bet · G601SoU18 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:18 om anslag inom verksamhetsområde, såvittavser vissa myndigheter m. m. 1982/83:100, bil. I betänkandet behandlas regeringensi proposition 1982/83:100 bil. 7 () framlagda förslag omanslag för /84 under avsnitt E. Vissa myndigheter m. m. I anslutning till här aktuell del av proposifionenbehandlas motioner som anges vid de ohka anslagen. Vissa myndigheter m. m. Regeringen har under punkt E 1 (s.63-66) föreslagit att till för /84anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1982/83:153 av ()hemställs 1. att riksdagenhos regeringen anhåller att oral galvanism erkänns som sjukdom, 2. att riksdagenhos regeringen anhåller att åtgärder vidtas så att information utgårtill samtlig personal som i någon form kan komma i kontakt med personer somlider av oral galvanism. I motion 1982/83:202 av GunnarBiörck i (m) hemställs att begär att regeringen bemyndigar socialstyrelsenatt från vederbörande sjukvårdsmyndigheter infordra årsberättelser enligt avstyrelsen utfärdade anvisningar. I motion 1982/83:237 av SiriHäggmark (m) och () hemställs att hos regeringenanhåller om ett snabbt beslut rörande yrkesbenämningen för de elever somutbildas på hälso- och sjukvårdshnjen inom den . I motion 1982/83:293 av () hemställs 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom insamlande av forskningsmaterial rörande oral galvanism. SoU1982/83:18 2 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om erbjudande till patienter medoral galvanism till undersökning hos särskilt utsedd läkare/tandläkare. I motion 1982/83:323 av JohnAndersson (vpk) och (vpk) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna nödvändigheten av en bättre styrning bådeutbildnings- och fördelningsmäs-sigt av läkarresurser. I motion 1982/83:386 av MarianneKarlsson (c) hemställs att hos regeringen begär initiativ syftandetill att ett projekt med en ny medicinsk specialitet initieras, där man arbetarmed hela den mänskliga organismen i samband med åkommor från tänder ochtandlagningar. I mofion 1982/83:682 av AnitaBråkenhielm (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 2), aft riksdagenbeslutar att hos regeringen begära en översyn av behovet av fortsattvidareutbildning för läkare inom specialiteten klinisk farmakologi. Motivering till yrkandet finns i motion 1982/83:681. I motion 1982/83:740 av KenthSkårvik (fp) och tredje vice talmannen () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att vidareutbildning avläkare i glaskroppskirurgi bör påbörjas och att dimensionering avutbildningen bör göras med hänsynstagande till de synpunkter som framförts imotionen. I motion 1982/83:1301 av IngerHestvik (s) och () hemställs 1. att riksdagenbegär att regeringen fastställer behörighetskrav för fotvårdsspecialisfer, 2. att riksdagenbegär att regeringen utfärdar legifimation till dem som är behöriga att utövayrket som fotvårdsspecialist. I mofion 1982/83:1303 av BjörnKöriof (m) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna behovet av omedelbara åtgärder för att säkerställa eneffektiv ledning av sjukvården i krig på alla ledningsnivåer. I motion 1982/83:1307 av HansNyhage (m) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att yrkestiteln för dem som utbildas på hälso- ochsjukvårdslinjen inom bör fastställas och bör varalegitimerad sjuksköterska. SoU1982/83:18 3 I motion 1982/83:1311 av RuneTorwald (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av atf AB får tillgång till erforderliga anslag för atteliminera problemet med "oral galvanism". I mofion 1982/83:1313 av ().hemställs 1. att riksdagenhos regeringen anhåller om en översyn av hur yrkesbenämningen terapeututnyttjas, 2. aft riksdagenhos regeringen anhåller om att riktlinjer utarbetas för hur yrkesbenämningenterapeut får användas. I motion 1982/83:1822 av GunhildBolander (c) och () hemställs att hos regeringenbegär atf ett åtgärdsprogram presenteras för de synskadadediabetikerna. I motion 1982/83:1825 av tredjevice