bet · G601SfU15 · 1982-12-31 00:00:00 — om ADB-frågor inom socialförsäkringen Motion väckt med anledning av proposition 1982183:3 I motion 1982/83:43 av () hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännaom riktlinjer för det fortsatta utredningsarbetet med en samordning inom det socialpolitiska bidragssystemet a) att det övergripande ansvaret försåväl ny lagstiftning som av denna lagstiftning beroende nya datasystem börintegreras under en delegation med parlamentarisk representation, b) att varje huvudtyp av bidragsform iförsta hand bör konstrueras i form av en modul omfattande en fristående lag medåterspeglande, fristående datarutin och dataregister, c) att innehållet i varje störredataregister bör lagstyras i särskild registerlag, d) att - fastän den i propositionen skisseradeuppdelningen pä fyra moduler är en god första arbetshypotes - antalet sådana moduler inte redan nu låses, utan får bli beroende av det fortsatta utredningsarbetet, ' e) att alternativet med var sin fristående modul fördels allmänt barnbi drag, dels inte behovsprövad allmän folkpension bör komma i fråga i det fortsatta utredningsarbetet, f) att, oavsett vilket antal moduler som ett framtidariksmöte fastställer, alla nya lagar och datarutiner i första hand konstrueras för decentral, försäkringskassavis datordrift och registerorganisation med full möjHghet till lokal systemanpassning i resp. kassas regi, 2. att som sin mening ger regeringen till kännaom den s. k. DUR II/DO-uppgraderingen av socialförsäkringens befintliga system med nya datorer a) att beslut bör underställas , b) att investeringarna bör begränsastill det oundgängligen nödvändiga, c) att ett alternativ med provisoriskdecentralisering bör prövas och i första hand av den del som hör tillStockholms läns försäkringskassa med datordrift i kassans egen regi, 3. att hos regeringenanhåller om förslag till registerlagar för socialförsäkringens nu användadatasystem, 4. att beslutar dels att i 1kap. 4 § lagen om allmän försäkring (1962:381) införa ett nytt tredje stycke avföljande lydelse: 1 1982/83. SfU1982/83:15 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse i Från och----------- allmänförsäkringskassa. Försäkradskall------------- äger rum. Allmän försäkringskassa är registeransvarig enligtdatalagen (1973: 289) för de försäkrade som år inskrivna hos kassan. dels att 20 kap. 12 § första stycket samma lag erhållerföljande lydelse: 20 kap. 12 § har att ver- Riksförsäkringsverkethar att ver- ka föratt bestämmelserna om den ka för att försäkringsrätternas tolk- allmänna försäkringen tillämpas lik- ning av bestämmelserna om den formigt och rättvist. allmänna försäkringen vägleder ver- ket ochde allmänna försäkringskas- 5. att hos regeringenbegär utredning av de allmänna försäkringskassornas ställning med särskiltbetoning av de konsekvenser datoriseringen medfört såväl inom som utom deraslagstyrda verksamhetsområde. Motion väckt under den allmänna motionstiden vid riksmötet1982/83 I motion 1982/83:1672 (motivering i1669) av m. fl. (c) hemställs att beslutar begäraatt regeringen låter utarbeta en generalplan för decentralisering avsocialförsäkringens ADB-system. ,finansutskottet, och haravgett yttranden över motion 1982/83:43. Utskottens yttranden ingår ibetänkandet som bilagor. Såsom inledningsvis nämnts harmotion 1982/83:43 väckts med anledning av proposition 1982/83:3 omsamordningsfrågor inom det socialpolitiska bidragssystemet. Propositionenbehandlas i utskottets betänkande SfU 1982/83:14. I nämnda betänkande behandlarutskottet rikthnjer för det fortsatta arbetet med att samordna de olika delarnaav bidragssystemet. Propositionen bygger på den socialpolitiskasamordningsutredningens förslag (SOU 1979:94) En allmän socialförsäkring.Utredningen föreslog en principmodell för en framtida allmän socialförsäkringsom enligt modellen skulle bestå av fyra huvuddelar, nämligeninkomstförsäkring, barnstöd, bostadsstöd och handikappstöd. Det närmareinnehållet i dessa olika delar