redogör ganska utförligtför bakgrunden till och inriktningen av de aktiviteter som bedrivs iRanstad. I fråga om bränngas rekommenderar de att den samordningsmöjlighet somöppnas vid en framtida naturgasintroduktion i skall tas till vara. Förmetallutvinning ur skiffern har man, framhåller de, i första hand studerathydrometallurgiska processer, ett utvecklingsarbete som emellertid har trappatsned sedan planerna på uranproduktion skrinlagts. För framtidamineralförsörjning skulle det, säger motionärerna, vara av stort intresse attdet påbörjade utvecklingsarbetet fullföljdes. Härigenom skulle också en förSverige relativt ny teknik bli vidareutvecklad. De medel som har beviljat räcker, sägs det imotionen, fram , möjligen in . Det vore enligtmotionärerna välbetänkt att göra till en central forsknings- ochutvecklingsanläggning. Av avgörande betydelse för att detta skall bli möjligtär, menar de, att regeringen och lägger fast riktlinjerna för ett merlångsiktigt forsknings- och utvecklingsprogram än vad som harförekommit. Regeringen borde därför uppmanas att komma med förslag till sådanariktlinjer. 1 motion 1982/83:1013 (c) krävs tvärtom att verksamhetenvid skall avbrytas och att naturvårdsenhet skallredovisa vilka återställningsarbeten som erfordras och hur dessa skallfinansieras. Efter hand som arbetet vid verket har bedrivits har, sägermotionärerna, resultaten visat att förutsättningar för exploatering av skifferfyndigheteninte har förelegat och detta av både miljömässiga och ekonomiska skäl.Motionärerna vill understryka att de miljömässiga effekterna är lika förödandeoavsett om det är uran, andra mineraler eller motorbränsle som skall utvinnasur skiffern. Spåren i och vid förskräcker, menar de. Med hänvisning till den begränsade verksamhet som bedrivsvid och till osäkerheten om hur anläggningen skallanvändas kräver motionärerna att frågan om utnyttjande förandra ändamål än skifferhantering nu skall tas upp. krav i dennariktning har avvisats av . Om man skall ha någon beredskap vid den nulöpande verksamhetsperiodens utgång är tiden knapp. är detangelägnare än , sägs det i motionen, att frågan utreds. Utskottet delar den i motion 1982/83:256 (m) framfördauppfattningen att de befintliga anläggningarna i bör utnyttjas förfortsatta forsknings-och utvecklingsinsatser. Enligt vad utskottet har erfaritberäknas de medel NU1982/83:32 30 som har anvisats till räcka . energikommitté (1 1981:08) skall, sominledningsvis sagts, ta upp vissa frågor om -alunskiffer, bl. a. hur de svenskaskiffertillgångarna långsiktigt kan komma att utnyttjas. Den särskildaarbetsgrupp inom kommittén som svarar för detta ämnesområde behandlar bl. a.frågan om den fortsatta verksamheten vid . Resultatet av dennadelutredning skall presenteras . För att verksamhetenvid skall säkerställas är det av avgörande betydelse attstatsmakterna på ett tidigt stadium lägger fast riktlinjer för ett merlångsiktigt forsknings- och utvecklingsprogram än som har förekommit.Det är angeläget att regeringen förelägger förslag till sådanariktlinjer. bör -i anslutning till vad som i budgetpropositionenanförs om -göra ett uttalande av denna innebörd. Därmedtillgodoses motion 1982/ 83:256 (m). Av vad här sagts följer att motion1982/83:1013 (c) avstyrks. En rad motioner gäller särskilda projekt inomgruvnäringen. Frågan om prospektering ellerbrytning av legeringsmetaller tas upp i fem av motionerna. ibetänkandet (se s. 11) har redogjorts för fyndigheter av legeringsmetaller iSverige och för landets försörjningssituation vad gäller dessa metaller. Avdenna redogörelse framgår att krom, mangan, kobolt, vanadin, nickel, molybden,och titan av överstyrelsen för ekonomiskt försvar bedöms som dekänsligaste legeringsmetallerna, sett från försörjningsberedskapssynpunkt.Krom och kobolt får extra stor betydelse genom att produktion och reserver avdessa metaller är koncentrerade till ett fåtal länder. Så finns exempelvis av de kända kromresurserna i två länder, och , avvilka har en andel av inte . Om förhållandena i kan allmänt konstateras att detfinns ytterst få fyndigheter av de nämnda legeringsmetallerna som möjligen är inärheten av att företagsekonomiskt kunna utnyttjas. Möjligheterna att finnabrytvärda fyndigheter av åtminstone några av metallerna bedöms emellertid somgoda från geologisk synpunkt. Prospekteringeller brytning av är ämnet för två motioner. har, framhålls det i motion 1982/83:809 (s), aviseraten minskning av prospekteringen i Bergslagen. Detta innebär att i fortsättningenendast AB Statsgruvor kommer att svara för prospektering i Yxsjöbergsregionen.Ett flertal indikationer som har framkommit vid den av Prospektering ABgenomförda regionalprospekteringen motiverar, menar