talmannen () och () hemställs attriksdagen hos regeringen begär att en översyn av ögonläkarutbildningen kommertill stånd enligt de riktlinjer som framförts i motionen. I samband med behandlingen avregeringens framställning om anslag till för nästa budgetårbehandlar utskottet mofionsförslag om oral galvanism m. m., om kommenteradeårsberättelser från sjukhus m. m., om legifimafion för vissa personalgrupperinom hälso- och sjukvården m.m., om läkarfördelningen, om glaskroppskirurgi förögonskadade diabetiker m. m. samt om föreskrifter om planering och ledning avden civila hälso- och sjukvården i krig m. m. Oral galvanism m. m. Bakgrund till de motioner sombehandlas i detta avsnitt av betänkandet är att vissa elektrokemiska fenomenkan uppkomma när tandersättningsmaterial av metall med skilda elektriskaspänningar finns i munhålan. En svag elektrisk ström kan uppstå mellanmetallerna (oral galvanism). Genom korrosion kan metalljoner frigöras. De tandersättningsmaterial av metall som används inomtandvården är främst amalgam - som tillreds genom att pulver av silver, tennoch koppar blandas med kvicksilver - och guldlegeringar. Amalgam korroderarmera än högkvaUtativa guldlegeringar. Docent vid zoofysiologiska insfitutionen vidLunds universitet har hävdat att nästan varje svensk med amalgam i munnen ärkvicksilverförgiftad fill följd av att kvicksilver genom korrosion frigörs ochförs ut i kroppen via tändernas blodkärl, saliven och andningsluften. Amalgamär därför enligt olämpligt som tandlagningsmaterial. SoU1982/83:18 4 Med hänvisning i vissa fall tillden åsikt som framfört har fyra motioner väckts med följandeyrkanden. I motion 1982/83:153 av ()hemställs att hos regeringen anhåller dels att oral galvanism erkännssom sjukdom (yrkande 1), dels att åtgärder vidtas så att information snarastgår ut till samtlig personal som i någon form kan komma i kontakt med personersom lider av oral galvanism (yrkande 2). I motiveringen till yrkande 1framhålls bl. a. att eftersom inte har tagit med oralgalvanism i förteckningen över kända sjukdomar får de som lider avförgiftningssymtom inte alla sina rättigheter tillgodosedda. I motiveringentill yrkande 2 framhålls bl. a. att tandläkare, läkare och sjuksköterskor måsteinformeras om att oral galvanism är en bekräftad realitet, inte minst för atteliminera misstanken att patienterna är inbillningssjuka eller i behov avpsykiatrisk vård. I motion 1982/83:293 av () anförs bl. a.att oral galvanism är föremål för en hel del forskning i men att detsynes vara så, att mycket av den forskning som bedrivs aldrig publiceras ochsåledes ej är redovisningsbar. Enligt motionären bör få iuppdrag att insamla allt forskningsmaterial rörande oral galvanism som kanfinnas på odontologiska fakulteter och tandvårdskliniker. Motionären anförvidare bl. a. att det är så att patienter med oral galvanism finneringen eller liten förståelse för sina problem. Enligt motionären börsocialstyrelsen också få i uppdrag att erbjuda alla tandvårdspatienter med oralgalvanism att vända sig till en särskilt utsedd tandläkare eller läkare i varjelän för atf få sin situation klarlagd. Det vore, säger motionären, ett sätt attta här berörda patienters problem på allvar. Mofionären hemställer att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om delsinsamlande av forskningsmaterial rörande oral galvanism (yrkande 1), delserbjudande till patienter med oral galvanism om undersökning hos särskiltutsedd läkare eller tandläkare (yrkande 2). I motion 1982/83:386 av () framhålls -bl. a. med hänvisning till påpekanden som med. gjort iboken som orsak till nervsjukdomar, epilepsi, schizofreni, multipelskleros, hjärntumör - att det kan konstateras att det inom medicinsk ochtandmedicinsk litteratur relateras en hel del fall där det visas ett tydligtsamband mellan tandåkommor och kroppsåkommor. De hälsovådliga tandmaterialen ärenligt motionären en annan och mycket allvarlig orsak till olikasjukdomstillstånd. Mofionären begär initiativ till att det skall