redovisas i SfU 1982/83:14. SfU 1982/83:15 3 I motion 1982/83:43 tar motionären upp olika frågorom ADB-systemets utformning mot bakgrund av det fortsatta arbetet, med attsamordna bidragssystemet. I yrkande 1 begärs uttalanden i olika hänseenden frånriksdagens sida såvitt gäller riktlinjerna för fortsatt utredningsarbete på dettaområde. Yrkande 1 a rör det övergripande ansvaret för såväl ny lagstiftning påADB-området som av denna lagstiftning beroende nya datasystem. Enligtmotionären bör detta ansvar läggas pä en parlamentariskt sammansatt delegation.I yrkande 1 b begär motionären att varje bidragsform i första hand börkonstrueras i form av en "modul" vars innehåll regleras i enfristående lag med därtill hörande fristående datarutin och dataregister.Bakgrunden till yrkandet är att nuvarande administration inte får hindra förändringari förmånssystemens utformning och att nästa generation inte får bindas upp tillnuvarande ADB-struktur. Resonemanget om moduler följs upp i yrkande 1 d, varimotionären begär att - fastän den i proposition 1982/83:3 skisseradeuppdelningen på "fyra moduler" är en god första arbetshypotes -antalet sådana moduler inte redan nu låses, utan får bli beroende av detfortsatta utredningsarbetet. I yrkande 1 e begärs vidare att man i detfortsatta utredningsarbetet prövar en fristående modul för såväl aUmäntbarnbidrag som för folkpensionsförmåner som inte är behovsprö-'vade. Riksförsäkringsverketunderstryker i sitt yttrande att nuvarande ADB-system fungerar säkert och medgod driftekonomi. Verket framhåller också att det inte under det nuvarandesystemets livslängd funnits något exempel där systemets utformning hindratgenomförandet av någon socialpolitisk reform. Tvärtom har reformer kunnatgenomföras just på grund av ADB-systemet. Beträffande det i motionen fördaresonemanget om moduler pekar verket på att det nuvarande datasystemet försocialförsäkringen är anpassat till försäkringens utformning och att de olikaförsäkringsdelarna således utgör även olika delar av ADB-systemet.Lagstiftningen innehåller emellertid samordningsregler vilka medför en mängdsamband mellan de olika ADB-rutinerna och man försöker i så stor utsträckningsom möjligt Utnyttja gemensam information för att bl. a. undvika dubbellagringoch extra uppdatering. Det är mot denna bakgrund, framhåller verket, ettförenklat och vilseledande resonemang om moduler som förs i motionen. Verketframhåller också det orimliga i att knyta samman förmånssystem, administrativtsystem och datasystem i varandra förutsättande strukturer eftersom manhärigenom verkligen skulle erhålla en stel och orörlig socialförsäkring. Försäkringskasseförbundettillstyrker att en delegation med parlamentarisk representation får ettövergripande ansvar för lagstiftning inom ADB-området. Beträffande förslaget omatt varje bidragsform bör konstrueras i form av en modul anser förbundet attsyftet med förslaget är vällovligt men att modultanken inte får drivas längreän att kraven på enhetlighet beträffande inkomstbegrepp, familjebegrepp m. m.kan tillgodoses genom SfU 1982/83:15 4 samordningmellan olika förmånsslag. Enligt förbundet måste också förmänssystemet anpassasså att man genom samordning kan ta ut möjliga rationaliseringsvinster. Utskottethar i betänkande SfU 1982/83:14 ansett att den socialpolitiska samordningsutredningensprincipmodell till en allmän försäkring innebär en ändamälsenhg uppdelning ochstrukturering av bidragssystemet och att den bör läggas tiU grund för arbetetmed att samordna och förenkla systemet. har utskottet framhåUit attdet innan en allmän socialförsäkring kan genomföras krävs ett omfattandeutredningsarbete inom många områden. Någon låsning i enhghet med vad somframhållits i motionen till "fyra moduler" inom bidragssystemetföreligger sålunda inte f. n. Utredningens förslag till fyra bidragsgrenarbygger inte heller på något sådant modultänkande som motionen ger uttryck förutan på att bidrag med likartade syften skall föras samman. Det fortsattautredningsarbetet