bet · G601SoU9 · 1982-12-31 00:00:00 — Tregrundläggande krav har i propositionen uppställts för att boende med gemensamservice skall kunna betecknas som , nämligen krav på (1) att bostadenskall vara så utformad och utrustad att den boende kan utveckla sina personligaresurser och leva ett självständigt liv, (2) att den boende varje tid på dygnetskall kunna erhålla de tjänster som krävs för att den boende skall kunna klarasin tillvaro och känna sig trygg samt (3) att det skall finnas fillgång påpersonal som kan bedöma när det behövs social eller medicinsk vård och som kansvara för att sådan ges. Det har vidare förutsatts att serviceutbudet skall SoU1982/83:9 11 variera med hänsyn till de boendes individuella behov. De som bor i förutsätts ta i anspråkserviceanordningar som t. ex. social hemhjälp efter eget bestämmande och betalahärför enligt gällande taxor. De tidigare ålderdomshemmen omfattas av begreppetservicehus, nämligen som bostäder vilka tillgodoser omfattande behov av serviceoch vård. Strävan skall vara att man successivt övergår från denhelinackordering som erbjudits vid ålderdomshemmen till ett boende med merindividuellt anpassad service. Vissa bestämmelser m. m. Bestämmelser om ekonomiskt stöd avstatsmedel som syftar fill att främja bostadsförsörjningen finns ibostadsfinansieringsförordningen (1974:946) med av meddeladetillämpningsföreskrifter. Enligt dessa bestämmelser lämnas bostadslån ihuvudsak till ny- och ombyggnad av bostadshus. Bostadslånets storlek bestäms såatt det utgör en andel av ett i särskild ordning fastställt låneunderlag.Vidare lämnas, när det gäller bostäder, räntebidrag som skall nedbringakostnaden för räntor på fastighetskrediten. För finansiering av och liknande anläggningarför äldre människor och handikappade, där bostadslägenheter hyrs ut, kanbostadslån och räntebidrag utgå. Denna finansieringsmöjlighet omfattar ocksåsjukrum för dem som bor i anläggningen, lokaler för bl. a. läkare ochhemhjälpspersonal, terapi-, bad-, hårvårds- och fotvårdslokaler samtmatservering inkl. kök. Som villkor för denna finanseringsform gäller bl. a.att självständigt boende skall vara garanterat genom hyreskontrakt enligtvanligtvis gällande normer och att boendet inte får vara underordnat andrafunkfioner- i första hand vård. Bostadslån och räntebidrag kan därför inte utgåtill sjukvårdslokaler för sluten eller halvöppen vård eller till servicehussom motsvarar de tidigare ålderdomshemmen, utan kreditbehovet för sådanaanläggningar får täckas genom vanlig upplåning. Som ett resultat av ett samarbete mellan socialstyrelsenoch har sistnämnda myndighet utfärdat vissa föreskrifter sominnebär att lägenheter, som tillskapas vid ombyggnad av ålderdomshem tillservicehus och som eljest skulle karakteriseras som ofullständiga, skall kunnagodtas för statliga bostadslån under förutsättning att vissa minimikravbeträffande storlek är uppfyllda. Enligt bestämmelser i kungörelsen (1964:427) omstatsbidrag till social hemhjälp krävs för att statsbidrag skall utgå tillkommunens kostnader för hemvårdare som hjälper äldre människor och handikappadeatt dessa bor i egen bostad. Detta villkor uppfylls bl. a. när en pensionäreller en handikappad bor i med eget hyreskontrakt. Bidrag avstatsmedel utgår dock inte till kostnaderna för personal vid sommotsvarar de SoU1982/83:9 12 tidigare ålderdomshemmen även om denna personal i vissaavseenden har samma uppgifter som hemvårdare har. I motioner, som utskottetbehandlade tillsammans med proposition 1979/80:1 om , togs bl. a.frågan upp om likvärdigt stöd till byggande och drift av dåvarande servicehusoch liknande bostadsformer samt av ålderdomshem som avsågs i socialhjälpslagen. På förslag av utskottet (SoU 1979/80:44 s. 435) avslogriksdagen mofionsförslagen (rskr 1979/80:385). Utskottet anförde bl. har i sittslutbetänkande SOU 1977:40 tagit upp de här redovisade skillnaderna mellan denuvarande servicehusen och ålderdomshemmen när det gäller finansieringen avbyggande och drift och föreslagit dels (s. 139) att alla kostnader för attbygga , inberäknat de nuvarande ålderdomshemmen, skall kunnafinansieras med hjälp av statliga bostadslån, dels (s. 142) att villkoren ifråga om bidrag till driftkostnader skall vara likvärdiga. Föredragandedepartementschefen uttalar efter redovisning av socialutredningensställningstaganden i finansieringsfrågorna att dessa frågor kommer attövervägas ytterligare inom (prop. del A s. 286). Med hänsyn till de sålunda förutskickade övervägandena omfinansieringsfrågorna påkallar mofionerna 1978/79:1254 yrkandet 3 och1979/80:69 yrkandet 4 delvis inte någon åtgärd av . Utskottetavstyrker således motionerna i här aktuella delar. Utskottet vill emellerfidframhålla angelägenheten av att de förutskickade övervägandena sker så snartsom möjligt. behandlade ävenhösten 1981 ett mofionsyrkande av samma innebörd som det nu aktuella. godkända betänkande SoU 1981/82:2 hänvisade utskottet - i likhet medvad utskottet gjorde i sitt tidigare betänkande - till att föredragandedepartementschefen i proposition 1979/80:1 om uttalat attfinansieringsfrågorna för och ålderdomshem skall närmare övervägasinom . Utskottet framhöll att möjligheterna till ekonomisktstöd inte bör vara styrande för kommunerna när de skall bygga anläggningar föräldreomsorger. Utskottet framhöll med skärpa angelägenheten av att deförutskickade övervägandena inom sker så snart som möjligt.Med hänsyn fill det anförda avstyrktes motionen. Enligt inhämtad uppgift har inom äldreberedningen en arbetsgrupp tillsatts för att överväga den aktuella frågan om de olika finansieringsformer som finnsbåde på kapital- och driftkostnadssidan. SoU1982/83:9 13 Antalet ålderdomshem var den 31december 1981 1 112 stycken med fillsammans 57 427 platser, varav 55 311 ienkelrum. planeras fyra nya ålderdomshem att byggas i helalandet med sammanlagt 182 platser. Antalet ålderdomshemsplatser minskar med ca 500 platser/årsedan slutet av . Denna minskning beräknas fortsätta i ungefär sammatakt . fanns i landet 421servicehusanläggningar med tillsammans 23 574 lägenheter. Under perioden1982-1986 planerar kommunerna att bygga 408 nya servicehusanläggningar medtillsammans 12 218 servicelägenheter. Det är företrädesvis små anläggningar somplaneras. En jämförelse av storleken mellan deservicehusanläggningar som planeras och de befintliga anläggningarna ger vidhanden att det skett en kraftig omsvängning i kommunernas prefenser mot smådecentraliserade enheter. I stället kan förmärkas en tendens i kommunerna attbygga ut en fristående kollektiv service i anslutning till befintligbebyggelse. Man bygger fristående dagcentraler som skall ge service till deäldre, som.bor i det ordinära bostadsbeståndet. I ökad utsträckningkompletteras äldres vanhga bostäder med trygghetslarm, som anslutits tilldagcentraler. Man satsar på upprustning och anpassning av befintliga lägenheteroch hus till de äldres särskilda behov. Uppgifterna är hämtade från socialstyrelsensmeddelandeblad nr 28/82 med information om förteckningar överservicehus. Äldres levnads- och boendeförhållanden I motion 1981/82:2092 (fp) yrkasatt äldreberedningen skall få vissa tilläggsdirektiv rörande de äldreslevnadsförhållanden. Motionärerna anför bl. a. att det förr var normalt attmänniskor i alla åldrar levde och verkade nära varandra, men attsamhällsutvecklingen på olika sätt medfört att kontakterna mellangenerationerna minskat. Det finns enligt motionärerna barn som aldrig träffatgamla människor. Detta har varit till men för deras språk- ochpersonlighetsutveckhng. Far- och morföräldrarna kanske bor långt borta ochnågra andra gamla blir det inte av att träffa. Motionärerna ger några förslag på vad som kan göras föratt generationerna skall mötas. De anför att det är omvittnat att äldremänniskor kan tillföra barnomsorgen och skolan mycket. Därför bör alla kommunerförsöka engagera äldre i dessa verksamheter. Vidare framhåller motionärerna att äldre människor oftabor i en annan kommun än sina barn. En del skulle säkert vilja