bet · G601JoU8 · 1982-12-31 00:00:00 — Nämnden har tagit hänsynhärtill vid fördelning av medel, framför allt vad gäller havre och vallväxter.Nya satsningar i dessa växtslag, liksom även i övriga, har varit inriktade iförsta hand på forsknings- och utvecklingsarbeten. Frågor röranderesistensförädlingen har getts prioritet och är föremål förutredning. De praktiska förädlingsinsatserna för , marginella ocheventuellt kommande grödor hksom för potatis har hållits i stort sett påoförändrad nivå. I bilagda tabell 1 redovisas hur bidragen disponerats för1981/82. Då det i en del fall kan diskuteras fill vilket område vissa projektskall föras är de angivna värdena inte helt exakta. Bakgrunden tillfördelningen på olika organ kommenteras . Av den redovisning som här lämnats framgår attväxtförädlingsnämnden ej anser att uppgifterna i motion 802 ger en fullständigbeskrivning vad gäller sambandet mellan marknadsandelar och bidragsnivå samtbidragsnivån för sortframställning av foder- och brödsädessorter. Vad gällerökade satsningar på de stora grödorna korn och vete framgår av vad tidigaresagts att dessa är väl tillgodosedda. Beträffande den till Weibullsholmförlagda ärtgenbanken har dess värde ej ifrågasatts. Den fortsattafinansieringen är med hänsyn fill verksamhetens karaktär föremål föröverväganden om andra finansieringsvägar. Organisation av stödberättigad verksamhet Fördelningen på olika organ av denverksamhet till vilken stöd utgår framgår av tabellerna 1 och 2. Fördelningenhar i detta avseende sin grund dels i vad tidigare berörts om verksamhetensinnehåll och inriktning dels i fastställda riktlinjer som innebär att hänsynskall tas till den verksamhet som byggts upp i . I det mellan staten ochjordbruket träffade avtalet'' om finansiering av växtförädlingen finns därförvissa garantier om bidrag till . har prövatansökningarna ufifrån vad i det föregående sagts. Det har därvid visat sig attnågon tillämpning av garantireglerna ej behövt ske. har gjort bedömningen att det inormalfallet inte kan anses förenligt med målsättningen om bästa möjliga utbyteav en trots allt begränsad resurs att med bidrag bedriva verksamhet som avseratt 1978/79:130, JoU 1978/79:26, rskr 1978/79:313 JoU1982/83:8 14 tillgodose samma behov i fråga om t. ex.utvecklingsverksamhet eller sortframställning, vid mer än ett förädlingsorgan.Bidrag till mer än ett organ ger visserligen konkurrens och kanske en säkrarelösning men medför en dyrare lösning som i sin tur medför att andraproblem får ställas åt sidan. En uppdelning av verksamheten eller att den kanbedrivas i samarbete eller på annat sätt samordnas är därför nödvändigt för attdubbelarbete skall kunna undvikas. har eftersträvatsådana lösningar och i en del fall har de också kunnat nås. På vallväxtområdetbedrivs en del av ett projekt vid Weibullsholm och en annan vid . Inomköksväxtområdet har delvis en uppdelning accepteras. Nämnden har efter gemensamansökan av , och beviljatmedel för "Utveckling av metoder för bestämning av bakningsduglighetenhos brödsäd". Även Weibullsholm har erhållit visst stödför delar i rågveteförädlingen som avser axgroningsresistens, där samordningmed skett. Enligt växtförädlingsnämndens mening är frågor omsamordning och samarbete av största betydelse för ett effektivt utnyttjande avtillgängliga resurser inom växtförädlingsområdet. Inte minst gäller dettaforskarresur-serna. Ansvaret för att ett framgångsrikt samarbete skall kunnaetableras åvilar alla berörda parter från växtförädlingsföretagen tillforskningsinstitutioner och växtförädlingsnämnden. Då dessa frågor i hög gradberör förädlingsföretagen blir möjligheterna att lyckas till mycket stor delberoende på i vad mån dessa är öppna för samarbete. En större öppenhet här ärönskvärd. Beträffande frågan om i vilken gradstödet till växtförädlingen inverkar på konkurrensförhållandena bör förstkommas ihåg att stöd endast avses utgå till s. k. kommersiellt olönsamförädling. Avsikten är alltså inte att det skall vara ett allmänt stöd tillväxtförädling eller att den som erhåller sådant stöd skall ha ekonomisk vinningav det. Bedömningar av i vilken grad verksamheten kan anses kommersielltolönsam kan vara ganska svåra. Kraven kan därför ej ställas alltför hårda. Iett inledningsskede har mera allmänna bedömningar fillämpats. I den fortsattaverksamheten kan emellertid finnas anledning att inom några områden närmareanalysera dessa frågor. Ett sådant område är växtförädlingen för . Deuppgifterom