motionärerna, ett flerårigtfast undersökningsprogram av en sådan omfattning att AB NU1982/83:32 31 Statsgruvor inte ensamt kan bära kostnaderna. Enligtmotionen kan projektet beräknas pågå med början den 1 januari1983. Kostnaderna för den första perioden (1983) harberäknats till ca 1 milj. kr. Motionärerna vill att hos regeringenskall begära att inom ramen för medel avsedda för prospektering i Mellansverigetillräckligt belopp ställs till förfogande så att projektering av scheelitmalmkan komma till utförande. Scheelit är ett som innehåller . Utskottet har inhämtat att NSG har avsatt . somprospekte-ringsstöd till AB Statsgruvor för att möjligheterna att vidgascheelitmalm-basen vid gruvan i skall kunna undersökas. Motion 1982/83:341 (vpk) gäller brytning av iNorrbottens och . är en metall av stor strategiskbetydelse, framhåller motionärerna. De pekar på att man i samband med enprospektering i kommun har gjort ett intressant fynd av iTjåmotis. Men har påträffats inte bara i . Också i Arjeplogskommun, f. ö. i närheten av uranfyndigheten i Pleutajokk, har flera wolframfyndgjorts. Även i angränsande delar av har wolframmineraliseringarstuderats. Motionärerna hävdar att motiven för en brytning ökar om samtligadessa wolframfynd bedöms gemensamt. De vill att regeringen skall göraen helhetsbedömning av de aktuella wolframfynden. Stor vikt måste, säger de,läggas vid de rent beredskapsmässiga aspekterna. Utskottet har erfarit att det av gjordafyndigheter i och kommuner f. n. endast ärTjåmotisfyndigheten som kan betraktas som intressant. NSG utför sedan sommaren1982 provborrningar i området. 1 motion 1982/83:336 (vpk) föreslås att det skallutarbetas ett handlingsprogram för nickelbrytning i , byggt påstatligt ägande. Enligt motionären finns en känd malmbas på drygt 4miljoner ton nickelhaltig malm. Eftersom alla tecken tyder på att de hittillspåvisade mängderna nickel bara utgör en mindre del av länets tillgångar bör manredan nu kunna påstå att utvinning är fullt möjlig, sägs det i motionen. Utskottet konstaterar att SGU och efter det attmineralpolitiska utredningen framlade sin rapport har påvisat en delmindre förekomster av nickel i och . Ingen av dessaförekomster bedöms emellertid vara brytvärd. De registreradeförekomsterna är antingen fattiga eller av dålig kvalitet. Prospekteringenefter legeringsmetaller fortsätter i området. Motion 1982/83:2031 (s) gäller krom. Motionärerna önskaren utredning om möjligheten att lokalisera ett ferrokromverk till Kukkola iTornedalen. Utskottet har inhämtat att någon kromfyndighet ännu inte påträffatsi . NSG fortsätter emellertid prospekteringen iområdet. NU1982/83:32 32 Motion 1982/83:2028 (vpk) går ut påatt möjligheterna till utvinning av vanadin i och i Hälsinglandbör tillvaratas och att förutsättningarna för anläggning av ett titansvampverki anslutning till fyndigheten av titanjärnmalm där skall utredas. 1 motionenframhålls att vårt land från försörjningssynpunkt är sårbart vad beträffarvanadin och titan. Vidare påpekas att en ny, energisnål teknik för behandlingav titanjärnmalm har utvecklats av svenska företag. Den borde, menarmotionären, också komma till användning på svenska förekomster. Från NSG har utskottet erfarit att de i motionen nämndavanadinföre-komsterna kan vara brytvärda. Speciellt gäller detta fyndigheten iBjuråker (). Däremot betraktas titanförekomsterna som marginella. Påuppdrag av NSG undersöker AB Statsgruvor och Miningmöjligheterna till brytning. Resultatet av undersökningarna beräknas föreliggai . Därefter kan NSG ta ställning till projektets vidareutveckling. Sammanfattningsvis kan i fråga om de projekt som berörs imotionerna 1982/83:336 (vpk), 1982/83:341 (vpk), 1982/83:809 (s) och1982/83:2028 (vpk) konstateras att prospektering pågår eller att undersökningarom eventuell malmbrytning håller på att genomföras. Beträffande flera av deberörda förekomsterna av legeringsmetaller i och gälleremellertid att de är för fattiga eller av för dålig kvalitet för att varabrytvärda. Med hänvisning till vad som här anförts avstyrker utskottet de nunämnda motionerna rörande legeringsmetaller. Motion 1982/83:2031 (s), som avser kromproduktion,avstyrks med hänvisning till vad som har sagts i det föregående. I återstår numeraendast två järnmalmsgruvor, i och i . Båda ägs av . Grängesbergsgruvans framtid behandlas i motion1982/83:1017 (vpk). Där uttalas att den sista stora järnmalmsgruvan iMellansverige under inga omständigheter får läggas ned. ochregeringen måste, menar motionären, vara särskilt uppmärksamma på när det gäller Grängesbergsgruvan. Vidare sägs att statsmakterna haransvaret att se till att nödvändiga investeringar görs i , så attgruvan kommer att leva vidare .