bet · G601SkU35 · 1982-12-31 00:00:00 — omvissa företagsskattefrågor m. m. I detta betänkande behandlas 25 motioner, som allahar det gemensamt att de, direkt eller indirekt, anknyter tillföretagsbeskattningen. Bland frågor som tas upp i motionerna kan nämnas överlåtelse motengångsersättning av rätt till uppfinning, kapitalbeskattning avarbetande kapital, beskattningen av aktieköpmellan företag, användningenav investeringsfonder, investeringsreserver och s. k. fartygsfonder, stöd till kultur ochforskning, avdrag för representation, lön till barn samtförlustavdrag i handels- och kommanditbolag. I ärendet har avlämnats sju reservationer varav tregemensamma för m, c och fp, fyra från m samt fyra särskilda yttranden, två frånm och ett från vardera c och fp. 1982/83:177av () Imotionen yrkas att hos regeringen hemställer om en utredning om möjhgheternaatt förändra bestämmelserna om användningen av investeringsfonder förnyanskaffning av fartyg. 1982/83:270av m. fl. Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller om förslag till sådanändring i kommunalskattelagen att det i kommunalskattelagen inskrivs attenskilda vårdhem som utnyttjas av samhället får göra ett årligtvärdeminskningsavdrag - enligt avskrivningsplan - på sina byggnader . 1982/83:367av () Imotionen yrkas att hos regeringen begär förslag till ändring i lagenom allmän investeringsfond samt i lagen om allmän investeringsreserv så attinvestering i marknadsföring också medges. 1982/83:368av () Imotionen yrkas att beslutar att punkt 1 av anvisningarna till 28 §kommunalskattelagen skall erhålla följande ändrade lydelse: 1 1982/83. SkU1982/83:35 2 till 28 §. 1 mom. Till intäkt- renskötsel. Tillintäkt------- tillgångar (jfr punkterna 7 och 16 av anvisningarna till 29 §).Till inläkt av rörelse hänföres även intäkt vid avyttring av patenträtt eller liknande tidsbegränsad rättighet, i den mån den antingen förvärvats genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, eller ingått i en av säljaren bedriven rörelse. Till intäkt av rörelse hänföres även intäkt vid avyttring av ---- fartyg m. m. Skattskyldig----- föreligga. Utskiftar------ utskiftningen. 1982/83:369 av () och Hans Petterssoni I motionen yrkas att hos regeringen begär enändring av beskattningsreglerna för handels- och kommanditbolag i enlighet medvad som anförts i motionen. 1982/83:539 av () I motionen yrkas att beslutar hos regeringen begäraförslag att investeringar i hotell- och restaurangbyggnader i nu berörthänseende skall likställas med investeringar i industribyggnader. 1982/83:541 av () och () I motionen yrkas att beslutar begära att regeringenlåter utreda ' frågan om beskattning av inkomster från förslagsställare inomföretag. 1982/83:864 av () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen angående lättnader i förmögenhetsbeskattningenav kapital sorh arbetar i mindre och medelstora företag. 1982/83:866 av (vpk) och (vpk) I motionen yrkas att beslutar att slopa rättentill avdrag vid beskattning för skadestånd i samband med brott motarbetsrättsliga lagar eller avtal. 1982/83:869 av () I motionen yrkas att beslutar anhålla hosregeringen om åtgärder så att skattereglerna kan ändras i enlighet medmotionens syfte. 1982/83:877 av () I motionen yrkas att hos regeringen begär attgällande betalningsregler ändras så att rätt ges till årlig skattefriavsättning med valfria uttag i samband med underhåll av hyresfastigheter ienskild ägo. 1982/83:884 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att en avgiftskall uttas på den summa ett företag utnyttjar av beviljattillstånd till utlandsinvestering från . SkU1982/83:35 3 1982/83:885 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att slopaavdragsrätten för representationskostnader. 1982/83:1168 av () I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag till ändring i lagen om inbetalning på särskilt investeringskonto ienlighet med vad som förordas i motionen. 1982/83:1171 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen begär enskärpning av skattereglerna vid köp av aktier mellan företagen. 