inrättas en nymedicinsk specialitet - varmed motionären torde avse en särskild medicinskarbetsenhet - där man arbetar med hela den mänskliga organismen i samband medåkommor från tänder och tandlagningar. Det begärda projektet skall enligtmotionären ses som en tillfällig statlig satsning för att initiera enutvecklings- och försöksverksamhet som i lämpliga former bör integreras isjukvårdshuvudmännens reguljära verksamhet. SoU1982/83:18 5 I mofion 1982/83:1311 av RuneTorwald (c) anförs bl. a. att besvären av oral galvanism har kunnat eliminerassedan amalgamfyllningarna tagits bort och ersatts med annat material. Det synesdärför enligt motionären uppenbart att vi måste söka få fram ett nytttandlagningsmaterial som varken är galvaniskt eller korroderar och som vidnötning inte frigör för kroppen skadliga metaller. Mycket tyder enligt vissaforskare på att s. k. polymerkompositer (= vissa plastprodukter) borde kunnavara en tänkbar lösning på detta problem men ganska mycket ytterligareforskning krävs för att få fram exakt rätt, ofarligt material, anförs detvidare. Enligt mofionären har man inom långvarig erfarenhet avpolymerkompositer och deras egenskaper, erfaren personal och välutrustadelaboratorier för ytterligare forskning, varför det synes angeläget aftsamhället ställer ekonomiska resurser till AB förfogande för attförhoppningsvis på detta sätt snabbare lösa materialfrågan. Motionären begäratt som sin mening skall ge regeringen fill känna behovet av att ABBofors får fillgång till erforderliga anslag för att eliminera problemet medoral galvanism. Utskottet behandlade i början av innevaranderiksmöte i sitt av godkända betänkande SoU 1982/83:1 - efterremissbehandling - mofioner med yrkanden som var likartade med yrkandena i häraktuella mofioner med undantag av motion 1982/83:1311 (c). Utskottetsställningstaganden m. m. innebar i korthet följande. Utskottet anslöt sig till den i remissyttrandena i fråganuttalade meningen aft oral galvanism är ett elektrokemiskt fenomen som inte isig kan betecknas som en sjukdom. Utskottet framhöll emellertid att sjukpenningfrån sjukförsäkringen utgår i vanlig ordning, om symtom från munhålan på grundav t. ex. oral galvanism skulle leda till sådana fysiska eller psykiska besväratt arbetsoförmåga kan anses föreligga. Utskottet uttalade att det är angeläget med vidareforsknings- och utvecklingsarbete beträffande amalgam och annattandlagningsmaterial. Beträffande ett motionsförslag angående information omoral galvanism till viss personal och ett angående inrättande av en nymedicinsk specialitet för behandling av åkommor från tänder och tandlagningaranförde utskottet bl. a. att förslagen syntes ha sin grund i att vårdsökandesom hänför sina besvär till oral galvanism m. m. inte varit nöjda med detomhändertagande de fått då de vänt sig till sjukvården eller tandvården.Förslagen avsåg således omhändertagandet av vårdsökande som drabbats avbiverkningar av oral galvanism m. m. Motionsförslagen borde därför enligtutskottet vara en anledning för huvudmännen för sjukvården och tandvården aftsärskilt uppmärksamma hur man skall möta dessa vårdsökandes behov så att derasförtroende för sjukvården och tandvården inte sviktar. a. borde, anfördeutskottet, betydelsen av atf de vårdsökande omhändertas av personal mederfarenhet av behandling av patienter som drabbats av oral galvanism uppmärksammas,och det var då inte minst viktigt att den somatiska SoU1982/83:18 6 Utskottet erinrade vidare om attlagen (1980:12) om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården f. n. inteomfattar tandvård och uttalade att det finns skäl som talar för att sammaregler bör gälla även för samhällets tandvård. Den aktuella kategorinvårdsökande skulle i sådant fall få ökade möjligheter att framföra önskemål ochsynpunkter till de för vården ansvariga. Utskottet förutsatte dock att man isammanhang med pågående beredning inom av bl. a. frågan om enny lagsfiftning för tandvården även skulle överväga frågan om att utsträckatillämpningen