får utvisa om principmodellen kan genomföras i enlighet medutredningens förslag. Såsom framhållit i sitt yttrandehar nuvarande ADB-system inte hindrat utan varit en förutsättning förgenomförandet av reformer inom socialförsäkringen. Verket har också pekat påatt det ur rationell synpunkt är nödvändigt att utnyttja gemensam information istörsta möjliga utsträckning. Utskottet, som erinrar om att de utrustningsbytensom nu planeras kommer att ha samma struktur som nuvarande ADB-system, finnermot bakgrunden av det ovan anförda att någon åtgärd med anledning avyrkandena la, b, d och e inte är påkallad. I motion 43 begärs i yrkande 2 att riksdagenbeträffande den s. k. DUR II/DO-uppgraderingen av socialförsäkringensbefintliga system med nya datorer skall ge regeringen till känna deb att besluthärom bör underställas , dels att investeringarna bör begränsas tilldet oundgängligen nödvändiga och dels att ett alternativ med provisoriskdecentralisering till försäkringskassa bör prövas. Motionärenanför att den pågående upphandlingen av datasystemkallad DUR II eller DO inte är en fråga om en mindrekomplettering utan om en ny dator för de datorprogram som används . Dennaupphandling får ekonomiska konsekvenser , och beslutet bördärför underställas . Enligt motionären finns endast två ekonomisktrimhga alternativ för aft genomföra en decentralisering. Antingen bör man nu taett beslut beträffande decentralisering med genomförande senareeller köpa samma sorts datorer som används centralt och placera dessaregionalt. Motionären anser att man bör pröva en provisorisk decentraliseringgenom att köpa en mindre modell av de centraldatorer som finns i föratt användas enbart för databehandling vid allmännaförsäkringskassa. yttrande framgår att verkets behov av datakapacitetkontinuerligt har följts upp genom tekniska utredningar och senast SfU 1982/83:15 5 genomrapporten variredovisas beräknad volymutveckling och resursbehov under perioden1981/82-1985/86. Med dessa uppföljningar som underlag redovisar statskontoretoch verket behovet av utrustningsbyten och nyanskaffning för regeringen. yttrande framgår vidare att väsentliga utrustningsbyten ochkompletteringar måste ske som en naturlig följd dels avatt viss utrustning är , vilket medfört att leverantören sagt uppunderhållsavtalet, dels av att ADB-verksamheten utökas. Verket framhållersärskilt att dessa utrustningsbyten avses ske så att inte några tekniska hinderuppkommer för en eventuell framtida förändring av ADB-systemen. Enligt verketär det en vilseledande bild av ekonomiska bindningar som motionären ger genomatt han hävdar att själva utrustningsbytet i sig skapar sädana ekonomiskalösningar att decentralisering omöjliggörs. Verket pekar därvid på attmotionären själv gör den bedömningen att en decentralisering fordrar engenomförandetid av . Detta innebär att den datorutrustning som nuanskaffas hinner avskrivas innan decentraliseringen kan vara genomförd, varförnågra sådana ekonomiska låsningar som motionären hävdar inte uppkommer.Beträffande det av motionären föreslagna alternativet med provisoriskdecentralisering till Stockholmskassan framhåller verket att en liknande åtgärdbehandlas i arbete. Utredningen valde att inte föreslå ensådan metod för genomförande av sitt decentrahseringsförslag eftersom tillvägagångssättetmed sådana övergångslösningar inte bedömdes lämpligt. Finansutskottethänvisar i sitt yttrande till betänkande FiU 1978/79:34, vari utskottetbeträffande styrningen av ADB i statsförvaltningen anfört att bör gestillfäUe att ta ställning till större och viktigare systeminvesteringar innanmer kostnadskrävande aktiviteter, som skulle riskera att inskränka riksdagenshandlingsfrihet vid dess ställningstaganden, påbörjas i ett ADB-projekt.Regeringen har sedermera fastställt en förordning med föreskrifter förhandläggning av frågor om investeringar i ADB-system (SFS 1981:266). Enligtdenna skall större eller på annat sätt viktiga investeringar i ADB-systemunderställas regeringen och för