bet · G601JuU35 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:35 om anslag till brottsförebyggande rådet (prop. 1982/83:100bil. 4, G 5 och G 6, jämte motioner) : Förvaltningskostnader.Utskottet tillstyrker regeringens i proposition 1982/83:100 bilaga 4(jusfitiedepartementet) under punkt G 5 (s. 114 och 115) framlagda förslag ochhemställer attriksdagen till : Förvaltningskostnader /84 anvisar ett förslagsanslag av 5 873 000 : Utvecklingskostnader.Regeringen har under punkt G 6 (s. 115) föreslagit att tillBrottsförebyggande rådet: Utveckhngskostnader för /84 anvisa ettreservationsanslag av . I motion 1982/83:373 av GöranEricsson (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, - att riksdagenhos regeringen begär en översyn av lagen med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare (yrkande 1), - att riksdagenhos regeringen begär en översyn av ansvarsfördelningen mellan socialtjänstenoch åklagarmyndigheten syftande till klarare regler (yrkande 2). I mofion 1982/83:1592 av GunillaAndré m. fl. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, - att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom prioritering av insatser mot ungdomsbrottslighet (yrkande 1), - att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag om åtgärder mot unga lagöverträdareunder i enlighet med vad som i mofionen anförts (yrkande 2). I motion 1982/83:1750 av BertilLidgard m. fl. (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar atttill : Utvecklingskostnader för /84anvisa ett reservationsanslag av . (yrkande 2). 1 1982/83. JuU1982/83:35 2 Regeringens medelsberäkning innebäratt den besparing som skulle ha följt av en tillämpning av huvudförslaget ombesparing för anslaget G 5 : Förvaltningskostnader tasut under förevarande anslag. Ett reservationsanslag av . föreslås,vilket innebär ett i stort sett oförändrat anslag i förhållande tillinnevarande budgetår. I motion1750 hemställs om en minskning av anslaget med . Motionsyrkandet skall ses mot bakgrund av motionärernas isamma motion upptagna begäran om en ökad medelsanvisning av . tillrikspolisstyrelsen (B 1) för inrättande av en professur i polisforskning vidpolishögskolan. Utskottet har behandlat detta yrkande i sitt av riksdagengodkända betänkande om anslag till polisväsendet (JuU 1982/83:20 p. 1).Utskottet-som ställt sig positivt till en förstärkning av polisforskningen -har avstyrkt bifall till motionen vad gäller omedelbar medelsanvisning förändamålet. I konsekvens härmed avstyrker utskottet bifall till motionen i dendel som är aktuell. Utskottet godtar regeringens medelsberäkning underförevarande punkt. I motionerna 373 och 1592 tas uppfrågor som rör samhällets åtgärder mot de unga lagöverträdarna. I motion 1592 begärs att det - jämsides med insatserna motnarkotikabrottsligheten, den ekonomiska brottsligheten ochvåldsbrottsligheten-sker en prioritering av samhällets insatser motungdomsbrottsligheten. I den motionen förespråkas också att polisen i ökadutsträckning skall utreda brott som är begångna av ungdomar under 15 år.Motionärerna anför att det är otillfredsställande att brott begångna av sådanaungdomar ofta inte föranleder någon som helst åtgärd. I motion 373 påpekas att åtalsunderlåtelse beträffandeungdomar bör ske i samband med att sociala åtgärder kommer till stånd. Harsocialtjänsten uttömt sina resurser bör enligt motionären åtal väckas.Motionären förespråkar att lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare ses över för att man skall få till stånd en ordning som nusagts. I samma motion efterlyses en klarare ansvarsfördelning vad gäller socialtjänstensresp. åklagarmyndighetens uppgifter beträffande unga lagöverträdare. Mofionärenanför i sammanhanget att syftet med åtgärderna från sida iförsta hand måste vara att se till den unges behov och inte till åklagarenskrav på åtgärder som underlag för beslut om åtalsunderlåtelse. JuU1982/83:35 3 När det först gäller frågan omprioritering av samhällets insatser mot ungdomsbrottsligheten kan utskottetinledningsvis konstatera att det inte råder något tvivel om att brottslighetenbland barn och ungdom har ökat . Utskottet finneratt denna utveckling inger oro och anser det därför angeläget attungdomsbrottsligheten ägnas stor uppmärksamhet. Här kan f. ö. erinras om attungdomsbrottsligheten också har tilldragit sig ett ökatintresse inom ramen för BRÅ:s arbete, annan statlig utredningsverksamhet ochinom . För att kunna bemästra