bet · G601JoU24 · 1982-12-31 00:00:00 — 2. till Restaurering avHornborgasjön för /84 anvisar ett reservationsanslag av 1000kr. Toxikologiskinformationsservice, m. m. m. fl. Utskottet tillstyr ker regeringens förslag under punkterna H 15 - H 19 (s. 129-133) och hemställer att JoU 1982/83:24 42 1. till Toxikologiskinformationsservice, m.m. för / 84 anvisar ettreservationsanslag av , 2. godkänner vad i propositionen anförts om ändring av strålskyddsinstitutetsorganisation, 3. till för /84 anvisar ett förslagsanslag av14284000 kr., 4. till Strålskyddstillsyn påkärnenergiområdet för / 84 anvisar ett reservationsanslag av1000 kr., 5. till Strålskyddsforskning /84 anvisar ett reservationsanslag av , 6. till Beredskap motkärnkraftsolyckor för /84 anvisar ett reservationsanslag av1000 kr. Bidragvid förlust på grund av naturkatastrof m.m. m. fl. Ut skottet tillstyrker regeringens förslag under punktema J 1 - J 3 (s. 142- 143) och hemställer att 1. till Bidrag vid förlust pågrund av naturkatastrof m. m. för /84 anvisar ettreservationsanslag av , 2. till Bidrag till vissainternationella organisationer m. m. för /84 anvisar ettförslagsanslag av , 3. till Ersättningar för vissabesiktningar och syneförrättningar för /84 anvisar ettförslagsanslag av , Ersättningför vissa skador förorsakade av vilt, m. m. Regeringen har under punkt J 4 (s. 144-145) föreslagit att till ersättning för vissa skador förorsakade av vilt, m.m. för /84 anvisa ett för slagsanslag av . I motion 1982/83; 1097 av m. fl. (fp)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 17), att som sin mening gerregeringen till känna att . av jaktvårdsmedel bör avsättas förinsatser för flora- och faunavård i enlighet med vad som anförs i motionen. Från anslaget utbetalas ersättning för förlustersom uppkommer till följd av angrepp av vissa rovdjur på renar, får och andratamdjur. Bestämmelser om ersättning finns i 16 § jaktstadgan (1938:279, omtryckt1981:678) och förordningen (1976:430) om ersättning vid vissa skador av rovdjur(ändrad 1980:374). Från anslaget utgår vidare viss ersättning enligtförordningen (1980:400) om ersättning vid vissa viltskador, m.m. (ändrad senast JoU 1982/83:24 43 1981;726). Dessutom bekostas från anslaget vissa åtgärder för att förebygga skadorav vih m. m. Enligtregeringens förslag bör anslaget till följd av kostnadsutvecklingen samt höjdaersättningsbelopp för rovdjursskador för nästa budgetår höjas med 0,4 milj. kr.till 5,7 milj. kr. Anslagsberäkningenföranleder ingen erinran från utskottets sida. Somframgår av redogörelsen för innehållet i anslagsframställninghar verket hemställt att . skulle anvisas under denna punkt för attfinansiera en kraftfull satsning på faunavården. Jordbmksministern äremellertid, i avvaktan på jakt- och viltvårdsberedningens huvudbetänkande, f.n. inte beredd att biträda detta förslag. Utskottetfinner lämpligt att i detta sammanhang behandla ett i motion 1097 framförtyrkande om att . av jaktvårdsmedel avsätts för insatser för flora- ochfaunavård (yrkande 17). Motionärernaframhåller att det är en viktig uppgift för naturvården att slå vakt om floranoch faunan. Våra inhemska växt- och djurarter representerar stora värden bådei sig och som delar av ekosystem. Att de bevaras i sin naturUga miljö är ettgrandläggande naturvårdskrav. Flora-och faunavården utgör dock en starktförsummad del av naturvården. I motionen anförs att man från naturvårdshålllänge efterlyst ett särskilt faunaanslag som kan användas dels förmyndigheternas eget faunaarbete, dels för bidrag till de ideellaorganisationernas arbete på detta område. Ett sådant anslag skulle i hög gradeffektivisera faunavårdsarbetet i vårt land. Medel kan enligt motionärernasmening lämpligen tas ur jaktvårdsfonden. Utskottetvill för sin del instämma i att vården av flora och fauna är en viktig del avnaturvården. Att förhindra en utarmning på dessa områden blir en stor uppgiftför de