bet · G601NU55 · 1982-12-31 00:00:00 — Om denna ram intetäcker får utvägen bli konkurs, menar motionärerna. De uttalar vidare attfartygen i första hand bör erbjudas till den svenska sjöfartsnäringen.Möjligheten av att ett mindre antal rederier med fartyg förvärvade från Zenitbörsintroduceras borde prövas. Motionärerna hänvisar härvidlag till vad dekallar Saléns-modellen, efter ett aktuellt fall då ett nybildat rederi inbjuderplacerare som är intresserade av att satsa på högriskprojekt att bli delägare itvå från förvärvade stora tankfartyg. Motionärerna yrkar påatt skall dels avslå regeringens begäran om anslaget på 3 000 milj.kr., dels begära ett nytt förslag fill avveckling av och förlusttäckning förZenit enligt vad de har anfört i motionen. Den del av anslaget som avser täckande av förluster efterår 1983 vill inte vara med om att anvisa. Argumentationen fördelposten 1 040 milj. kr. är inte övertygande, sägs det i motion 1982/83:2333(c). Anslaget föreslås följaktligen bli 1 960 milj. kr. I mofion 1982/83:2339(fp) kommer samma uppfattning till uttryck. Det är principiellt olämpligt attanvisa medel för framtida förluster innan dessa har uppstått, anförmotionärerna. En sådan åtgärd riskerar nämligen att dämpa företagets ambitionatt på alla sätt försöka begränsa framtida förluster. Efter avdrag av 1 040milj. rundar motionärerna av anslagssumman nedåt till 1 900 milj. kr. Även kommunisterna föreslår i sin mofion1982/83:2347 en viss reduktion av anslaget, närmare bestämt med 100 milj. kr.Detta belopp skulle enligt motionen i stället anslås till forskning ochutveckling inom Svenska Varv. Förslaget härom har utskottet behandlat i detföregående (s. 17). Utskottet har därvid icke tillstyrkt en sådan omdispositionav anslagsmedlen som förordas i motion 1982/83:2347 (vpk), Utskottet ställer sig positivt till de riktlinjer förZenits fortsatta verksamhet som anges i propositionen. Liksom föredragandestatsrådet vill utskottet understryka vikten av att Zenits fartygsbeståndavyttras så snabbt som marknadsförhållandena medger. För att den uppgjordahandlingsplanen för Zenit skall kunna fullföljas är det enligt utskottetsmening väsentligt att bolagets ekonomi saneras och att regeringen får begärdaresurser för att vid behov kunna täcka även ytterligare förluster. Utskottettillstyrker regeringens förslag om ett tillskott av 3 000 milj. kr. a. som aktiekapital och som villkorligt aktieägartillskott. Démotionsyrkanden som går ut på ett lägre anslagsbelopp avstyrks sålunda. ' NU1982/83:55 21 Liksom i fråga om Svenska Varvbegärs i motion 1982/83:2347 (vpk) att Zenits nuvarande ledning skall bytas ut.Det dåliga läge som bolaget befinner sig i kan inte skyllas enbart påsjöfartskonjunkturerna, menar motionärerna. Verksamheten bedrivs, anser de, påett i hög grad diskutabelt sätt. Man har inte utnyttjat sina tillgångar ochinte bedrivit den fraktpolitik som är nödvändig för ett rederi. Utskottet avstyrker motionsyrkandet med hänvisning tillsitt resonemang beträffande ledningsförhållandena hos Svenska Varv. Samarbete mellan Zenit och svenska rederier I det föregående har i korthetredovisats hur Zenits verksamhet är upplagd. Den grundläggande principen är somnämnts att Zenit skall avveckla sitt fartygsinnehav på snabbt sommarknadsförhållandena medger. I avvaktan på försäljning gäller att Zenit börförvalta och driva fartygen så effektivt och billigt som möjligt samt bibehållaett gott underhåll av fartygen. Fartygen drivs i samarbete med andra rederier,huvudsakligen norska och svenska. En betydande del av flottan är emellertid f.n. upplagd på grund av fraktbrist. I motion 1982/83:2344 (s) begärs åtgärderfrån statsmakternas sida för att förbättra möjligheterna till att fartyg därstaten har ägarengagemang kan drivas under svensk flagg. Motionärerna pekar påatt Zenits fartyg nu i stor utsträckning seglar under andra länders flagg, ävenunder s. k. bekvämlighetsflagg. När de hyror som utländska redare betalar tillZenit medför förluster för ägaren