särskild prövning vid fleratillfällen under utvecklingsarbetets gång. Vidare framhålls att det är särskiltviktigt att statsmakterna ges tillfälle att ta ställning till en investering iADB-system dä ett fullständigt och tillförlitligt materialföreligger, men större resurser ännu inte har lagts ned på konstruktion,omläggning och utbildning, dvs. normalt efter huvudstudien. I förordningenanges ansvarsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna vid handläggningenav frågor och investeringar i ADB-system. erinrar också om attflera beräkningar har gjorts beträffande datakapacitetoch långsiktiga behov och att i den senaste, kallad Datoruppföljning 2riksförsäkringsverket (DUR 2), bedöms volymutveckling och resursbehov för denallmänna försäkringens ADB-system /82-1985/86. SfU 1982/83:15 6 dennabedömning som grund redovisat behoven av ersättningssystem och nyanskaffningar.Regeringen har inte tagit ställning till de framlagda förslagen. mening behöver inte den nu aktuella frågan omriksförsäkringsverkets investeringar kopplas till frågan om centraliseringeller decentrahsering av socialförsäkringen, eftersom en eventuelldecentralisering av verksamheten skulle ta att genomföra. De nu aktuellainvesteringarna är förutsättningen för en god ekonomi och driftsäkerhet i ADB-systemenunder återstoden av . Frågan om den framtida ansvarsfördelningenmellan och de allmänna försäkringskassorna kommer attpåverka utformningen av ADB-system först . Det är naturligtvisönskvärt att dessa frågor utreds och att man tar ställning så snart sommöjligt. förutsätter att de investeringar som måste ske denärmaste åren inte görs på ett sätt som minskar statsmakternas handlingsfrihetvad gäller förändringar av ansvarsfördelningen. Mot denna bakgrund och från sinutgångspunkt kan finansutskottet inte tillstyrka vad som anförs i motionen ominvesteringar i socialförsäkringens befinthga system (yrkande 2). Såsomframgår av finansutskottets yttrande regleras frågor om investeringar i ADB-systemi en av regeringen fastställd förordning. Utskottet saknar därför anledning attgöra några uttalanden om beslutsordning för den förestående upphandhngen avADB-utmstning inom socialförsäkringen. Vidare delar utskottet den uppfattningsom redovisas i remissyttrandena om att nu aktuellainvesteringar inte får några ekonomiska konsekvenser för en eventuell framtidadecentralisering av ADB-verksamheten. Beträffande förslaget om en provisoriskdecentralisering till allmänna försäkringskassa anser sigutskottet mot bakgrund av vad anfört inte berett att göranågot uttalande i frågan. Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion 43 i yrkande 2. I motion 1982/83:1672 av m. fl.begärs att regeringen skall låta utarbeta en generalplan för decentrahsering avsocialförsäkringens ADB-system. I motionen hänvisas till att en arbetsgrupptillsattes på dåvarande regeringens uppdrag för att utarbeta engeneralplan för socialförsäkringens ADB-verksamhet. Meningen var attgeneralplanen, som skulle antas av regeringen, skulle gälla under entioårsperiod och vara vägledande för beslut om investeringar under de kommandeåren. Generalplanen skulle vidare ange vägen till en decentraliserad strukturför ADB-verksamheten. Innan generalplanen var klar skulle inga investeringsbeslutinom socialförsäkringens ADB-verksamhet som innebar en låsning fattas.Arbetsgmppen överlämnade i samband med regeringsskiftet sitt material och enskrivelse till chefen för . I skrivelsen hemställdes att enny arbetsgmpp skulle tillsättas för att fullfölja arbetet med generalplanen.Motionärerna anser att en sådan generalplan behöver utarbetas för att uppnåerforderlig framförhållning och förberedelsetid. SfU1982/83:15 7 Enligt vad utskottet erfarit kommerregeringen att ta ställning såväl till aktuell upphandling avADB-utrustning för 1980-talet som till planeringen av socialförsäkringensADB-verksamhet för 1990-talet. Utskottet anser att regeringensställningstaganden bör avvaktas och att någon åtgärd med anledningav motion 