1982/83:1181 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärutredning som syftar till att skattesystemets utformning blir likvärdig oavsettägarform. 1982/83:1190 av Hans Nyhage m. fl. (m, fp) I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omatt regeringen utreder frågan om möjligheterna att medge avdragsrätt förpremier till s.k. kompanjonförsäkringar. 1982/83:1199 av () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om stimulans av enskilt stödtill kulturlivet. 1982/83:1200 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag i enlighet med vad som i motionen anförts angående avsevärt reduceradförmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag alternativt ettslopande av förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. 1982/83:1203 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att kostnader förupprättande av allmän och särskild självdeklaration med bilagor skall varaavdragsgilla för rörelseidkare. 1982/83:591 av m. (m) I motionen, som hänvisar till motion 1588, yrkas 1. att hos regeringen begär förslag på enförändring av skattelagstiftningen så att utländska forskare knutna till industrin jämställs med utiändska forskare vid universitet och högskolor, 2. att beslutar ändraförmögenhets-, gåvo- och arvsbeskattningen på arbetande kapital i ickebörsnoterade företag i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att beslutar att avdragmed för aktieutdelning i icke börsnoterade företag skall medges oavsettaktiekapitalets storlek, 1* 1982/83. SkU1982/83:35 4 4. att hos regeringen begären översyn av nuvarande system för bosättningsbegrepp i enlighet med vad som imotionen anförts, 5. att hos regeringen begärförslag till nya regler för beskattning av utlandsarbetande personal. 1982/83:1616 av m. (fp) I motionen, som hänvisar till motion 1615, yrkas 1. att riksdagenuttalar att avdraget för företagens forsknings- och utvecklingskostnader skallbibehållas, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att det imindre företag arbetande kapitalet inte bör förmögenhetsbeskattas. 1982/83:1866 av () I motionen yrkas att beslutar begära attregeringen tar sådana initiativ att förverkligandet av projekten med elkrafts-och flygmuseer i anslutning till i kan förverkligasutan onödig tidsutdräkt. 1982/83:2108 av m. fl. 4. att - med hänvisning till motion 2107 -avskaffar den införda allmänna löneavgiften på . 7. att upphäver lag om skatt på viss elektriskkraft fr. o. m. . 1982/83:2134 av . (c) såvitt avser yrkandena 1. att - med hänvisning till motion 2132 -som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om b) skattereglerna för småföretag, c) att sammaregler, vad avser avdrag för kostnader för pensionsförsäkring, skall gälla föregenföretagare som för anställda, 2. att som sin mening uttalar att ettavgiftsfritt belopp i botten av egenföretagarinkomsten bör införas. Överlåtelse av upphovsrätt till uppfinning Ursprungligen beskattades endastförsäljning av tillgångar som en rörelseidkare förde handel med ellertillverkade som intäkt av rörelse. Vinst vid försäljning av andra tillgångarbeskattades enligt realisalionsvinstregler-na även om tillgångarna använts irörelsen. Överlåtelse av exempelvis goodwill och hyresrätt utgjorde heller inteskattepliktig intäkt av rörelse. Inkomstbegreppet har emellertid under årenslopp utvidgats på så sätt, att ett SkU1982/83:35 5 flertal typer av intäkter, som vid tillkomsten avkommunalskattelagen inte räknades som yrkesmässig avyttring, numera utgörskattepliktig intäkt av rörelse. Enligt nu gällande regler utgör intäkt vidavyttring av anläggningstillgångar alltid intäkt av rörelse utom när detgäller fastigheter. Vid försäljning av fastighet som varit anläggningstillgångi rörelse utgör dock den del av köpeskillingen som belöper på fastighelsdelarsom fått avskrivas enligt de regler som gäller för inventarier skattepliktigintäkt av rörelse. Till intäkt av rörelse hänförs samtliga intäkter ipenningar eller