naturvårdande myndigheterna . Uppgiften har också gettshög prioritet i långtidsbedömning. Det alltmer ökandeintresset för faunavården återspeglas bl. a. i att ämnet gjorts till ledandetema i senaste årsbok. Ävenom utskottet som framgår av det föregående hyser förståelse för behovet avinsatser på flora- och faunavårdens område är utskottet även införstått med attregeringen i nuvarande budgetläge och i avvaktan på jakt- och viltvårdenshuvudbetänkande inte funnit sig kunna tillgodose behovet av ökade medel överbudgeten för ändamålet. Vad gäller det i motion 1097 framförda förslaget attjaktvårdsfonden borde utnyttjas i stället vill utskottet erinra om att det ärregeringen som enligt gällande jaktlagstiftning äger bestämma om användningenav medel från nämnda fond. Med hänsyn härtill och med hänvisning till vad nyssnämnts om den väntade redovisningen av jakt- och viltvårdsberedningensarbete får utskottet föreslå att lämnar motion 1097 utan ytterligareåtgärd i förevarande del. JoU 1982/83:24 44 1. att till Ersättningför vissa skador förorsakade av vilt, m.m. för /84 anvisar ettförslagsanslag av , 2. beträffande särskilda medel urjaktvårdsfonden till flora- och faunavård att lämnarmotion 1982/83; 1097 yrkande 17 utan ytterligare åtgärd. Närvarande:Einar (), (), i (), GretheLundblad (s), (), (), (),(), (), (vpk), (),(), (), () och () dock att vid behandlingenav punkterna 1 -9 () deUa-git i stället för (). 1.Lantbruksnämnderna (punkt 3 mom. 2 och 4) och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 2börjar med "Utskottet har" och på s. 3 slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse; Utskottethar-- (lika med utskottet)- jordbmkets rationalise ring. Givetvis måste accepteras att besparingskrav ställs på lantbruksver ket liksom på andra delar av statsförvaltningen. Med hänsyn till rådgiv ningens roll i jordbmkets rationalisering och behovet av riktade insatser mot krisföretag och på miljöområdet är det emellertid önskvärt att rådgiv ningen så långt som möjligt undantas från konsekvenserna av ställda be sparingskrav. Som anförs i motion 1462 talar starka skäl för att den totala arbetsinsatsen för rådgivning vid lantbmksnämnderna hålls på minst oför ändrad nivå i avvaktan på att ställning kan tas till kommande förslag från den tillsatta livsmedelspolitiska utredningen. här med anledning av nyssnämnda motion anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. dels den del av utskottets yttrande på s. 4 sombörjar med "Enligt de" och slutar med "sida"bort ha följande lydelse: Enligt de----- (lika medutskottet)-- att prövas. motion 1993 utgörhushållningssällskapens medlemstidskrifter en utomordentligt viktig del avsällskapens funktion som kontaktorgan mellan länt- JoU 1982/83:24 45 Utskottet anser i likhet med motionärerna att det måsteanses rimligt och skäligt att hushållningssällskapsorganisationen även iframtiden kompenseras för postala kostnader med anledning av förevarandestatliga uppdrag. Som redovisas i motionen har man från lantbmksstyrelsens sidaräknat med att hushållningssällskapen med nuvarande portokostnader bör få 1milj. för den del av den förlorade tjänstebrevsrätten som hänför sigtill distributionen av hushållningssällskapens medlemstidskrifter. ' Utskottet föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet här anfört. delsutskottets hemställan under 2 och 4 bort ha följande lydelse; 2. beträffandelantbmksnämndemas rådgivning att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet med anledning av motion1982/83:1462 anfört, 4. beträffande kompensation tillhushållningssällskapen för avveck lad tjänstebrevsrätt att som sinmening ger regeringen til! känna vad utskottet med anledning av motion1982/83:1993 anfört. 