växtförädlingsavgifter från odlingen i som framgår avmotionen 802 synes inte riktiga. Enligt överslagsberäkningar synes intäkternavara av betydligt lägre storleksordning. Med hänsyn till konkurrensaspekten gäller särskildavillkor för bidragen så till vida att bidragstagare skallställa framställt material till förfogande. Detta gäller såväl resultat frånvetenskapliga undersökningar som framställt sortmaterial. För sortmaterialgäller att samtliga utsädesfö- JoU1982/83:8 15 retag som kan antas ha förutsättningar att utnyttja sortenpå godtagbart sätt, på skäliga villkor skall ha tillgång till utsäde av sorten.Resultaten från vetenskapliga undersökningar skall vara tillgängliga och kunnautnyttjas av alla. I motion 802 anges attforskningsdelen plockats bort från verksamheten vid Sverigeslantbruksuniversitet. anser sig bara behöva konstateraatt forskningen vid i samband med riksdagsbeslutet omväxtförädlingsnämndens inrättande förstärktes med storieksordningen 2,5 milj.kr. Avslutande och sammanfattande synpunkter Växtförädlingsverksamhet måstebetraktas och planeras långsiktigt. Hastiga och alltför ofta återkommandeforändringar vad gäller dess inriktning, innehåll och organisation kan starktförsvåra för växtförädlingen att lösa sina uppgifter. Nuvarande riktlinjer harendast tillämpats under , vilket måste anses vara en alltför korttid för att det skall vara meningsfullt att genomföra någon mera genomgripandeutvärdering. Med hänsyn till vad som i olika avseenden anförts i detföregående anser nämnden att behov av någon mera genomgripande översyn avrikfiinjerna för stödet fill växtförädling inte föreligger.Enligt avtalet mellan staten och jordbruket om finansiering av växtförädlingenskall inför nästa femårsperiod med början 1985 nya förhandlingar genomföras.Nämnden förutsätter att dessa tas upp varvid tillfälle ges tillöverväganden rörande de av motionärerna framförda synpunkterna. I handläggningen av detta ärende har deltagit ordföranden,vice ordföranden, ledamöterna samt nämndens sekreterare , föredragande. Bilagor Tabellerna 1 och 2. JoU 1982/83:8 ,-H ir ,-- l--l « S.-? o X w :;:: 'k-~ ~ 3ys 3 a 'c 3 IS S VI ±; c o JoU 1982/83:8 Bidrag/år före växtförädlingsnämndens tillkomst. 1980/81» 1981/822) växtförädlingsanstalt (inkl. A ') Anslaget "Bidrag till växtförädling" har Irelation uppräknats 2) Anslaget "Bidrag tillväxtförädling" har i relation till 1980/81 räknats upp med JoU1982/83:8 18 villinledningsvis framhålla den stora betydelse svensk växtförädling haft förvälståndsutvecklingen i vårt land. Genom det arbete som utförts främst vidväxtförädlingsföretagen i och Weibullsholm har svenskt jordbrukfortiöpande kunnat erhålla ett allt bättre sortmaterial anpassat fillodlingsbetingelserna i landet. Därutöver bör framhållas att svenska sorter ävenfått stor spridning utomlands, och i det sammanhanget bör inte minst nämnas destora framgångar som haft på sockerbetsområdet. Bifogat tabellmaterial visar den starka position somsorter från och nått i vårt land. Som framgår av tabell P'svarar företagen tillsammans för 302 () av de 449 sorter som ingår i nugällande rikssortlista. Av dessa sorter kommer 172 från och 130 frånWeibulls. har även sorter av avsevärt fler växtslag på rikssortlistan änWeibulls. Svalöfssorter förekommer i 63 av de 82 växtslagsgrupper som finnsupptagna i tabell 1 medan motsvarande antal för Weibullssorter är 45. Företagens dominerande ställning är än mer markant då detgäller kvanfiteten statsplomberat utsäde (tabell 2),"' där de tillsammanssvarar för av den plomberade mängden utsäde av lantbruksväxter(exkl. potatis) och grönyteväxter. Här har den största andelen ellerdrygt hälften av den mängd utsäde som plomberas i landet. Företagets storaandel kan främst hänföras till dess framgångar i fråga om tvåradskorn och vete,där företaget f. n. svarar för ca 70 resp. av plomberingen. För övrigaredovisade växtslagsgrupper har , med undantag för gräs perioden1976/77-1980/81, däremot en större andel av plomberingen och har f. n. starkposifion då det gäller trindsäd, havre och oljeväxter. Systemen med växtförädlingsavgift och växtförädlarrätt,som infördes resp. 1971, är en viktig inkomstkälla för växtförädlingen. Isamband med intagning i rikssortlistan måste sortägaren välja endera av de tvåsystemen. Andelen sorter med växtförädlarrätt har ökat efter hand och svarar f.n. för ca 3/4 av det utsäde som plomberas av lantbruksväxter (exkl. potatis)och grönyteväxter (tabell 3)"'. Som framgår