ungdomskriminaliteten behövsinsatser på många olika samhällsområden. Insatserna måste enligt utskottetsuppfattning i ett längre perspektiv syfta till att bl. a. genom förebyggandeåtgärder förbättra situationen för barn och ungdomar. Åtgärder medbrottsförebyggande inriktning beträffande barn och ungdomar ankommer inte iförsta hand på rättsväsendets myndigheter utan på andra organ, t. ex.socialtjänsten, skolväsendet och arbetsmarknadsmyndigheterna. På detkriminalpolitiska området behövs emellertid också åtgärder, och i synnerhetpolisens insatser mot ungdomsbrottsligheten fyller enligt utskottets mening enviktig funktion både när det gäller det brottsförebyggande arbetet och i frågaom spaning och utredning av brott begångna av ungdomar. Den brottsförebyggandeverksamhet av mera övergripande slag som bedrivs inom ramen för BRÅ:s arbete ärenligt utskottets mening också betydelsefull. Detsamma gäller BRÅ:s arbete fören samordning av samhällets och enskildas insatser mot brott. Enligt utskottets mening är det som sagts angelägetatt arbetet med att komma till rätta med ungdomsbrottsligheten ägnas storuppmärksamhet av alla de olika samhällsorgan som har ett ansvar på området.Utskottet anser dock att det i detta hänseende inte finns anledning att utpekasektorer inom vilka insatserna särskilt måste prioriteras. När det gällerrättsväsendets myndigheter, och då i synnerhet polisen, samt BRÅ finnerutskottet det inte nödvändigt att, såsom förespråkas i motion 1592, riksdagengör något uttalande om att insatserna mot ungdomsbrottsligheten bör prioriterasutöver vad som redan sker hos dessa myndigheter. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion1592 i här behandlad del. I motion 1592 förespråkas attpolisen i ökad utsträckning skall utreda brott som är begångna av ungdomarunder . I denna sak vill utskottet först erinra om att straffbarhetsåldernenligt svensk rätt är . För brott som någon har begått kanstraff eller annan brottspåföljd inom straffrättskipningen inte förekomma. Omsamhället anser ett ingripande till följd av ett sådant brott nödvändigt fårdet ske enligt de förutsättningar som anges i den sociala lagstiftningen (bl.a. socialtjänstlagen [1980:620] och lagen [1980:621] med särskilda bestämmelserom vård av unga). Den ordning som sålunda gäller innebär att det är desociala organen som har huvudansvaret för reaktioner på brott av personer under15 år. JuU1982/83:35 4 tanke på de sociala organens roll i sammanhanget är derasverksamhet i första hand inte inriktad på att utreda brott. Också polisensmöjligheter att utreda brott av personer är - med hänsyn tillföreskrifterna i förundersökningskungörelsen (1947:948) - begränsade. Det nusagda innebär att det förekommer att brott av personer inte utredsalls. Frågan om vilka åtgärder som bör vidtas från samhälletssida när barn har begått brott eller misstänks ha begått brott harutretts av en arbetsgrupp inom BRÅ. Gruppen lade fram en promemoriai ämnet för regeringen (BRÅ PM 1982:3 De unga lagöverträdarna). I promemorian föreslås att polisens ansvar för att utredabrott av unga lagöverträdare under vidgas. Utredning som omfattar förhörföreslås få ske även i annat fall än då förhör nu är tillåtet, om utredningenhar betydelse för socialnämnds handläggning av ärende rörande barnet. Har ettbarn begått ett brott bör enligt förslaget socialnämnden se till att ettuppföljande samtal - helst i omedelbar anslutning till polisförhöret - hållsmed barnet och dess vårdnadshavare. Det föreslås vidare i promemorian attbrottsundersökningar med barn och ungdomar görs vid särskilda ungdomsrotlarvid polisen och att, om möjligt, en social jourgrupp knyts till dessaungdomsrotlar. Förslagen i promemorian berör också möjligheterna att användavissa i reglerade tvångsmedel mot barn . Promemorian har remissbehandlats och därvid erhållit ettpositivt mottagande av remissinstanserna. Förslagen i promemorian är beroendeav regeringens prövning. Det kan här tilläggas att LTO/i sittnyligen framlagda betänkande (SOU 1982:64) Frihetsberövande vid bråk ochberusning lagt fram förslag som gäller polisens möjligheter att ta om hand densom är och som anträffas under förhållanden som innebär risk förden unges hälsa eller utveckling. När det sedan gäller de frågor som tas upp i motion 373och som gäller ungdomar som begått brott skall inledningsvisföljande sägas. Även unga som har fyllt men inte särbehandlas istor utsträckning inom rättskipningen. Regler i ämnet