innebär detta, säger motionärerna, att desvenska skattebetalarna subventionerar utländska redare som konkurrerar medsvenska. Efter omorganisationen borde Zenit i första hand söka samarbete medsvenska redare i avvaktan på det rätta försäljningstillfället. Detta skulleförbättra sysselsättningen för svenska sjömän, ge svenska rederier möjlighetatt hävda sig på fraktmarknaderna samt tillföra utländsk valuta. Utskottet har förståelse för motionärernas önskemål.Möjligheterna att driva återstående fartyg under svensk flagg i avvaktan påförsäljning är emellertid beroende av en rad olika omständigheter. Hit hör bl.a. befintliga avtal med utländska redare rörande drift av fartygen, kostnaderför att bygga om fartygen så att svenska bestämmelser blir uppfyllda,förutsättningarna för att tillfredsställande ekonomiska avtal kan träffas medsvenska redare samt de regler som gäller för den gemensamma nordiskaarbetsmarknaden. Särskilt måste beaktas att övergång till svensk drift i förekommandefall kommer att avse endast en begränsad period, eftersom en försäljning alltidär förestående. Utskottet anser att det bör få ankomma på Zenits ledning attpröva hithörande frågor mot bakgrund av de nyssnämnda riktlinjerna för bolagetsverksamhet. Motion 1982/83:2344 (s) avstyrks följaktligen. NU1982/83:55 22 Förutom genom direkta insatser iSvenska Varv har staten bistått varvsindustrin genom en rad olikastödformer av generell natur, vilka alltså har kommit även de privata varventill godo. En uttalad strävan från regeringens sida är nu att statenssubventioner till näringslivet skall minska. Med hänvisning härtill görs ipropositionen en genomgång av de olika stödformerna på varvsområdet, varvidförändringar föreslås i olika avseenden. De internationella förhållandenamåste dock beaktas. viktigaste konkurrentländer har ett omfattandestatligt stöd och tycks inte ha för avsikt att avveckla detta. Man bör, sägsdet i propositionen, från svensk sida fortsätta det arbete på att minskavarvsstödet som pågår inom . F. n. gäller emellertid att svenskvarvsindustri genom fortsatt statligt stöd bör ges rimliga förutsättningar attkonkurrera om befintliga order. Omfattningen av stödet bör dock enligtregeringens uppfattning minska. Utskottet behandlar fortsättningsvis de olika stödformernaen efter en. Några övergripande frågor tas upp sist i detta avsnitt. Riksgäldsfullmäktige harbemyndigats ikläda staten garantier för finansiering i anslutning tillproduktion vid varven. Villkoren för sådan garanti -vilken för svenskabeställare får motsvara högst och för utländska beställare högst avkontraktspriset - anges kort i propositionen (s. 27). Fortsatta möjligheter atterhålla kreditgarantier utgör enligt regeringens bedömning en förutsättning föratt varven skall kunna finansiera sin produktion. När kreditgaranti lämnas kräver enligt praxis borgen från det varvsföretag där det fartygsom garantin avser har beställts. Motivet är att det är väsentligt attvarvsföretagen har ett direkt ekonomiskt ansvar för hela sitt kundengagemang.Från de mindre och medelstora varvens sida har begärts att kravet på borgenskall lättas. Regeringen förklarar sig nu beredd att tillmötesgå dettaönskemål. Den föreslår att borgensåtagandet för de mindre och medelstoravarvens del skall reduceras till av uteståendekreditgarantier. Ett sådant åtagande säkerställer varvens affärsansvar, sägsdet i propositionen. har ansett en sådanreducering av borgensåtagandet vara möjlig utan att statens riskposifion pånågot avgörande sätt försämras (prop. s. 68). Riksgäldsfullmäktige har däremothaft principiella betänkligheter mot förslaget. Regeringens förslag omfattarinte varv som ingår i , I motion1982/83:2339 (fp) avstyrks förslaget. Från principiell synpunkt är NU1982/83:55 23 det, säger motionärerna, väsentligt att varvsföretagen harett direkt ekonomiskt ansvar för sina kundengagemang. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottet villhärvid peka på fartygskreditgaranfinämndens positiva inställning fill att en nypraxis införs. Genom den förslagna förändringen kommer Varf i enoacceptabel position gentemot övriga mindre och medelstora varv, hävdas det imotion 1982/83:2340 (s). Eftersom tillhör Svenska Varv måste det ävenfortsättningsvis borga för av garantibeloppet. Utskottet är inte berett att föreslå någon ändring tillFinnboda Varfs förmån. När det gäller detta varv liksom Cityvarvet,beträffande vilket liknande synpunkter skulle kunna anföras, får det ankomma påmoderbolaget att inom ramen för tillgängliga resurser göra deinsatser som kan behövas. Utskottet avstyrker alltså motion 1982/83:2342 (s). De ändringar i riktlinjerna för fartygskreditgarantier somregeringen föreslår innebär i övrigt dels att garantisystemets räckvidd i tidenutsträcks till att omfatta order som tecknas före utgången av , dels attkreditgarantier skall kunna lämnas även för lån som tar uppför att finansiera sin verksamhet. Utskottet har ingen erinran mot dessaförslag. Ytterligare ett yrkande rörande fartygskreditgarantiernafinns i motion 1982/83:2338 (m). bör, anser motionärerna, uttala somsin mening att en skärpt prövning av nya fartygskreditgarantier skall ske isyfte att nedbringa risktagandet. Utskottet anser inte att fartygskreditgarantinämnden ochriksgäldskontoret behöver kompletterande anvisningar i denna form.Motionsyrkandet avstyrks därför. Den fastställda ramen för fartygskreditgarantier är f. n.inte fullt . Mot bakgrund av de bedömningar avvarvsindustrins volymutveckling som redovisas i propositionen förslårregeringen att den vidgas till . Förslaget möter invändningar i två motioner. Den nuvaranderamen är i det närmaste fulltecknad, noteras det i motion 1982/83:2338 (m).Samtidigt bör man emellertid beakta de omfattande kreditrisker som tas,fortsätter motionärerna. Vid en nedläggning av ett av nybyggnadsvarven och en eventuellytterligare bantning av det kvarvarande nybyggnadsvarvet borde behovet av nyakreditgarantier minska. Motionärerna vill att skall hos regeringenbegära förslag till en ny ram beräknad i enlighet med vad som anförs imotionen. I motion 1982/83:2339 (fp) förslås en ram av 25 milj. kr.Folkpartiet siktar genom sina förslag till en reducerad volymutveckling förvarvsindustrin, påpekas det. I konsekvens därmed bedöms en vidgning av ramenmed vara tillräcklig. NU1982/83:55 24 Utskottet tillstyrker regeringensförslag och vill betona att det blir den faktiska utvecklingen inomvarvsindustrin tillsammans med garantimyndigheternas praxis som kommer att bliavgörande för i vilken utsträckning den vidgade ramen kommer att utnyttjas. För förlusttäckning till följd av lämnadefartygskreditgarantier föreslår regeringen ett anslag av 50 milj. kr. Utskottettillstyrker detta förslag. Fartygskreditgarantier är förenade med avgifter. Dessa börenligt tidigare uttalanden utformas på så sätt att kreditgaranfisystemet kanberäknas vara självbärande. I propositionen anförs nu att avgifterna bör täckadels administrationskostnader, dels förluster på grund av lämnade garantier.Riksdagen föreslås godkänna dessa riktlinjer, som skall läggas till grund förett uppdrag åt fartygskreditgarantinämnden att i samarbete med riksgäldskontoretlämna förslag till en sådan utformning av avgiftssystemet att det angivnasyftet förverkligas. Regeringens förslag till på denna punktfillstyrks uttryckligen i mofion 1982/83:2339 (fp). Utskottet är av sammamening. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag att en särskildinkomsttitel för influtna garantiavgifter skall uppföras på statsbudgeten. Staten kan enligt tidigare beslutlämna räntestöd vid finansiering av nybyggnad eller större ombyggnad av fartygsom beställs av svensk beställare vid svenskt varvsföretag före utgången av år1983. De villkor som gäller finns redovisade i proposifionen (s. 30).Regeringen föreslår nu att stöd skall få lämnas för order som tecknas föreutgången av . föreslås vissa ändringar i villkoren. Det skall sålunda införas möjlighet att få ett störreräntestöd med oförändrad löptid