flytta litenärmare, men hindras av att kommunerna inte samarbetar tillräckligt. Det bör t.ex. vara SoU1982/83:9 14 möjligt att stå i kö till äldrevård och bostadshotell i enannan kommun, om man har en nära anhörig där. Motionärerna nämner även attsmåhus och lägenheter skulle kunna planeras så att man har en avgränsad del meden egen ingång att erbjuda ungdomar som vill bli mer självständiga eller äldresom vill komma närmare sina barn. I mofion 1981/82:408 (vpk) förordasen översyn för att fastställa behovet av olika boendeformer för äldre (yrkande2 delvis). Motionärerna anför bl. a. att boendefrågan är en för pensionärernaavgörande fråga och att detta gäller alla boendeformer, från den egnalägenheten till institutionsboendet. Motionärerna påpekar vidare attprocentuellt bor de äldre i större omfattning än andra i omoderna lägenheter.En boendeform som enligt motionärerna borde utvecklas och utnyttjas mer ärboendet i kollektivhus, där alla generationer skulle kunna samlas ochservicebehov lösas gemensamt. är en annan boendeform somefterfrågas. Bristen på platser för dem som är vårdberoende har emellertidgjort att många av hyresgästerna i servicehusen är människor , ochmånga har dessutom rörelsehinder och andra handikapp. För dessa borde detenligt motionärerna finnas en förbättrad form av de gamla ålderdomshemmen - enform med ökad möjlighet till enskilt boende. 119 och 20 §§ socialtjänstlagen(1980:620) upptas särskilda bestämmelser om äldreomsorgerna. Socialnämndenskall enligt dessa bestämmelser verka för att äldre människor får möjlighet attleva och bo självständigt och att ha en aktiv och meningsfull tillvaro medandra. skall också verka för att äldre människor får godabostäder och ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annanlättåtkomlig service. skall inrättas för äldre med behov av särskiltstöd. Övergången från ett yrkesverksamt liv skall underlättas genom informationoch annat stöd. insatser för de äldre skall utformas medutgångspunkt bl. a. i principerna om självbestämmanderätt för de äldre och omnormalisering av deras tillvaro. Detta innebär konkret bl. a. att människornaskall kunna behålla sin bostad när de blir äldre, att de äldre så långt det ärmöjligt skall erbjudas bostäder i det vanliga bostadsbeståndet och att de äldreskall erbjudas ett differentierat utbud av service såsom social hemhjälp(social hemtjänst), färdtjänst, social jour och tekniska hjälpmedel. Det förutsätts att utbudet av service i skallvariera med hänsyn till de boendes individuella behov. SoU1982/83:9 15 Äldreberedningen skall enligtutredningsdirektiven utgå från de övergripande mål och de delmål föräldreomsorgen som har bestämts i anslutning till socialtjänstlagen.Beredningens huvuduppgift är att behandla frågor om övergripande prioritering ochsamordning av samhällets insatser för de äldre. Beredningen skall inrikta sittarbete på de områden som avser boende, omsorg, service och vård av de äldre. Enligt direktiven skall beredningen vidare bl. a. övervägamöjligheterna att förbättra kontakterna mellan generationerna, exempelvis genomde äldres medverkan i arbetet i förskolor och skolor. Rätt till arbete för pensionärer I mofion 1981/82:408 (vpk) yrkasatt skall uttala sig för att de pensionärer som önskar arbeta bör harätt till detta (yrkande 2 delvis). Motionärerna anför bl. a. att det finns entendens till krav på ökad förtidspensionering för att unga skall få jobb. Dettaskapar samvetskonflikter för många som kan och vill fortsätta att arbeta ivart fall fram till pensionsåldern. Motionärerna anför vidare bl. a. att rätten till arbeteför alla måste grundlagfästas. Det ger visserhgen inte fler arbeten, men detger ett ökat stöd i kravet på arbete. som en kortare arbetsdag och enmer rörlig pensionsålder för arbetare - inom framför allt tunga och farligaarbeten -införs, måste rätten att kvarstå i arbetet fastslås. Enligt motionärerna är det vidare svårt för många attacceptera att plötshgt inte ha någon uppgift att fylla i samhället. Detskapar