1672 nu inte är påkaHad. Två yrkanden i motion 43 berörfrågan om registerlagar inom socialförsäkringen. I yrkande 3 begärs förslagtill registerlagar för befintliga datasystem, och i yrkande 1 c begärs ettuttalande beträffande det framtida datasystemet av innebörd att innehållet ivarje större dataregister bör regleras i särskild registerlag. Motionärenpåstår att socialförsäkringens register saknar legalt integritetsskydd och atten registerlag därför är nödvändig så att datainspektionen kan utfärdaanvisningar med regler för registerinnehåll och samkörningar. Enligt motionärenhar t. ex. noteringarna i sjukförsäkringsregistret sådan betydelse för denenskilde att det uppenbart är fråga om offentligrättslig normgivning som enligtregeringsformen skall beslutas av ensam. Motionären pekar på att detexempelvis förekommer markeringar om "ifrågasatt försäkringsmissbruk". Enligt är påståendet om attsocialförsäkringens register saknar legalt integritetsskydd felaktigt. Samtiigaregister och registeruppgifter har i enhghet med datalagen ochdatainspektionens anvisningar underställts datainspektionen, som således hargodkänt registerinnehållet. T. ex. hade noteringen om "ifrågasattförsäkringsmissbruk" godkänts av datainspektionen. Denna notering haremellertid numera tagits bort efter samråd med inspektionen. Verket framhållervidare att uppgifterna i socialförsäkringsregistren också är underkastadesekretess enligt 7 kap. 7 § sekretesslagen, och enligt verkets mening finns detinte behov av ytterligare författningsregler av registren. framhåller i sitt yttrande att detfinns skäl att i det fortsatta utredningsarbetet på socialförsäkringsområdetöverväga frågan om lagreglering av innehållet i olika register. Utskotteterinrar dock om att datalagstiftningskommittén (Ju 1976:05) har i uppdrag attutreda möjligheterna att införa en generell personregistrering. Av direktiventill utredningen framgår emellertid att en generell personregisterlag inte börhindra att man även väljer att reglera vissa register särskilt. Såsom framgår av yttrande harsocialförsäkringens samtliga register underställts datainspektionen, som ocksåhar godkänt registerinnehållet. Vad gäller behovet av särskilda registerlagarinom socialförsäkringsområdet förutsätter utskottet att denna fråga övervägs idet fortsatta utredningsarbetet. Någon åtgärd med anledning avmotion 43 yrkande 1 c och 3 är därför inte påkallad. I yrkande 4 i motionen begärsbeträffande registeransvar enligt datalagen att beslutar att allmänförsäkringskassa skall vara registeransvarig SfU 1982/83:15 8 enligtdatalagen för de försäkrade som är inskrivna hos kassan. Ett stadgande härombör införas i lagen om allmän försäkring. Motionären anför att enligt datalagenär den ansvarig som förfogar över registret. Enligt lagen om allmän försäkringankommer det på försäkringskassorna att föra in uppgifter i registren ochsåvitt gäller sjukförsäkringsregistret saknar rätt attändra uppgifterna. EnHgt motionärens mening kan endast försäkringskassornadärmed komma i fråga som registeransvariga för sjukförsäkringsregistret. För deövriga registren anser motionären att man får överväga solidariskt ansvarmellan försäkringskassorna och och att det får ankommapå datainspektionen att besluta härom. yttrande framgår beträffande registeransvar enligtdatalagen bl. a. följande. Datainspektionen har efter granskning av depersonregister som förs för verkets och kassornas räkning föreslagit attsolidariskt registeransvar skall åläggas och försäkringskassornabeträffande sådana personregister över vilka både verket och kassorna förfogarsamt att för register över vilka endast endera av verket eller kassornaförfogar ansvaret skall åvila endast den som förfogar däröver. Verket har tillstyrktförslaget men något beslut i ärendet har ännu inte fattats av datainspektionen. Försäkringskasseförbundetanser att registeransvaret behöver bli klarare definierat men att lagtexten börutformas så att ansvaret knyter an till registren och inte till de