varor som influtit i rörelsen. Detta innebär att intäkten skallvara av sådan beskaffenhet att den är att räkna med och ingår som ettled i den förvärvsverksamhet det gäller. Hit räknas inflytande betalning förvaror eller produkter som den skattskyldige för i handel eller tillverkar.Däremot räknas inte hit vad som kan inflyta vid sidan av rörelsen eller utanförvad som normalt är att anse som driftinkomst. Till intäkt av rörelse hänförs också intäkt vid avyttringav patenträtt eller liknande tidsbegränsad rättighet. Om en sådan rättighetinte utgör lagertillgång i rörelse skall den i beskattningshänseende behandlasenligt de regler som gäller för inventarier. Hela försäljningsintäkten - medavräkning för oavskrivet värde - skall alltså beskattas oavsett tiden förinnehavet. Engångsersättning skall tas till beskattning på en gång, medanersättning i form av royalty beskattas efter hand som den uppbärs. Regeringsrätten har i dom den 20februari 1981 (RÅ 811:3)1 mål avseende förhandsbesked förklarat att dödsbosavyttring av förlagsrätt till verk, vilkas utgivning regleratsi ett förlagsavtal, som en avliden författare själv ingått, skall behandlasenligt reglerna för beskattning av realisationsvinst. T. o. m. taxering gjordesingen skillnad vid förmögenhetsbeskattningen mellan å ena sidan tillgångar ochskulder nedlagda i rörelse eller jordbruk och å andra sidan övriga tillgångaroch skulder. Genom lagstiftning infördes med verkan fr. o. m. 1972års taxering provisoriska regler för beskattning av s. k. arbetande kapital ivissa slag av familjeföretag. Dessa skattelättnader motiverades främst av attkapitalet, så länge det arbetar i företaget, inte på samma sätt som andratillgångar är tillgängligt för ägarens privata konsumtion. Reglernavar emellertid förknippade med en rad villkor som måste uppfyllas för att fåtillämpas. Dessa bestämmelser innebar emellertid att många företaginte kunde få del av den lindrade förmögenhetsbeskattningen. För att meraallmänt kunna tillgodose syftet med de provisoriska bestämmelserna ersattesdessa 1974 och 1977 med nya regler. SkU1982/83:35 6 De bestämmelser som gällde fr. o.m. taxering innebar att det enligt särskilda regler framräknadesubstansvärdet av förmögenhet som lagts ned i jordbruk eller rörelse skullereduceras till av det värde varmed tillgångarna översteg beloppet avskulder och andra avgående poster. Rätten till reducering var emellertidbegränsad enligt en särskild spärregel, detta för att förhindra attlättnadsreglerna skulle stimulera till passivt ägande i jordbruksfastighet ochtill annan spekulation i fastigheter. Spärregeln innebar att förmögenhetsvärdetav förvärvskällan inte fick tas upp till lägre belopp än vad som svarade motvärdet av ägaren tillhöriga fastigheter i verksamheten minskat med de skuldersom belöpte på fastigheterna. Spärregeln var sålunda tillämplig bara i enförvärvskälla där fastighet fanns. -Genom riksdagsbeslut på våren 1981avskaffades spärregeln med verkan fr. o. m. Slopandetkompletterades med en bestämmelse av innebörd att som tillgångar i rörelseendast skall räknas sådana bostadsbyggnader som används som personalbostäder. Vidareskall vissa fastigheter -trots att de inte utgör rörelsetillgångar iskatterättslig mening -anses som en särskild förvärvskälla inom inkomstslagetrörelse och således behandlas enligt reglerna för företagsförmögenhet. Detgäller egendom som ingår antingen i en industrienhet avseende täktmark - iförekommande fall också industribyggnad på sådan mark - eller i enexploateringsenhet. I samband med att skatteutskottetförra våren behandlade en proposition med förslag om avdrag för aktieutdelningi icke börsnoterade företag anförde utskottets socialdemokrater -som f. ö.avstyrkt förslaget om spärregelns avskaffande - i ett särskilt yttrande bl. a.följande (SkU 1981/82:65). har gjortsgenomgripande ändringar av inkomst- och förmögenhetsbeskattningen, av vilkaåtskilliga varit ägnade att väsentligt förbättra företagens likviditet.Framtida lättnader i beskattningen av företagsförmögenhet