av nämnda lag till att omfatta tandvården. Utskottet vill till besvarande av de nu aktuellamotionerna 1982/83:153 (c), 1982/83:293 (fp) såvitt avser yrkande 2 samt1982/83:386 (c) hänvisa till vad utskottet anförde i betänkande SoU 1982/83:1. Utskottet vill vidare redovisaföljande som avser behandling av frågor om oral galvanismm.m. har i en skrivelse till hävdatatt kvicksilverfrisättning från amalgam kan framkalla förgiftningssymtom somleder till somatiska och psykiska sjukdomar. Ledamöterna av socialstyrelsensvetenskapliga råd professor , odontologiska fakulteten i ,professor , , och professor ,odontologiska fakulteten i , har avgivit yttranden tillsocialstyrelsen över skrivelsen. Ingen av dessa experter har emellerfid instämtmed i fråga om risker med amalgam. Med hänsyn till att det fortfarandefinns luckor i våra kunskaper om amalgamets och kvicksilvrets metabolism ochtoxiska egenskaper och till att detta gäller även för andratandlagningsmaterial är det enligt professor motiverat att socialstyrelsenfar ett inifiativ till en övergripande bedömning av tandlagningsmaterial urbl. a. toxikologisk synpunkt. har i början av innevarande år fråntandvårdscheferna hos landstingen och från de odontologiska fakulteternaanhållit om uppgifter om erfarenheter av vården av patienter med oral galvanismm.m. Avsikten är att dessa uppgifter skall utgöra underlag för anvisningar avsocialstyrelsen om vården. gör f. n. en inventering av pågående, ejpublicerad, forskning som på något sätt berör fenomenet oral galvanism.Resultatet av inventeringen är avsett att utgöra grundval för övervägandenhuruvida skall ta initiativ till ytterligare forskning påområdet. Sistnämnda åtgärd fillgodoser enligt utskottets meningsyftet med yrkande 1 i motion 1982/83:293 (fp). Någon anledning för att - såsom begärs i motion1982/83:1311 (c) - uttala att AB bör tilldelas medel för forskning omvisst tandlagningsmaterial finns enligt utskottets mening inte. SoU 1982/83:18 7 Det förtjänar här nämnas att vissa frågor ombiverkningar av tandlagningsmaterial övervägs i samband med det förslag fillny lagstiftning för tandvården som f. n. bereds inom . Detförtjänar vidare att nämnas att man inom läns landstingstandvårdsorganisation utarbetat ett speciellt vårdprogram för patienter somanser sig lida av oral galvanism. Vårdprogrammet syftar fill attspeciahstkli-nikerna inte skall behöva ta hand om och utreda"onödiga" fall av oral galvanism. Om man drar slutsatsen attpafientens problem inte är orsakade av någon odontologisk sjukdom eller att eneventuell sådan sjukdom inte kan vara orsak till patientens problem skallpatienten remitteras till en allmänläkare. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 83:153 (c), 1982/83:293 (fp), 1982/83:386 (c) och 1982/83:1311(c). Kommenteradeårsberättelser från sjukhus m. m. I motion 1982/83:202 av iVärmdö (m) anförs bl. a. att före datoriseringen av statistikverksamheten inomhälso- och sjukvården klinikchefer vid sjukhusen och deras kolleger iprovinsialläkardistrikten brukade gå igenom resultaten av sinverksamhet. De kunde i samband därmed också göra värdefulla iakttagelser ochreflexioner rörande sjukdomspanoramat och vårdresultaten vid resp.enheter-reflexioner som i många fall kunde leda till åtgärder på det lokalaplanet. Motionären framhåller vidare att ju mer man överflyttar ansvaret förhälso- och sjukvården till sjukvårdshuvudmännen, desto viktigare är det attsocialstyrelsen som tillsynsmyndighet får ett sakligt underlag för att kunnabedöma hälsoläget inte bara centralt utan även vid de särskilda enheterna. Förden skull bör enligt motionären bemyndigas föreskriva att desärskilda sjukvårdande enheterna (sjukhus, kliniker, vårdenheter etc.) skallvara skyldiga att upprätta och till insända årsberättelserenligt fastställt formulär. Motionären begär att regeringen skall bemyndigasocialstyrelsen att från vederbörande sjukvårdsmyndigheter infordra sådanaårsberättelser. Utskottet har i de av godkändabetänkandena SoU 1976/77:29, SoU 