av tabell 4"' har dettamedfört att företagens inkomster från växtförädlingsavgifter minskat. I ställethar företagens royaltyinkomster från växtförädlarrättssorter ökat och torde nuuppgå till väsentliga belopp från såväl som ufiandet. De inkomster som tillförs växtförädlingen i första handvia växtförädlar-rättssystemet är av väsentlig betydelse för att finansieraväxtförädlingsarbetet. Ökade kostnader och ökad utländsk konkurrens innebärdock risk för att företagen av ekonomiska skäl tvingas satsa på framställningav enbart sorter "' tabellerna här utelämnade JoU1982/83:8 19 för de stora odlingsområdena. För framställning av sorterför områden med speciella odlingsbetingelser, såsom stora delar av menäven vissa delar av övriga , kommer ett statligt stöd att varaerforderligt också . Ett statligt stöd till grundforskningen bedöms ocksånödvändigt för att svensk växtförädling även i fortsättningen skall kunna hävdasin ställning. Enligt nämndens mening bör stödet ges på ett sådant sätt attkonkurrensneutralitet upprätthålls. Neutralitet bör givetvis inte varaliktydigt med att de statliga medlen skall fördelas lika mellan företagen, utanatt villkoren för att erhålla medel skall vara lika. Det som bör fällaavgörandet är angelägenhetsgraden hos det projekt eller förädlingsarbete förvilket medel söks och möjligheterna att genomföra detta. Inte minst bör neutralitetsprincipen gälla i fråga om denstatligt stödda grundforskningen på området. Ifrågasättas kan om integrundforskningen bör bedrivas på sådant sätt att resultaten blir fillgängligaför alla svenska växtförädlare och att forskningen så långt det är möjligt ärfristående från företagen men ändå bedrivs i nära samarbete med dessa. På siktär en ökning av insatserna för grundforskning vid lantbruksuniversitetetangelägen. Eftersom växtförädling är ett långsiktigt arbete bör vikten avstabilitet i medelsfilldelning betonas. Sammanfattningsvis anser växtsortnämnden det vara befogatatt grunderna för fördelning av statliga medel till växtförädlingen ses över igod tid innan avtal träffas om stödet . Beslut i detta ärende har förutom undertecknad fattats avL . Föredragande har varit E Westerhnd. JoU1982/83:8 20 Statens utsädeskontroll ()konstaterar att svensk växtförädling väsentligt har bidragittill välståndet i vårt land och i flera fall varit av värde för försörjningenäven i andra länder. Det är framför allt verksamheten vidväxtförädlingsföretagen i , och Weibullsholm, som har givitdessa goda resultat. anser att konkurrensen mellan växtförädlingsföretagenär nyttig och nödvändig för svenskt jordbruk. Den har starkt bidragit till enfortlöpande strävan att ta fram allt bättre sorter. anser det viktigt attstatligt stöd i detta sammanhang är konkurrensneutralt. Det grundarbete, som erfordras för att framställa lämpligagenkombinationer avseende exempelvis resistens, kärnkvalitetj tidighet etc,resulterar ofta i "halvfabrikat". Detta grundarbete förutsätterunderstundom nya analysmetoder och ibland tillämpning av helt ny teknik. arbete bör stödjas med stathga medel och resultaten härav ställastill de kommersiella, svenska företagens förfogande, Det råder ingen tvekan omatt en ökad satsning på grundforskning inom växtgenetik och växtförädling börge ett gott utbyte. Förutom sorter med bred anpassning är specialsorternödvändiga med hänsyn till bl. a, norrländsk växtodling och köksväxtodling. Omerforderligt bör staten gå in med stöd av denna sektor för att förädling överhuvud taget skall komma till stånd. Principerna om fri konkurrens samt statligt stöd medkonkurrensneutralitet för framtagning av grundmaterial resp. till förädling avspeciella växtslag måste också ses mot kravet på att undvika dubbelarbete. Behovet av grundläggande, långsiktiga forskningsprojektoch bred samverkan mellan stat - näring - förädlingsföretag påtalades av densenaste växtförädlingsutredningen. understryker vikten av att sådanaprojekt noga planeras och kommer till stånd samt att resultaten härav görsallmänt tillgängliga. Omfattningen och fördelningen av sådana arbetsuppgiftermellan SLU och förädlingsföretagen samt mellan förädlingsföretagen medbeaktande av konkurrensneutralitet måste bestämmas , innan avtal slutsom den svenska växtförädlingens finansiering under andra hälften av 1980-talet.En översyn av principerna för anslagsfördelningen synes därför inte endastmotiverad.utan även nödvändig. I detta beslut har deltagit förutom undertecknad även avd.dir. G och avd. dir. T .