bör enligt våruppfattning inte ske utan mycket tungt vägande skäl. gäller reglersom de facto medför att betydande delar av företagskapitalet inte blir föremålför någon förmögenhetsskatt. Vi vill i sammanhanget särskilt erinra om debestämmelser om reducering av substansvärdet av i jordbruk eller rörelsenedlagd förmögenhet som antogs av 1977 och som - efterförfattningsändring 1981 - torde innebära att även betydande passivaförmögenhetsinnehav undgår beskattning. Vi vill särskilt understryka att deförmögenhetsskattelättnader som föreslås i propositionen och som kan antasäven komma att aktualiseras av de borgerliga partierna kommer intebara små och medelstora utan samtliga icke börsnoterade företag till godo. Enökad omfördelning av skattebördan från företag till enskilda kan leda tillkonsekvenser som från fördelnings- och rättvisesynpunkt ter sig utmanande. Med det anförda har vi velat markera att vi i principanser förmögenhetsskatten vara ett olämpligt näringspolitiskt instrument.Ansträngningarna måste i stället inriktas på en så långt möjligt likformigvärdering av förmögenhetstillgångar oavsett hur de är placerade. Eljest skaparman betydande orättvisor mellan olika förmögenhetsägare men också mellanföretagare och anställda. SkU1982/83:35 7 Aktieutdelning i icke börsnoterade företag Lindringen i dubbelbeskattningen avutdelad vinst i icke börsnoterade aktiebolag skall enligt bestämmelser, somantogs av (prop. 1981/82:191, SkU 65, SFS 1982:336) ochsom är tillämphga första gången vid taxering, ske genom attaktiebolag, vars huvudsakliga verksamhet avser rörelse, jordbruk ellerskogsbruk, erhåller ett avdrag för aktieutdelning. För avdraget skall gällasåväl en absolut som en relativ beloppsspärr. Spärrarna har satts vid 700 000kr. resp. av aktiekapitalet. För att utdelningsavdraget från skatte- ochavgiftssynpunkt skall bli ungefär lika högt belastat som en löneutbetalning haravdraget vidare begränsats till av aktieutdelningen. Syftet med avdraget äratt underiätta de mindre och medelstora företagens försörjning med riskkapital. Aktieköp mellan företag m. m. Olika regler gäller för aktier sominnehafts mindre än (nya aktier) och för aktier som innehafts ellermera (äldre aktier). För aktier innehavda mindre än gäller att helavinsten skall tas till beskattning. För aktier som innehafts eller mergäller att av vinsten tas till beskattning. Från sammanlagda beloppet av skattepliktigrealisationsvinst (på äldre aktier) under ett beskattningsår minskat med förlustsamma år på äldre aktier får skattskyldig göra avdrag med . Avdragetfår dock inte överstiga beloppet av skattepliktig reahsationsvinst minskat medeventuell realisationsförlust. Om tillämpningen av dessa regler kan antas hindrastrukturrationalisering som är önskvärd från allmän synpunkt, kan regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer medge befrielse frän skatt helt ellerdelvis. Framställning härom skall göras av företag, som berörs avstrukturrationahseringen, senast den dag avyttringen sker. Vinst, som uppkommer när aktie i aktiebolag eller andel ihandelsbolag, ekonomisk förening eller utländskt bolag överlåts mellan sådanaföretag inom samma koncern, är undantagen från skatteplikt, om moderföretaget ikoncernen är aktiebolag eller ekonomisk förening och om den överlåtna aktieneller andelen innehas som ett led i annan verksamhet inom koncernen änförvaltning av fastighet, värdepapper eller annan därmed likartad lös egendom.I dessa fall skall den överlåtna aktien eller andelen anses förvärvad av detövertagande företaget och för den anskaffningskostnad somgällt för det överlåtande företaget. Sker överlåtelsen till utländskt företagfår regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer medge befrielse från reahsationsvinstbeskattningen.Ansökan om befrielse skall göras av det överlåtande företaget senast den dagöverlåtelsen sker. Regeln gäller inte om s. k. intern aktieförsäljning enligt35 § 3 mom. nionde stycket KL föreligger. I" 1982/83. SkU1982/83:35 8 Bestämmelserna