1978/79:27 p. 1 och SoU 1981/82:51 (s. 24 och25) behandlat motionsförslag av motionären som haft samma syfte som det nuaktuella. Ibetänkande SoU 1976/77:29 - vari redovisades remissbehandling av det dåaktuella motionsförslaget - instämde utskottet med motionären i fråga om värdetav att analyser av data av den sjukvårdande verksamheten görs även lokalt.Utskottet framhöll dock att det för det enskilda sjukhuset kan vara likafruktbringande att man med vissa bestämda tidsintervaller gör mera djupgåendeanalyser som .att man rutinmässigt gör analyser av mera översiktlig karaktär. Ibetänkande SoU 1978/79:27 anförde utskoftet bl. (s. 6 och 7) att kommenteradeårliga verksamhetsberättelser från kliniker och motsvarande enheter vidsjukvårdsinrättningarna kan vara av stort värde. Rättelse: S. 25, 5. i rubriken till läkemedelsbiverkningar SoU 1982/83:18 8 sådanaberättelser bör ge anledning till att man närmare analyserar den verksamhet sombedrivs, vilket i sin tur kan ge uppslag till idéer om hur nian skall förbättraverksamheten i olika avseenden. Sådana verksamhetsberättelser bör, anfördeutskottet vidare, vara av värde för sjukvårdshuvudmännen vid uppföljningen avverksamheten vid de olika sjukvårdsiiuättningarna. Mot bakgrund av atttyngdpunkten i den statistiska uppföljningen av verksamheten inom hälso- ochsjukvården höll på att förskjutas till sjukvårdshuvudmäimen syntes emellertidenligt utskottet frågan om i vad mån klinikcheferna och motsvarandeenhetschefer inom sjukvården skall upprätta årliga verksamhetsberättelser varaen fråga som närmast bör lösas på det lokala planet under hänsynstagande tillde olika skiftande förutsättningar som kan finnas. Ibetänkande SoU 1981/82:51 - vari behandlades proposifion 1981/82:97 om den nyahälso- och sjukvårdslagen m. m. jämte motioner - hänvisade utskottet bl. a.till att det enligt propositionen inhämtats att hade föravsikt att medverka till att får tillgång till sådan statistiksom gör det möjligt att följa och analysera hälso- och sjukvårdsutveckUngen. Utskottet förutsätter - i likhet med vad utskottetgjorde i betänkande SoU 1976/77:29 - att vad utskottet uttalat om värdet av attanalyser av den sjukvårdande verksamheten görs även lokalt beaktas vidöverväganden om den framtida statistikverksamheten inom hälso- och sjukvården.Härom får utskottet nämna följande. Dåsjukvårdshuvudmännen genom den nya hälso- och sjukvårdslagen fått ett vidgatansvar för befolkningens hälsoförhållanden behövs ett underlag för att följautvecklingen av hälsoläget och vårdutnyttjandet samt för att analysera bl. a.samband mellan miljö och hälsa. I budgetpropositionen (bil. 7, s. 62) räknarföredragande statsrådet med att sjukvårdshuvudmännen upprättar patientdatabasermed uppgifter om hälsotillstånd, sjukdomar, vård etc. Iproposition 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m. m.föreslogs att en socialsektorns planeringsdatabas - med statistiskacentralbyrån som ansvarig för databasen - skulle inrättas med hänsyn till attdet centralt behövs ett underlag för planering och uppföljning av verksamheteninom hälso- och sjukvården samt . (SoU 1979/80:45, rskr1979/80:386) hade inte något att erinra häremot. Beredningav frågor om innehållet m. m. i sjukvårdshuvudmännens patientdatabaser ochsocialsektorns planeringsdatabas sker inom socialsektorns statistikdelegation,som består av representanter för datainspektionen, ,, . Medhänsyn till det anförda bör motion 1982/83:202 (m) inte föranleda någon åtgärdav . Motionen avstyrks således. SoU1982/83:18 9 Legitimation för vissa personalgrupper inom hälso- ochsjukvården m. m. I detta avsnitt i betänkandet behandlas motionsförslag omlegitimation m. m. för dem som genomgått den nya hälso- och sjukvårdslinjeninom högskolan och för fotvårdsspecialister samt om anyändningen avyrkesbenämningen terapeut. När högskolereformen genomfördesden inrättades de dåvarande utbildningarna för sjuksköterskor ochassistenter inom hälso- och sjukvården som sjuksköterskelinjen (105 poäng),medicinska