på lånet och medbibehållande av oförändrad subventionsgrad. Vidare skall den nuvarandemöjligheten till matchning, dvs. gynnsammare finansieringsvillkor än eljest vidpåvisbart konkurrerande anbud från utländskt varv, förbehållasoffshore-anläggningar såväl vid export som vid inhemska beställningar. Utskottet har ingenfing att erinra mot de föreslagnaändringarna och fillstyrker att systemet med räntestöd förlängs på angivetsätt. Utskottet har i sitt betänkande NU1982/83:34 behandlat regeringens förslag - i budgetpropositionen - rörandeanslag till kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit. För att en framtida bedömning av exportkreditstödetsindustripolitiska konsekvenser skulle underlättas har regeringen delat upp dettidigare samlade anslaget för detta ändamål i tre, varav ett föreslås blibenämnt Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartygm.m. NU1982/83:55 25 sistnämnda ändamålet angavs i budgetpropositionen till 480milj. På basis av senare beräkningar - som aviserades i budgetpropositionen- föreslås i proposition 1982/83:147 ett anslag av 350 milj. kr. Från moderata samlingspartiets sida yrkades - i motion 1982/83:2007 - att det beräknade anslaget av 480 milj.kr. skulle sänkas fill 440 milj. kr. I det nya läget förordar moderatasamlingspartiet - i motion 1982/83:2338 - ett anslag av 250 milj. kr.Minskningen motiveras med att den reduktion av varvskapaciteten sommotionärerna räknar med kommer att medföra minskat behov av exportkreditstöd. Utskottettillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandet. För att de svenska varvenskonkurrenskraft gentemot utländska konkurrenter skall stärkas lämnar statenavskrivningslån, som har formen av ett visst stöd per direkt produktionstimmeför nybyggnad och större ombyggnad. Stödberätfigade är högst så många timmarsom användes 1980. Stödet skall alltså inte kunnaanvändas för att öka varvens kapacitet. var beloppet 55 kr.Det har sänkts till . I propositionenföreslås att avskrivningslån skall utgå med . Antalet stödberätti-gade produktionstimmar skall högst fåligga nivå. Till skillnad från de övriga stödformerna, som enligtregeringens förslag förlängs för en treårsperiod, föreslås ordningen medavskrivningslån skola gälla endast . Medelsbehovet beräknastill 400 milj. kr. för Svenska Varv och 65 milj. kr. för de mindre ochmedelstora varven. Moderata samlingspartiet förklarar i mofion 1982/83:2338att partiet ställer sig tveksamt till statssubventioner som är relaterade tillantalet direkta produktionstimmar. Lånen borde, menar motionärerna, ersättasmed lånegaranfier avsedda att mildra effekterna av kapitalminskningar. Medhänsyn till hur det nu befintliga stödet är konstruerat accepterar motionärernaäven att det framtida stödet relateras till antalet produktionstimmar, så attgenomförandet av strukturförändringarna inte störs. Kostnaderna för lånegarantiernaskall, föreslås det, allteftersom de uppstår täckas från resp. års budget.Motionärerna vill att hos regeringen skall begära förslag fill ensådan ersättning för avskrivningslånen som de har skisserat. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag attsystemet med avskrivningslån skall bibehållas t. v. med oförändradbidragsgrad. Det moment av direkt subventionering som avskrivningslånenrepresenterar torde vara erforderligt i nuvarande läge; utskottet har svårt attse hur ett system med lånegarantier skulle kunna få motsvarande effekt. Vadgäller motionsyrkandet vill utskottet framhålla att det önskade förslaget frånregeringen inte skulle kunna föreligga förrän årets har avslutats. Omriksdagen inte skulle medge nya avskrivningslån skulle varvsindustrin alltså iett slag NU1982/83:55 26 utsättas för en kraftig inkomstreduktion. Motionenavstyrks i här ifrågavarande del. Även i detta sammanhang aktualiseras genom motion1982/83:2340 (s) Varfs situation. Detta varv har, säger motionärerna,inte haft del av det stöd som avskrivningslånen utgör och har därför tvingatskonkurrera med övriga varv på