försäkrade. Konstitutionsutskottetframhåller i sitt yttrande att frågan om registeransvar enligt datalagenprövas av datainspektionen samt att ansvaret för socialförsäkringens registerf. n. åvilar . har emellertid fråndatainspektionen inhämtat att en ändring övervägs som skulle innebära attregisteransvaret delas mellan verket och försäkringskassorna, ochkonstitutionsutskottet vill i denna fråga endast peka på att det frånintegritetssynpunkt är av största vikt att det råder klarhet om ansvaret förolika dataregister. Fråganom registeransvar enligt datalagen för de personregister som förs förriksförsäkringsverkets och försäkringskassornas räkning är såsom framgår avremissyttrandena föremål för överväganden av datainspektionen. Med hänsynhärtill anser utskottet att yrkande 4 i denna del inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. 120 kap. 12 § lagen om allmän försäkring stadgasatt skaU verka för att bestämmelserna om den allmänna försäkringentillämpas likformigt och rättvist. Stadgandet reglerar ocksåriksförsäkringsverkets roll i besvärsprocessen. Yrkande4 i motion 43 innefattar även en begäran om en sådan ändring av 20 kap. 12 §lagen om allmän försäkring att paragrafen inte utgör hinder mot endecentralisering av uppgifter från till försäkringskassorna.Motionären erinrar om att försäkringskassorna från början var SfU 1982/83:15 9 privatajuridiska personer där rättssäkerheten garanterades av en förvaltningsmyndighetmen att en domstolsprövning numera har införts inom socialförsäkringen. Nämndalagrum har, anför motionären, inte blivit korrigerat med hänsyn till detta.Enligt motionären kan lagrummet tolkas som om det i riksförsäkringsverketstillsynsfunktion ingår en lagfäst skyldighet att bekämpa lokal systemanpassningdvs. modern personvänhg databehandling. Motionären anser att lagrummet i sinnuvarande lydelse blivit förlegat och utgör ett hinder för både reformer ochrationaliseringsarbete. Riksförsäkringsverketerinrar i sitt yttrande om att den ifrågavarande bestämmelsen infördes som enföljd av ändrad organisation för besvärsprövning inom socialförsäkringen m. m.Bestämmelsen, som i sin nuvarande lydelse trädde i kraft ,reglerar vad verket får och skall göra i den nya besvärsprocessen. Bestämmelsensaknar sålunda betydelse för bedömning av verkets styrande roll iadministrativt hänseende. Verkets tillsynsfunktion regleras i 18 kap. 2 § lagenom allmän försäkring vilken paragraf inte är inskränkt till tUlämpningsfrägor. Försäkringskasseförbundetdelar motionärens mening att bestämmelsens nuvarande lydelse bör ändras så attdet klarare framgår var gränsen mellan tillsynsansvaroch försäkringskassornas tillämpningsansvar går. Den i motionen föreslagna nyalydelsen är emellertid enligt förbundet alltför snäv. Utskottetavstyrker på de av anförda skälen yrkande 4 såvitt gällerbegäran om en ändring av 20 kap. 12 § lagen om allmän försäkring. Motion 43 innefattar slutligen två yrkanden som rörfrågan om en framtida decentralisering av datordriften frånriksförsäkringsverket till försäkringskassorna. I yrkande 1 f begär motionärenett uttalande från om att, oavsett vilket antal moduler som ettframtida fastställer, alla nya lagar och datarutiner i första handkonstrueras för en till försäkringskassorna decentrahserad datordrift ochregisterorganisation med full möjlighet tUl lokal systemanpassning i resp.kassas regi. Enligt motionären ger inte ett centraliserat datasystem iSundsvall samma flexibilitet i lokal systemanpassning och poHtisktreformarbete som många mindre lokalt utplacerade datorer. En decentraliseringär enligt hans mening därför värd en kanske något högre kostnad. Vidare begärsi yrkande 5 en utredning av de allmänna försäkringskassornas ställning medsärskild tonvikt på de konsekvenser datoriseringen medfört såväl inom som utomkassornas lagstyrda verksamhetsområde. Enligt motionärens mening förutsätterett nytt decentraliserat datasystem förändringar av statens styrmedel över deformellt fristående försäkringskassorna, dvs.