finns framför allt i lagenmed särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (lag). I den lagenregleras bl. a. åklagarens möjligheter att - utöver vad som följer av deallmänna bestämmelserna i - besluta om åtalsunderlåtelsebeträffande lagöverträdare i . Regleringen bygger påsynen att de insatser som kan göras inom bör ha företrädeframför påföljd för brott av unga i den angivna åldersgruppen. Kan denunderårige genom socialnämndens och föräldrarnas försorg ges de omsorger somkan behövas, bör åtal som regel kunna underlåtas (se prop. 1981/82:41). I regelskall åklagaren inhämta yttrande från socialnämnden innan beslut omåtalsunderlåtelse meddelas. För unga upp till och med finns särskildabegränsningar i fråga om påföljder enligt . JuU1982/83:35 5 beslutades ändringar i 1964års lag som innebar bl. a. att åklagarens m()jligheter att besluta omåtalsunderlåtelse utan att inhämta socialnämndens yttrande vidgades i syfte attnedbringa handläggningstiderna vid åtalsprövningen (prop. 1981/82:41, JuU 21,rskr 107). I lagstiftningsärendet diskuterades också huruvida en meraövergripande översyn av lag borde ske bl. a. vad gällde frågan om huråtalsprövningen borde gå till och den därmed sammanhängande frågan om en ändradgränsdragning mellan åklagarens resp. de sociala organens ansvarsområden. Ipropositionen uttalade departementschefen emellertid att hithörande frågorbehövde övervägas ytterligare bl. a. mot bakgrund av socialtjänstreformen.Denna reform trädde i kraft . Frågor som rör ansvaret för samhällets åtgärder mot ungalagöverträdare övervägs också av socialberedningen (S 1980:07). Enligttilläggsdirektiv (Dir. 1982:106) till beredningen bör frågan om avgränsningenoch samverkan mellan och kriminalvården belysas ytterhgare; ensjälvklar utgångspunkt härför är att det i första hand bör tillhörasocialtjänstens och inte kriminalvårdens uppgifter att ansvara för barn ochunga i de lägsta åldrarna över straffmyndighetsgränsen. Som framgår av det anförda har de frågor som tas upp imotionerna och som utskottet finner angelägna aktualiserats på olika sätt inomregeringskansliet. Frågan om behovet av ändrad lagstiftning eller andraåtgärder i de hänseenden som motionärerna förespråkar är emellertid enligtutskottets uppfattning till stor del avhängig av utfallet avsocialtjänstreformen. Även resultatet i praktiken av de senast beslutadeändringarna beträffande åtalsunderlåtelse lag har betydelse isammanhanget. Tillräckliga erfarenheter på området har ännu inte vunnits, ochytterligare fid får därför avvaktas innan man kan påräkna någraställningstaganden från regeringens sida. I avbidan härpå bör enligt utskottetsmening inte vidta några sådana åtgärder som föreslås av motionärerna.Utskottet avstyrker därför bifall till nu behandlade yrkanden i mofionerna 373och 1592. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:1750 i denna del (yrkande 2) till Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskostnader för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffande pnontering avinsatserna mot ungdomsbrottslighe ten attriksdagen avslår mofion 1982/83:1592 i denna del (yrkande 1) beträffande åtgärder rörande unga lagöverträdare attriksdagen avslår motion 1982/83:373 i denna del (yrkandena 1 och 2)och motion 1982/83:1592 i denna del (yrkande 2). Närvarande: (), (), ArneNygren (s), (), (), (), Karl-GustafMathsson (s), (), (), i (fp), (), (), (), BirtheSörestedt (s) och (). Åtgärder rörande unga lagöverträdare (punkt 2, mom. 3) () och () anför: I motion 1592 förespråkas att polisen i ökad utsträckningskall utreda brott som är begångna av ungdomar . Detta förslag skallses mot bakgrund av en mycket oroande utveckling när det gällerungdomsbrottsligheten. har flera fall av omfattandeungdomsbrottslighet uppmärksammats. För att förhindra att barn och ungdomarkommer in på den brottsliga banan eller fortsätter en redan påbörjadbrottskarriär är det angeläget att samhällsåtgärder sätts in i så tidigt skedesom möjligt. En arbetsgrupp inom brottsförebyggande rådet har utrettdessa frågor. I en promemoria (BRÅ PM 1982:3) De unga lagöverträdarna harframlagts förslag till vilka åtgärder som bör vidtas från samhällets sida närbarn begått brott eller misstänks ha begått brott. Med tanke påsakens betydelse förutsätter vi att regeringen med skyndsamhet bereder deförslag som gruppen lagt fram så att får möjlighet att prövavilka åtgärder som erfordras för att förebygga ungdomsbrottslighet.