otrivsel och isolering som snabbt leder fill ett ökat vårdbehov, somkräver sjukvårdsresurser, som är den dyraste och mest deprimerande formen avomsorg. De erfarenheter och kunskaper som de äldre under ett långt yrkeslivskaffat sig borde, enligt motionärerna, bättre tas till vara i det fungerandesamhällsh-vet. I anslutning fill avsnittet omsocialbidrag i proposition 1979/80:1 om uttalades bl. (Del As. 199) att rätten till arbete hör till de grundläggande sociala värden som socialtjänstenenligt propositionen skall bidra till att förverkliga. Arbetet har inte baragrundläggande betydelse för människors försörjning utan kan också berika denenskildes liv och positivt påverka hans självkänsla och sociala identitet.Socialtjänsten skall i samverkan med arbetsmarknadsorganen försöka bistå denenskilde för att han skall få ett arbete. Detta är särskilt betydelsefullt närdet gäller att följa SoU1982/83:9 16 upp arbetshandikappades, socialt handikappades, äldrepersoners och ungdomars behov av stöd för att finna och behålla lämpligtarbete. I propositionen framhölls (s. 266 f.) vidare att den år1974 tillkallade pensionärsundersökningen har visat att de äldre i allmänhet äri ett förhållandevis gott fysiskt och psykiskt välbefinnande långt upp iåldrarna. Detta ger enligt propositionen anledning fill omprövning på mångapunkter av de värderingar som gällt i fråga om de äldre isamhällslivet. Den resurs som de äldres kunskaper och livserfarenheter utgörmåste i ökande grad tas till vara. Det är vidare av största betydelse att desom vill skall kunna behålla sitt arbete även efter uppnådd pensionsålder ochatt den enskilde i åldrarna måste ges reella möjhgheter att välja mellanarbete och pensionering eller att kunna kombinera dessa. Utgångspunkten måstevara att alla äldre som så önskar skall få och behålla ett arbete. I den mån deäldre inte kan vara kvar i arbetslivet måste samhället i andra former ta tillvara den kunskap och erfarenhet som de äldre har. hade inte något att erinra mot de ipropositionen angivna utgångspunkterna för omsorgerna om äldre människor (SoU1979/80:44). Med stöd av ett bemyndigande avregeringen har tillkallats äldrearbetskommittén (A 1979:2) för attkartlägga pensionärernas sysselsättningsförhållanden. Enligt direktiven förkommitténs arbete skall kommittén ha som utgångspunkt att äldre arbetstagarebör ha vidsträckt rätt att, inom ramen för ett flexibelt pensionssystem, ipraktiken själva bestämma när de vill lämna arbetshvet, och kommittén skalllägga särskild vikt vid att överväga och föreslå arbetsmarknadspolifiskaåtgärder som kan öka de äldres möjligheter att få eller behålla ett lämpligtarbete, på hel- eller deltid. avgav delbetänkandetAnställningsskydd för äldre (Ds A 1981:7). Härefter har lagen (1974:12) omanställningsskydd upphört att gälla och ersatts med en ny lag med samma namn(1982:80). I den nya lagen har bl. a. ändring gjorts beträffande tidigaregällande regel om avgångsskyldighet vid pension. I den nya lagen vilken trätt ikraft har regeln anpassats till den allmänna pensionsåldern 65år. Kommittén hade i sitt förslag förordat att åldersregeln skulle utmönstrasur lagen. har vidare publicerat en rapportArbete eller pensionering (SOU 1981:70). Rapporten har underrubriken om de äldres arbetsvilja. Enligt inhämtad uppgift har kommittén för avsikt att avgeslutbetänkande . SoU1982/83:9 17 Ett motionsyrkande av sammainnehåll som det nu aktuella behandlades vid 1981/riksdag.Socialutskottet, som avstyrkte motionen, hänvisade till det pågående arbetet iäldrearbetskommittén (SoU 1981/82:2 s. 37). I motion 1981/82:408 (vpk) yrkasatt skall uttala sig för att pensionärsorganisationer fårmedbestämmande i alla frågor som berör pensionärernas förhållanden med rätttill överläggning på alla nivåer (yrkande 2 delvis). Motionärerna anför bl. a.att pensionärerna är de som genom egna och gemensamma erfarenheter bäst kännervilka av deras behov som är mest angelägna att tillgodose. De måste genom sinaorganisationer, som samlat en stor