2.Markförvärv för jordbrukets rationalisering (punkt 5 mom. 1 a) (), i (), (), (), (), () och ()anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet vill" och på s. 8 slutar med "och 2114yrkande 1" bort ha följande lydelse; Utskottetvill framhålla att den rörliga kredit som lantbmksstyrelsen under senare årdisponerat för större förvärv av mark från domänverket och skogsbolag haft storbetydelse när det gällt att lösa likviditetsproblem för vissa skogsbolag.Samtidigt har krediten varit ett värdefullt medel i ansträngningen attförstärka de aktiva jord- och skogsbrakamas brak-ningsenheter och deras utkomstmöjligheter.Genom komplettering med skog till lantbraksfastigheter förbättras lantbrakarnasmöjligheter till sysselsättning och säkrare försörjningsunderlag. Dettaframstår som särskilt angeläget när arbetsmarknaden är svag och möjlighetertill alternativ sysselsättning i stor utsträckning saknas. Med anledning avvad nu anförts anser utskottet skäl tala för att den mark som förvärvas med nuifrågavarande kredit även i fortsättningen i första hand bör tillförasbestående lantbrak, eller användas för byte med andra skogsägare. Den nyainriktning av markpolitiken som redovisas i budgetpropositionen börföljaktligen avvisas. här anfört innebär att utskottet såvitt avser inriktningen avverksamheten när det gäller större förvärv av skogsmark från skogsbolag ochdomänverket biträder de yrkanden härom som förs fram i motionerna 477, 492yrkande 1, 1465 yrkande 2, 2000 yrkande 3 och 2114 yrkande I. 5 1982/83. JoU 1982/83:24 46 delsutskottets hemställan under 1 a) bort ha följande lydelse: 1. beträffande vissa större förvärv av skogsmarkfrån skogsbolag m.m. a) att somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning avmotionerna 1982/83:477,1982/ 83:492 yrkande 1, 1982/83:1465 yrkande 2,1982/83:2000 yrkande 3 och 1982/83:2114 yrkande I, Markförvärvför jordbrukets rationalisering (punkt 5 mom. 2) (), i (), (), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Likaså avstyrker" och slutar med "domänverketsmarkinnehav" bort ha följande lydelse: mening bör utvecklingen i stället gå i riktning mot att domänverketsskogsmarksinnehav i ökad utsträckning tas i anspråk förstrakturrationaliseringsändamål inom jordbraket. Utskottet delar sålunda denallmänna uppfattning som redovisas i motionerna 492 yrkande 2, 2114 yrkande 2och 2171 i vad avser försäljning av vissa delar av domänverkets markinnehav.Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande domänverkets medverkan istmkturrationaliseringen att som sin mening ger regeringen till känna vad ut skottet anfört med anledning av motionerna 1982/83:492 yrkande 2, 1982/83:2114 yrkande 2 och 1982/83:2171, Markförvärvför jordbrukets rationalisering (punkt 5 mom. 4) och (båda c) anser - under föratsättning avriksdagens bifall till reservation 2 - att dels den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Vad gäller" och slutar med "motion 1465 yrkande1" bort ha följande lydelse: Vadgäller storleken på den särskilda rörliga krediten för vissa större förvärv avskogsmark delar utskottet den i motion 1465 yrkande 1 uttryckta uppfattningenatt nuvarande kreditram på 200 milj. kr. tills vidare bör bibehållas. Den ipropositionen förordade ramen på 150 milj. kr. förär 1984 anser utskottet såledesinte tillräcklig. delsutskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. att med anledning av regeringensförslag och med bifall till motion 1982/83:1465 yrkande 1 medgerattlantbraksstyrelsen för förvärv av viss skogsmark får disponera en rörligkredit av . JoU 1982/83:24 47 Tackande av förluster på grund av statligkreditgaranti (punkt 7 mom. 3) (), () och () anser dels den del av utskottets yttrande sdm på s. 9böljar med "Utskottet delar" och på s. 10 slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse; Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det skulle vara mycket olyckligt om ensärskild kreditgarantiavgift nu skulle läggas till de kostnader som redanmycket hårt drabbar framför allt dem som avser att nyetablera sig inomjordbmket. På skäl som motionärerna