assistentlinjen (100 poäng), oftalmologassistentlinjen (80 poäng)och operationsassistent-linjen (100 poäng) inom den kommunalahögskoleutbildningen. Som påbyggnadslinjer inom den kommunalahögskoleutbildningen inrättades bl. a. befintlig vidareutbildning försjuksköterskor samt utbildning till ortoptist. Genomgång av sjuksköterskelinjenoch motsvarande utbildning berättigar till legitimation som sjuksköterska enhgtbestämmelser i reglementet (1957:656) för sjuksköterskor. Bestämmelser omlegitimation finns inte för dem som genomgått ovannämnda assistentutbildningaroch motsvarande utbildningar. På grundval av förslag av utredningen (U 1977:06) om vissavårdutbildningar inom högskolan (VÅRD 77) har fr. o. m. den 1 juli 1982genomförts en ny studieorganisation för vårdutbildningar inom den kommunalahögskolan (prop. 1978/79:197, UbU 1979/80:7, rskr 1979/80:100), som bl. a.innebär att ovannämnda utbildningslinjer upphört och i stället en hälso- ochsjukvårdslinje inrättats. Inom hälso- och sjukvårdshnjen är utbildningeninriktad på sex olika specialområden, nämligen på (1) allmän hälso- ochsjukvård (80 poäng), som ersätter sjuksköterskeutbildning jämte vissvidareutbildning, (2) psykiatrisk vård (80 poäng) som ersätter sjuksköterskeutbildningjämte vidareutbildning i psykiatri, (3) operafionssjukvård (80 poäng) somersätter sjuksköterskeutbildning jämte viss vidareutbildning elleroperationsassistentutbildning, (4) ögonsjukvård (80 poäng) som ersätteroftalmologassistentutbildning samt (5) radioterapi (90 poäng) och (6)röntgendiagnostik (90 poäng), vilka ersätter medicinsk assistentutbildning medmotsvarande inriktningar. Till specialområdet allmän hälso- och sjukvård äranknutna fyra påbyggnadslinjer och till specialområdet ögonsjukvårdpåbyggnadslinje i ortoptik. Några bestämmelser om legitimation för dem som(tidigast i och med utgången av /84) genomgått hälso- ochsjukvårdslinjen finns inte. I mofion 1982/83:237 av SiriHäggmark (m) och () framhålls bl. a. att oklarheten om vilkenyrkesbenämning och behörighet studier på hälso- och sjukvårdslinjen leder tillskapat stor oro bland eleverna på linjen. Enligt motionärerna bör utbildningenpå linjen för samtliga studerande leda fram till titeln legitimeradsjuksköterska, och motionärerna begär ett snabbt beslut rörandeyrkesbenämningen för de elever som utbildas på hälso- och sjukvårdslinjen. Imotion 1982/83:1307 av Hans Nyhage (m) 1* 1982/83. SoU1982/83:18 10 och () begärs med i huvudsak likartadmotivering att som sin mening skall ge regeringen till känna attyrkestiteln för dem som utbildas på hälso- och sjukvårdslinjen börfastställas och bör vara legifimerad sjuksköterska: En övergripande översyn av olika frågor som rörlegitimations- och andra behörighetsbestämmelser för personal inom hälso- ochsjukvården m. m. utförs f. n. av behörighetskommitté (S 1980:11).Statsrådet har i ett frågesvar (prot. 1982/83:48s. 15-19) bl. a. anfört atf kommittén under hand har fått i särskilt uppdragatt beakta den nya vårdutbildningens inverkan på den framtida rättsligaregleringen för hälso- och sjukvårdspersonalen och att kommittén avser attlägga fram ett förslag . Detta förslag kommer enligt statsrådetatf beredas skyndsamt, och regeringen avser att fatta beslut innan de eleversom påbörjat sin utbildning är färdiga att börja sitt yrkesarbete. Utskottet vill understryka angelägenheten av skyndsambehandling och beslut beträffande frågan om yrkesbenämning för dem somutbildats på hälso- och sjukvårdshnjen. Med hänsyn till det anförda bör mofionerna 1982/83:237 (m)och 1982/83:1307 (m) inte föranleda något initiativ av . Utbildning av fotvårdsspecialisterges som specialkurser inom gymnasieskolan och omfattar en termin. I motion 1982/83:1301 av () och OveKarisson (s) framhålls bl. a. att det av hänsyn fill patienterna är angelägetatt någon form av behörighetskrav fastställs, så att det krävs legifimation föranställning som fotvårdsspecialist hos kommun eller landstingskommun och föratt utöva yrket i egen fotklinik.