olika villkor. Svenska Varv borde varaoförhindrat att inom den föreslagna ramen för avskrivningslån ge stöd tillnybyggnadsprojekt avpassade för de små produkfionsenheterna inom koncernen. Utskottet vill erinra om att Varf enligt nutillämpade riktlinjer har sin verksamhet inriktad på reparationer ochombyggnader av fartyg samt viss industriproduktion. Någon egentlignybyggnadsverksamhet är alltså inte avsedd att förekomma vid varvet. Liksom närdet gäller borgensåtaganden i samband med kreditgarantier (s. 23) vill utskottetäven nu konstatera att det i första hand ankommer på moderbolaget inom ramen för sina resurser sörja för att Varfsproduktionskapacitet tillvaratas på lämpligt sätt. Med det sagda avstyrkerutskottet motion 1982/83:2340 (s) i nu berörd del. På tal om Cityvarvet och Varf konstaterarföredragande statsrådet i propositionen att dessa varv - vilka är de företaginom som främst konkurrerar med de privatägda varven -drivs helt utan statliga stödinsatser. När det gäller ombyggnadsarbetenkonkurrerar de sålunda på något sämre villkor än de privatägda varven, påpekarhan. Strävan måste, uttalas det vidare, vara att konkurrensen mellan de olikavarven skall bedrivas på lika villkor och enligt företagsekonomiskt riktigaprinciper. Utskottet instämmer i detta uttalande. Regeringens förslag till riksdageni proposition 1982/83:147 upptar som ett första moment att skallgodkänna de ändrade riktlinjer för stöd till svenska varvsindustri som anges ipropositionen. Härvid hänvisas till det inledande avsnittet under . I detta avsnitt återfinns i huvudsak de allmännasynpunkter på stödet till svensk varvsindustri sett i ett internationelltperspektiv som utskottet har refererat inledningsvis under samma rubrik (s.22). Dessa synpunkter ger enligt utskottets mening inte anledning till någotsärskilt uttalande från sida. Till detta moment i regeringens förslag vill utskottetockså hänföra ett principiellt betydelsefullt uttalande om det generellastatliga varvsstödet som görs annorstädes i propositionen (s. 40). Enförutsättning för att Svenska Varv skall erhålla varvsstöd i form avavskrivningslån, kreditgarantier, räntestöd m. m. skall, anförs det, vara attproduktionskapaciteten vid och Uddevallavarvet uppgår till högst dennivå som har angivits i propositionen (jfr s. 10 i detta betänkande). Förövriga varv inom koncernen NU 1982/83:55 27 bör, heter det vidare, som ett villkor för erhållande avstöd gälla att riktlinjerna i koncernens strukturplan fullföljs. Utskottetansluter sig till dessa riktlinjer för generellt varvsstöd till huvudmottagarenav sådant stöd, . I detta sammanhang tar utskottet vidare upp ett allmänthållet yrkande i vardera av motionerna 1982/83:2338 (m) och 1982/83:2339 (fp).1 den förstnämnda hemställs allra först att med avslag påpropositionen skall begära förslag till ändrade riktlinjer för stöd till svenskvarvsindustri i enlighet med vad som anförs i motionen. Av denna framgåremellertid att motionärerna inte yrkar på att propositionen i sin helhet skallavslås. Motionen innehåller vidare en rad specifika yrkanden om ändraderiktlinjer för varvsstödet. Utskottet tillmäter med hänsyn till det sagda intedet nu berörda yrkandet någon självständig betydelse. På samma sätt bedömer utskottet det yrkande i motion1982/83:2339 (fp) enligt vilket skall godkänna de allmänna riktlinjerför stöd till svensk varvsindustri som förordas i motionen. Detta yrkande tordehuvudsakligen avse ändringsförslag som har berörts i det föregående på grundvalav andra, specifika yrkanden. En fråga av generell natur rörande de stödformer som harbehandlats i detta avsnitt är vilka företag som skall betraktas som varv ochsålunda kunna vara kvalificerade att erhålla stöd. Ett särskilt avsnitt ipropositionen ägnas åt de mindre och medelstora varven. Hit räknas såvälprivatägda varv som ett par enheter inom , nämligen ABFinnboda Varf och . I stödsammanhang är dockKarlskronavarvet inte aktuellt, eftersom dess produktion helt är inriktad påmarina fartyg. Till