del av landets pensionärer, ges möjlighetatt påverka samhällsutvecklingen inom hela äldreomsorgen. Nuläget och riktlinjer för utvecklingen m. m.Pensionärsråd och förtroenderåd I nästan alla kommuner finnspensionärsråd som är rådgivande i frågor som rör pensionärerna, yttrar sig omden kommunala budgeten, trafikplanering, samlingslokaler, äldreomsorg,fritidsverksamhet etc. I servicehusen och på ålderdomshemmen finns förtroenderåddär olika frågor kan diskuteras mellan pensionärer, personal ochförtroendemän. I socialtjänstlagen (1980:620) harsom en uppgift för socialnämnden inskrivits att medverka i samhällsplaneringeni samarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskildafrämja goda miljöer i kommunen. Som sakkunniga i äldreberedningenhar förordnats bl. a. företrädare för () ochSveriges folkpensionärers riksförbund (SFRF). Enligt direktiven för äldreberedningens arbete skalläldreberedningen bl. a. vara ett forum för diskussioner och samråd kring frågorom samordning och prioriteringar, där även de äldres organisationer skallberedas tillfälle att delta. SoU1982/83:9 18 Ett motionsyrkande med likartatsyfte kommunisterna behandlades vid 1981/riksdag.Socialutskottet, som bl. a. hänvisade till pensionärsråden och tilläldreberedningens arbete, avstyrkte yrkandet (SoU 1981/82:2 s. 37). I de mofioner som behandlas i dettabetänkande tas upp olika frågor rörande äldreomsorgerna, nämligen frågor (1) omresurser för omvårdnaden om sjuka äldre människor, (2) om huvudmannaskapet föräldreomsorgerna, (3) om statsbidrag till kommunala ålderdomshem, (4) om äldreslevnads- och boendeförhållanden, (5) om rätt till arbete för pensionärer samt (6)om pensionärsorganisationernas ställning. Resurser för omvårdnaden om sjuka äldre människor, 1 motion 1981/82:408 (vpk) begärsett åtgärdsprogram för att lösa den vårdkris som drabbar sjuka äldre människor(yrkande 1). Motionärerna anför bl. a. att ökade krav ställs på utbyggnad avlångtidssjukvården med hänsyn till att antalet pensionärer i de höga åldrarnaökar. I motion 1981/82:2085 (c) hänvisas till vad som anförts i motion.1981/82:2080 angående en utveckling mot öppnare vårdformer (yrkande 1). a. vikten av att samhället medverkar till att äldre kan bo kvari den egna bostaden så länge som möjHgt. För detta behövs bl. a. bostadsupprustningsamt en väl fungerande kompletteringstrafik och färdtjänst. Vidare måstesamhällsservicen bygga på principen att människor i största möjligautsträckning kan bo kvar hemma. Detta förutsätter en väl utbyggdhemhjälpsverksamhet, men också ett ökat engagemang hos de anhöriga, eller avandra människor som kan hjälpa en sjuk. I den mån akutsjukvården inte behöver tas i anspråkankommer det på hemsjukvården och långtidssjukvården att svara för omvårdnadenav äldre människor som är sjuka. Enligt de program m. m. som utgör underlag för utbyggnadenav hälso-och sjukvården skall kvaliteten i hemsjukvården ökas genom en ökningav det medicinska innehållet så att flera och sjukare människor kan kvarstannai eller återvända till det egna boendet. Utbyggnad av primärvården, till vilken hemsjukvården hör,samt utbyggnad av långtidssjukvården tillhör de prioriterade områdena inomsjukvårdshuvudmännens verksamhet. beräknas antaletpatienter i hemsjukvården öka . Patienter som vårdas avhemsamarit eller huvudmannens egen personal planeras svara för den störstaökningen, , medan antalet patienter med hemsjukvårdsbidrag SoU1982/83:9 19 eller anställd anhörig beräknas öka per år.Antalet vårdplatser inom långtidssjukvården beräknas öka från 44 859vid utgången av till 54 614 vid utgången av . Med hänsyn till det anförda är något initiativmed anledning av motion 1981/82:408 (vpk) yrkande 1 inte påkallat. Motionenavstyrks därför i denna del. En särskild form av hemsjukvård är vård av anhörig ihemmet. arbetar en särskild kommitté för översyn av dennafråga, nämligen anhörigvårdskommittén (S 1979:11). Kommittén har bl. a. tilluppdrag att kartlägga erfarenheterna av hemsjukvårdens utbyggnad i fråga