om internaktieöverlåtelse innebär att den som överlåter aktier eller andelar i- ettfåmansföretag (aktiebolag, handelsbolag och ekonomisk förening) till ett annatfåmansföretag, där samma person eller honom närstående person direkt ellergenom förmedling av annan juridisk person äger aktier eller andelar, skallbeskattas för hela köpeskillingen för aktierna såsom för realisationsvinst.Likställt med innehav av aktier eller andelar i det köpande bolaget skall ansesinnehav efter avyttringen av aktier eller andelar i detta eller iannat fåmansföretag som förvärvat större delen av tillgångarna i något avfåmansföretagen. Beskattningen av uppfinningar m. m. Enligt gällande bestämmelser ansesett beskattningsår i princip utgöra en sluten enhet, vilket innebär attintäkter som är att hänföra till ett visst beskattningsår skall, efter avdragav de utgifter som belöper sig , beskattas . Denskattskyldige har emellertid inom ramen för gällande bestämmelser vissamöjligheter till resultatutjämning. För uppfinnare gäller fr. o. m. taxering ett nyttutjämningssystem enligt lagen (1982:2) om uppfinnarkonto. Reglerna innebär atten uppfinnare, som ett visst år har haft en ovanligt hög inkomst av uppfinnarverksamheten,kan fördela beskattningen av en del av inkomsten på de närmast följande sexbeskattningsåren. Detta uppnås genom att uppfinnaren får avdrag för de medelsom betalas in på ett särskilt bankkonto (uppfinnarkonto). Medlen beskattasefterhand som de betalas ut från banken, dock senast . För attsystemet skall tillämpas förutsätts att inkomsterna av uppfinningen ibeskattningshänseende skall redovisas som inkomst av rörelse. En annan möjlighet till resultatutjämning ger lagen(1951:763) om beräkning av stathg inkomstskatt för ackumulerad inkomst. Enligtden lagen får fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser - alltså sådanaskattskyldiga för vilka den statliga inkomstskatten är progressiv - beräknaskatten som om inkomsten fördelats lika på det antal år som den hänför sigtill, dock högst tio. Enhgt lagen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vidtaxering för inkomst får en skattskyldig som har haft ett underskott,som inte skattemässigt har kunnat avräknas mot ett överskott i en annanförvärvskälla , utnyttja underskottet som förlustavdrag vid taxeringennågot av de sex följande åren. En förutsättning härför är att den skattskyldigehar varit skyldig att deklarera för förluståret. För att kostnaderna i samband med uppfinnande skall varaavdragsgilla krävs att verksamheten utgör en förvärvskälla eller ingår som ettled i en annan förvärvsverksamhet. Om verksamheten inte har lämnat intäktereller om utgifterna normalt överstiger intäkterna, torde den vanligtvis bedömassom hobbyverksamhet. Kostnaderna är i så fall inte avdragsgilla och kan inte SkU1982/83:35 9 utnyttjas för underskotlsavdrag som de uppkommiteller som förlustavdrag ett senare år. Om en anställd har fått en extrainkomst i form avengångsersättning, belöning e. d. för ett förslag eller någon gjordförbättring, beskattas inkomsten tillsammans med övrig lön som inkomst av tjänst.Det kan nämnas att reglerna om ackumulerad inkomst kan vara tillämpliga påsådana extrainkomster. Frågor om åtgärder på skatteområdetför att stimulera uppfinnar- och förslagsverksamhet behandlades av riksdagenförsta gången 1980.1 enhghet med skatteutskottets hemställan i betänkandet SkU1979/80:25 begärde att frågan om möjligheter för uppfinnare attutjämna inkomster mellan olika beskattningsår skulle prövas med förtur avkulturskattekommittén. finns också, som redan nämnts, möjligheter att iförvärvskällan rörelse avsätta medel till ett uppfinnarkonto. Även frågan om beskattning av förslagsersättningar prövasav kulturskattekommittén. Kommittén har enligt vad utskottet erfarit i enskrivelse till arbetsgivarverket, statsföretagens förhandlingsorganisation,, , , och /SR framhållit att denvid ett sammanträffande med representanter för dessa organisationer kundeförsöka att närmare utveckla vad som synes vara