anför bör bestämt ta avstånd frånregeringens planer på att införa en enprocentig avgift för uteståendelånebelopp för lån till jordbrakets och trädgårdsnäringens rationalisering m.m. nu anfört med anledning av motion 1459 yrkande 6 bör somsin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse; 3. beträffande avgift för kreditgarantier att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1982/83:1459 yrkande 6. Främjandeav husdjursaveln m. m. (punkt 9 mom. 2) i , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med"Mot bakgrund" och slutar med "motion 1992" bort ha följandelydelse: Utskottetvill erinra om att verksamheten vid statens föratvarande hingstdepå och stuterihar mycket gamla anor. Statens huvudmannaskap har inneburit att det har funnitshingstar av jämn, hög kvalitet och att betäckningsavgifterna har hållits på enlåg nivå. Utskottet underströk att avvecklingen av det statligahuvudmannaskapet inte fick innebära att kvalitetskraven ställs lägre än somdittills varit fallet. I anslutning härtill framhöll utskottet det önskvärda iatt frågor om statligt inflytande över och insyn i verksamheten blev föremålför fortsatta överväganden. ställde sig bakom utskottets uttalanden. Utskottethar självfallet stor respekt för de synpunkter beträffande förändringar ibyggnationen på som framförts från . Vad gällerlänsantikvariens synpunkter beträffande det kulturella värdet avbyggnadsbeståndet på finns enligt utskottets mening inget motsatsförhållandetill den byggnadsförändring som föreslås. Utskottet anser att så olikastorheter som bevarandet av en värdefull byggnation å ena sidan och möjlighetenför att även utgöra en levande institution inte med fördelkan ställas mot varandra. kulturhistoriska värde får en helt annanoch enligt utskottets mening lägre dignitet om verksamheten på Flyingeväsentiigt måste förändras. JoU 1982/83:24 48 meningär det en icke obetydlig förändring att ett nytt ridhus måste lokaliseras från byggnationen i övrigt. Ivalet mellan en hög funktionalitet beträffande byggnadsanläggningar och enbarthög prioritet för byggbeståndets kulturhistoriska värde, är utskottet benägetfästa stort avseende vid det förstnämnda. Den föreslagna byggnadsförändringenbeträffande gamla ridhus finner utskottet väl ägnad att tillgodosesåväl funktionsduglighet som kulturvårdens intresse. Utskottetanser att vidare ansträngningar bör göras för att uppnå en sådan lösning attden uppkomna intressekonflikten kan lösas på ett för verksamheten vid Flyingetillfredsställande sätt. Någon ytterligare åtgärd från sida medanledning av motion 1992 finner utskottet dock f. n. inte påkallad. 7.Bidrag till permanent skördeskadeskydd (punkt 14 mom. 2) (), i (), (), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Som redovisades" och på s. 15 slutar med "avmotionerna" bort ha följande lydelse: Somredovisades-- (lika med utskottets) i skördeskadeskyd det. mening talar starka skäl för att baljväxterna får ingå iskördeskadeskyddet. Som anförs i motion 630 har dessa växter stor betydelseför jordens kväveförsörjning och för växtföljden. De har också stort värde pågrund av sin proteinrikedom. Utskottet anser att det är av stor vikt attregeringen tar initiativ till erforderliga förändringar i skördeskadeskyddet.I motion 1446 anförs att kokärt och åkerböna bör kunna ingå iskyddet. Utskottet delar denna uppfattning. Likaså finner utskottet angelägetatt en effektivare form av katastrofskydd för de fältmässigt odladegrönsakerna införs. Riksdagenbör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet här anfört medanledning av motionerna 630 och 1446. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande ändringar i skördeskadeskyddet att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning avmotionerna 1982/83:630 och 1982/83:1446. JoU 1982/83:24 49 Administrationav permanent skördeskadeskydd m.m. (punkt 15 mom. 2) - ()anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet vill" och på s. 16 slutar med "berörddel" bort ha följande lydelse: Utskottetfinner i likhet med motionärerna att kostnaderna för att administreraskördeskadeskyddet är oproportionerligt stora. Utskottet anser därför att enöversyn av administrationen i syfte att minska kostnaderna är väl motiverad.Yrkandet härom i motion 2000 biträds sålunda. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande översyn av skördeskadeskyddetsadministration att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört med anledning av motion 1982/83; 2000 yrkande 4. (punkt 20) (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjarmed "Med hänsyn" och utskottets hemställan bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att matens sammansättning och egenskaper harstor betydelse i strävan att stärka den förebyggande hälso- och sjukvården. I entid då debatten om livsmedlen kretsar allt intensivare kring frågor omtillsatser, rester av bekämpningsmedel och tungmetaller bör kraven på eneffektiv livsmedelskontroll upprätthållas. Den föreslagna reella sänkningen avanslaget till livsmedelsverket kan som motionärerna påpekar befaras leda tillatt verket inte kan ansvara för alla delar av livsmedelskontrollen. Mot denbakgmnden tillstyrker utskottet motionskravet om en höjning av anslaget. att med anledning av regeringens förslagoch med bifall till motion 1982/83:1440 till /84 anvisar ett förslagsanslag av . Bidragtill djurens hälso- och sjukvård (punkt 24 mom. 2) (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det beslut som togs av för ett årsedan bör bli vägledande även när det gäller fördelningen avdjursjukvårdskostnaderna mellan avgifter och bidrag. Den linje som då anvisadesinnebar att en viss höjning av veterinärkostnaderna för det enskildasjukbesöket ansågs vara ofrånkomlig för att finansiera de samti- JoU 1982/83:24 50 digtgenomförda reformerna med bl. a. en ökning av antalet veterinärtjänster. Medden nedskärning av anslaget som föreslås i budgetpropositionen bliremellertid en kraftig höjning av djursjukvårdsavgiften nödvändig. De höjdadjursjukvårdsavgifter som aviseras medför enligt utskottets mening risk för attenskilda djurägare av kostnadsskäl kan dra sig för att tillkalla veterinär äveni fall där insats av en sådan skulle erfordras. Utskottet anser sålunda attanslaget F 15 såvitt avser bidrag till distriktsveterinärorganisationen börräknas upp och intäkterna från djursjukvårdsavgifter begränsas så att statensnettokostnader för subventioneringen av djursjukvården förblir realtoförändrade. Utskottet beräknar därvid att en höjning av anslagsposten tillbidrag till distriktsveterinärorganisationen m.m. i förhållande tillinnevarande budgetår med . i enlighet med lantbmksstyrelsens förslagär rimligt. Härigenom kan höjningen av intäkterna från djursjukvårdsavgifterbegränsas till . Regeringens förslag bör alltså ändras i motsvarandemån. Medde ändringar som följer av utskottets ställningstagande tillstyrks regeringensförslag under de två anslag varom nu är i fråga. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse; 2. att med anledning av regeringensförslag och motion 1982/83:1983 till Bidrag till djurens hälso- och sjukvårdför /84 anvisar ett reservationsanslag av . 11.Sveriges : Förvaltningskostnader (punkt 27 mom. 2) och (båda c) anser att: dels den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet finner" och slutar med "motion 1466"bort ha följande lydelse: Utskottetanser att genom sin långsiktsplanering harskapat goda fömtsättningar för att kunna lösa de krav som samhället ställer påverksamhetens inriktning och uppfylla de förväntningar på resultat som ställs.Universitetet arbetar inom ett område som är centralt för vår samhällsekonomioch på ett sätt som är av stor långsiktig betydelse. Utskottet delarmotionäremas uppfattning att det vore olyckligt om den planering som genomförtsinte kan