omomfattning och organisation m.m. i olika delar av landet, vårdbehov ochutbyggnadsplaner. En bedömning skall också göras om de åtgärder som hittillsvidtagits eller planeras är till fyllest för att tillgodose det växandevårdbehovet . Den sociala hemhjälpens roll bör också beaktas isammanhanget. Kommittén skall vidare överväga frågan om införande av en motföräldraledigheten svarande rätt till hel eller partiell ledighet från arbetetför vård av äldre sjuk eller handikappad anhörig i hemmet. Till kommitténsuppgifter hör även att förutsättningslöst bedöma behovet av och möjligheternaatt införa ett system med ersättning från den allmänna försäkringen för vård ihemmet av äldre, handikappad eller sjuk anhörig. Vad som i motion 1981/82:2085 (c) bl. a. anförts omhemhjälpsverksamheten m. m. får anses ligga inom ramen för det uppdrag somlämnats anhörigvårdskommittén. Med hänsyn härtill bör motion 1981/82:2085 (c)yrkande 1 inte föranleda någon åtgärd. I motion 1981182:408 (vpk) föreslåsatt äldrevården skall föras in under samma huvudman (yrkande 2 a). a. att den fördelning av vårdansvaret som finns mellan kommuner ochlandsting inte är till fördel för de äldre, när som sjukvården ligger pålandstingen och övrig omvårdnad på kommunerna. Enligt socialtjänstlagen (1980:620) har kommunen detyttersta ansvaret för den enskildes sociala situation. Detta yttersta ansvarinnebär bl. a. att kommunen skall ge den enskilde det stöd och den hjälp hanbehöver i den mån inte åtgärderna ankommer på annan huvudman, förmedla insatserfrån andra organ samt vidta tillfälliga åtgärder i avvaktan på att ansvarighuvudman kan träda in. I propositionen om (prop. 1979/80:1 . s. 148) framhölls bl. a. att principen om ett yttersta ansvar för kommunernainte innebär någon ändring i fördelningen av de uppgifter som ligger hoskommunerna resp. landstingskommunerna. Det underströks (s. 147) att det iallmänhet inte möter några svårigheter att avgöra om ett vårdbehov skalltillgodoses av landstingskommunen inom sjukvårdens ram SoU1982/83:9 20 eller av den kommunala och att detta ävengäller i flertalet fall av sammansatt vårdbehov. Man utgick i proposifionen (s.148) från att de tveksamheter som kan komma upp i fråga om ansvarsfördelningenmellan och sjukvården smidigast får sin lösning genom överenskommelsermellan huvudmännen. Inte heller den av nyhgen antagna hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763), som ersätter den nuvarandesjukvårdslagen (1962:242) innebär någon förändring av gränsdragningen mellanhälso- och sjukvården, som sjukvårdshuvudmännen svarar för, och ,för vilken kommunerna svarar. Utskottet avstyrkte ett motionsyrkandeav samma innehåll som det nu aktuella (SoU 1981/82:2). Utskottet hänvisadedärvid bl. a. till sitt ställningstagande i betänkande SoU 1976/77:2 rörandemöjligheterna att skapa ett enhetligt huvudmannaskap för åldringsvården ochlångtidsjukvården. I sistnämnda betänkande hade utskottet bl. a. ansett att enändrad uppgiftsfördelning skulle medföra nya gränsdragnings- och samordningsproblem.Samtidigt underströks betydelsen av samverkan mellan huvudmännen. Enligt utskottets mening har ingenting framkommit sommotiverar en ändrad bedömning av den aktuella frågan. Mofion 1981/82:408yrkande 2 a avstyrks således. Statsbidrag till kommunala ålderdomshem I motion 1981/82:346 (c) begärs ettlikvärdigt ekonomiskt stöd för kommunala ålderdomshem resp. servicehus.Motionärerna framhåller bl. a. att det är angeläget att samhällets stöd tillkommunernas äldreomsorg blir mer neutralt mellan olika vårdformer. ärbyggandet av ålderdomshem missgynnat ekonomiskt och detta har, enligtmotionärerna, varit styrande för kommunernas planering. Samma regler bör därförgälla oavsett omsorgsform. Enligt 20 § socialtjänsflagen (1980:620) skall kommunenverka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stödoch hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. För äldre människor medbehov av särskilt stöd skall kommunen inrätta bostäder med gemensam service().