förutsättningar för en eventuelllagstiftning i ämnet, förutsättningar som enligt kommittén sedan fickförverkligas i kollektivavtalets form. Slutligen kan nämnas att (SkU1980/81:25) med anledning av en motion i ämnet begärde en utredning av fråganom etableringskonto för blivande egenföretagare med motiveringen att sådanakonton kunde tänkas underlätta en strukturomvandling i näringslivet ochåstadkomma attitydförändringar till företagandet. Kostnader för framtagande avuppfinningar och andra utgifter i samband med etablering prövas numera också avföretagsskattekommittén. Skatt på viss elkraft antog en lagom skatt på viss elektrisk kraft (prop. 1982/83:50 bilaga 2.1, SkU 15, SFS1982:1201). Skatten utgår med per kWh. För kraft som produceras ianläggningar som tagits i drift efter 1977 utgår ingen skatt. Har kraftverkettagits i bruk utgår skatt med per kWh. - Syftet medden nya skatten är att övervinster i äldre kraftverk snabbt skall kommasamhället till del. Riksdagsbeslutet om elskatten var inte enhälligt. Alla deborgerliga partierna avstyrkte förslaget med hänvisning bl. a. till att skattenvar en ren produktionsskatt som slog lika hårt mot alla företag, att den skullefå negativa konsekvenser för investeringsvilja och sysselsättning och att deninte på ett rättvist sätt belastade de övervinster man ville komma åt. SkU1982/83:35 10 Centem angav för sin del vissariktlinjer för hur en skatt på vattenkraft borde vara beskaffad. Enligt dessaborde de små vattenkraftverken vara generellt undantagna från skattskyldighet.Dispensmöjligheter borde skapas för företag som använde stora mängder egenvattenkraft i energikrävande framställningsprocesser. Skatten borde utformas så att dess storlek i principanpassades till den faktiska lönsamheten i vattenkraftsproduktionen. Den bordevidare inte vara konstmerad så att den begränsade intresset för t. ex.uppmstning eller effektivisering av gamla kraftverk. Investeringsfond för avyttrat fartyg Intäkt genom avyttring av fartyg,som utgjort inventarium i skattskyldigs rörelse, utgör i sin helhetskattepliktig intäkt. Eftersom en avyttring särskilt för mindre rederier kanmedföra en mycket kännbar skattebelastning och för att underlätta ersättningsanskaffninghar införts en möjlighet att, med rätt till avdrag vid beskattningen, avsättamedel till en särskild investeringsfond för avyttrat fartyg (s. k.fartygsfond). Som förutsättning för avdrag gäller att den skattskyldigetill skall ha överlämnat en särskild garantiförbindelse, inormalfallet uppgående till minst hälften av det avsatta beloppet. Avdraget fårinte överstiga den ersättning som den skattskyldige erhållit för avyttratfartyg och som redovisats som intäkt av rörelse. Avdraget får i princip inteheller överstiga dubbla det belopp för vilket bankgaranti stäUts. Fartygsfond får tas i anspråk för avskrivning av underbeskattningsåret anskaffat fartyg. Härvid skall avskrivningsunderlaget för detnya fartyget bestämmas till anskaffningskostnaden för det nya fartyget minskadmed det ianspråktagna fondbeloppet. Medlen måste tas i anspråk för avskrivningpå det första efter avsättningen anskaffade fartyget. Har medel som avsatts till fartygsfond helt eller delviskunnat tas i anspråk men så inte skett, skall avsatta medel - till den del dekunnat utnyttjas -återföras till beskattning. Vidare skall till fartygsfond avsatta medel återföras tillbeskattning till den del de inte använts för sitt ändamål senast under tredje taxeringsåretefter det taxeringsår då avdrag för avsättning medgetts. RSV kan i särskildafall medge anståtid med fondmedlens användning ytterligare högst . Allmän investeringsfond och allmän investeringsreserv Vid beräkning av nettointäkt avjordbruksfastighet eller av rörelse har svenskt aktiebolag, svensk ekonomiskförening och svensk sparbank rätt till avdrag för belopp som i räkenskapernaavsatts till allmän investeringsfond. Enskilda rörelseidkare och jordbrukarehar en motsvarande rätt till avdrag för avsättning till allmäninvesteringsreserv. SkU1982/83:35 11