utnyttjas för ett effektivt resursutnyttjande genom den relativt storaneddragning av resurserna som på ett ofömtsett sätt föreslås i propositionen.Utskottet stöder således motionärernas yrkande och föreslår att regeringensförslag till medelsanvisning höjs med 4 milj. kr. Den sålunda föreslagnaökningen bör emellertid enligt utskottets mening icke föranleda någonytterligare belastning av de sammantagna forskningsanslagen under huvudtiteln.Utskottet föreslår därför i det följande en reducering av vissa höjningsförslagbeträffande andra anslag, nämligen G 5 Skogs- och jordbrukets forskningsråd ochH 6 Miljövårdsforskning. JoU 1982/83:24 51 delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att med anledning av regeringensförslag och med bifall till motion 1982/83:1466 till Sverigeslantbruksuniversitet: Förvaltningskostnader för /84 anvisar ettförslagsanslag av . Skogs-och jordbrukets forskningsråd (punkt 29 mom. 1) och (båda c) anser under föratsättning avriksdagens bifall till reservation 11 - att dels den del av utskottets yttrande på s. 31 sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "avstyrkermotionen" bort ha följande lydelse: Isamband med behandlingen av anslaget till lantbmksuniversitet:Förvaltningskostnader (se ovan punkt 22) har utskottet föreslagit ökadmedelstilldelning till förmån för forskningen vid lantbraksuniversitetet. Enhöjning av detta anslag bör emellertid icke föranleda någon ökning av desammantagna forskningsanslag som regeringen föreslagitunderjordbraks-huvudtiteln. Med hänvisning härtill tillstyrker utskottet motion1459 såvitt nu är i fråga och föreslår att anslaget till jord- och skogsbraketsforskningsråd reduceras med 3 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att med anledning av regeringensförslag och med bifall till motion 1982/83:1459 yrkande 3 till Skogs- ochjordbrukets forskningsråd för /84 anvisar ett reservationsanslagav . Forskningsresursertill vattenbruk (punkt 29 mom. 2 b) LarsEmestam (fp) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 32 somböljar med "Vad utskottet" och slutar med "bakgmnd härav"bort ha följande lydelse: Utskottetsuttalande gäller i viss mån även motion 645. Dock är det enligt utskottetsmening befogat att redan nu betona angelägenheten av att regeringen ochhandläggande myndigheter ser till att, inom ramen för givna forskningsresurser,den nya näringsgrenen vattenbmk får vara ett prioriterat område. Av störstavikt är att frågan om vattenföroreningar i samband med fiskodling kan lösasgenom forsknings- och utvecklingsarbete. Vad utskottet sålunda uttalat medanledning av motionen bör som sin mening ge regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 2 b) bort ha följande lydelse: 2 b) att som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet uttalat med anledning av motion 1982/83:645. JoU 1982/83:24 52 Markför naturvård (punkt 34 mom. 1) i , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 36 sombörjar med "Anslaget bör" och slutar med "motion 1977 yrkande3" bort ha följande lydelse: Anslagetbör enligt regeringens förslag föras upp med ett oförändrat belopp av 20 milj.kr. för nästa budgetår. Utskottetvill framhålla att naturvården är en integrerad del av miljöpolitiken. Densyftar till att bevara och vidareutveckla det svenska kulturlandskapet. Destörsta insatserna på detta område utförs och har utförts av jordbmkare ochskogsbmkare, som genom odlarmöda skapat detta landskap. Detär enligt utskottets mening självklart att en aktiv naturvård utnyttjar denkunskap som markägare har i rikligt mått och att ett förtroendefullt samarbete skapasmed dessa. Ettsådant samarbete kan ha formen av avtal om naturvårdande insatser frånmarkägarens sida mot ersättning. Denna form bör enligt utskottets meninganvändas i ökad utsträckning medan däremot förvärven av mark för naturvård bördämpas. Anslaget för naturvård bör därför sänkas till 15 milj. kr.