de privatägda mindre och medelstora varven hänförs nio företag,av vilka ett par tidigare icke har brukat nämnas i motsvarande sammanhang. rapport om mindre och medelstora varv som har upprättats inomindustridepartementet och som utgör underbilaga 1 till propositionen anges somkriterier för att ett företag skall betraktas som varv att dess långsiktigainriktning till övervägande del skall vara produktion, reparation etc. avhandelstonnage och omfatta fartyg om minst 300 bruttoregisterton samtbeställningar för ej militära statliga myndigheter. som manstuderat har bedömts inte uppfylla de nämnda kriterierna och har följaktligeninte medtagits på listan. Ett av dessa är , vars förhållanden harnärmare redovisats för utskottet. Varf har omstrukturerats och ägnarsig inte entydigt åt fartygsproduktion. I viss utsträckning förekommeremellertid fartygsombyggnader vid varvet. Företaget åberopar att varvsarbetebedrivs där på basis av en flerhundraårig tradition. Utskottet konstaterar att tillämpningen av de angivnakriterierna på företag med en begränsad varvsproduktion som tillika växlar iomfattning från tid till annan kan ge upphov till gränsdragningsproblem. Detsaknas förutsättningar för att nu skall lösa dess problem. Efterriksdagens beslut med anledning av propositionen kommer emellertid bestämmelserom NU1982/83:55 28 anslaget till avskrivningslån att få utarbetas inomregeringskansliet. Det åligger sedan fartygskreditgarantinämnden att prövavilka företag som uppfyller de angivna kriterierna på varvsföretag. Som grundför nämndens bedömning kommer företagen att få tillhandahålla kapacitetsplanersom visar vilken produktion avskrivningslånen skall användas för. Utskottetutgår från att nämnden vid sina beslut tar skälig hänsyn till olika särskildaomständigheter som kan föreligga. Regeringen tar i propositionen uppfrågan om användningen av vissa äldre anslag som avser varvsindustrin.Avskrivningslån har /81 lämnats från ettreservationsanslag som anvisades . För nästa budgetår kommerriksdagen enligt det förslag som har behandlats i det föregående att anvisa ettnytt reservationsanslag för avskrivningslån. I propositionen föreslås att medelsom efter vissa beslut av fartygskreditgarantinämnden återstår av det äldreanslaget inte skall utnyttjas utan levereras in till statsbudgetensinkomstsida. Utskottet har ingenting att erinra mot detta förslag. Motsvarande ordning föreslår regeringen beträffande ett annatreservationsanslag från samma budgetår, benämnt Lån till mindre och medelstoravarv. Detta anslag har använts endast i ringa utsträckning. Inte heller motdetta förslag har utskottet något att erinra. Enligt bemyndigande lämnade regeringen förra åretutfästelse om att vissa förluster som kunde uppkomma för ett dotterbolag tillZenit skulle täckas av staten. För ändamålet föreslås nu ettreservationsanslag av 30 milj. kr. till för infriande aveventuella förluster enligt utfästelsen. Utskottet tillstyrker förslaget. I budgetpropositionen föreslås ett nytt särskilt anslagför fartygskreditgaranfinämndens förvaltningskostnader. Dessa kostnaderberäknas fill inte fullt 4,4 milj. kr. Utskottet tillstyrker regeringensförslag på denna punkt. För /ett reservationsanslag benämnt Bidrag till sysselsätfningsåtgärderinom varvsregionerna. Av ursprungligen 265 milj. kr. återstår f. n. ca 63 milj.kr. av detta anslag. I propositionen hänvisar regeringen till att det på deorter som drabbas av reduceringarna inom varvsindustrin kan bli nödvändigt attutöver de specifika åtgärder som behandlas i propositionen fillgripa även andraåtgärder för att minska sysselsättningsproblemen. Det nämnda kvarståendeanslagsbeloppet av 63 milj. kr. föreslås få användas för sådana ändamål. Dettaförslag tillstyrks uttryckligen i motion 1982/83:2339 (fp). Eftervissa i propositionen förutsatta utbetalningar återstår ca 31 milj. kr.. NU 1982/83:55 29 Detta belopp vill de kompletteramed ett nytt reservationsanslag av 119 milj. kr., så att sammanlagt 150 milj.kr. står till buds.