bet · G601SoU23 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:23 om anslag till omsorg om äldre och handikappade m. m.(prop. 1982/83:100 bil. I betänkandet behandlas regeringensi proposition 1982/83:100 bil. 7 () framlagda förslag omanslag för /84 under avsnitt G. Omsorg om äldre och handikappadejämte mofioner. FEMTE HUVUDTITELN Proposition 1982/83:100 bil. Regeringen har under punkterna G 1-G 10 (s. 97-111)föreslagit (G 1) att till Bidrag fill social hemhjälp /84 anvisar ett förslagsanslag av 1 , (G 2) att fill Bidrag till färdtjänst /84 anvisar ett förslagsanslag av , (G 3) atf till Bidrag till driften av särskolorm. m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av , (G 4) att till Kostnader för viss utbildning avhandikappade för /84 anvisar ett förslagsanslag av 20 949 000kr., (G 5) att till Ersättning till förtexttelefoner för /84 anvisar ett förslagsanslag av 19 160 000kr., (G 6) att till Ersättning fill postverket förbefordran av blindskriftsförsändelser för /84 anvisar ettförslagsanslag av , (G 7) att till Kostnader för viss verksamhet försynskadade för /84 anvisar eft förslagsanslag av . (G 8) att fill Statens hundskola för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag av , (G 9) att till /84 anvisar ett förslagsanslag av , (G 10) att till Bidrag till handikapporganisationerför /84 anvisar ett reservationsanslag av . I motion 1982/83:324 av PärGranstedt m. fl. (c) hemställs att beslutar hemställa hos regeringenom initiativ i syfte att nå fram till en ordning där färdtjänstbiljetter kanutnyttjas också vid resor utanför den egna kommunen eller det egnalandstingsområdet. 1 1982/83. SoU1982/83:23 2 I motion 1982/83:734 av Inga Lantzm. (vpk) hemställs att hemställer hos regeringen om åtgärder föratt främja en utveckling av äldreomsorgen i enlighet med vad som anförts imotionen. I motion 1982/83:848 av KarinAndersson m. fl. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omäldre invandrares situafion. Yrkande 2 i motionen har behandlats i utskottetsbetänkande SoU 1982/83:17. I mofion 1982/83:928 av . (vpk) föreslås atf hos regeringen hemställer om eft samlattidsplaneraf åtgärdsprogram för handikappområdet på grundval avHandlingsprogram i handikappfrågor (SOU 1982:46) i enlighet med motionenssyfte. I mofion 1982/83:1087 av m. fl. (c)hemställs 1. att riksdagenger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande bibehålletlandstingskommunalt huvudmannaskap för särskolan, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer att en plan presenteras rörande handlingslinjer ochfortsatt utveckling på handikappområdet. I motion 1982/83:1302 av BjörnKörlof (m) hemställs att hos regeringen begär en prövning avmöjligheterna att låta anförvanter i ökad utsträckning hjälpa till iäldreomsorgen på sätt som anförts i motionen. I motion 1982/83:1304 av BörjeNilsson (s) och () hemställs att uttalar aftfärdtjänsten bör ses som en naturlig del av den totala trafikförsörjningen inomvarje län. I motion 1982/83:1305 av () och () hemställs att hos regeringen begär initiativför att skyndsamt få till stånd överläggningar mellan kommun- ochlandstingsförbunden i syfte att nå överenskommelser om finansieringen avboendeservice. I motion 1982/83:1309 av KarinSöder (c) och () hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 2),att till för /84 anvisar eft iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag om2 . Yrkande 1 i motionen behandlas i utskottets betänkande SoU1982/ 83:26. I motion 1982/83:1627 av m. fl. (c)hemställs 1. aft hos regeringen begär att en översyn skerav statsbidragen i syfte att utvidga statsbidragssystemet till att också omfatta vård i ålderdoms hem, 2. att ger regeringen till känna vad som anförtsbeträffande behovet av ökade kontakter över generationsgränserna. SoU1982/83:23 3 3. att ger regeringentill känna vad som anförts beträffande behovet av en fortsatt utbyggnad avanhörigvården. I motion 1982/83:1820 av ElisAndersson m. fl. (c) hemställs att som sin mening uttalar att denkontinuerliga utbyggnaden inom handikappområdet skall fullföljas samt attdärvid särskilt beaktas astmatikers/ allergikers situation. I motion 1982/83:1832 av () hemställs 1. att riksdagenbeslutar att uttala sig för att statliga, kommunala och landstingskommunalainsatser samordnas utifrån den enskildes behov av olika hjälp-, stöd- ochvårdinsatser, 2. att riksdagenbeslutar att uttala sig för att service- och vårdutbudet planeras så att denenskilde kan bo kvar i sin invanda miljö, 3. att riksdagenbeslutar att uttala sig för att regeringen ålägger berörda verk och myndigheteratt arbeta i enlighet med vad som anförts i motionen. I mofion 1982/83:1841 av m. fl. (vpk)hemställs 1. att uttalar att samtliga vårdhem ochliknande institutioner för psykiskt utvecklingsstörda med plats för mer än 30 boende bör ersättas med mindre, integrerade enheter och hemställer hos regeringen om åtgärder och förslag härom, 2. att uttalar sig för införande av ettstatsbidragssystem som gynnar små enheter i integrerat boende för psykiskt utvecklingsstörda. I betänkandet behandlas anslag tilläldre- och handikappomsorgen. Vidare behandlas ett antal motionsyrkanden somtar upp olika frågor rörande äldre-och handikappomsorgerna. Utskottet har i betänkande SoU 1982/83:9 utförligtredovisat utvecklingen inom äldreomsorgen samt pågående utredningsarbete m. m.inom området. Utskottet får därför i dessa delar hänvisa till nämndabetänkande. I motion 1982183:734 av Inga Lantzm. (vpk) yrkas åtgärder för atf främja utvecklingen av äldreomsorgen ienlighet med vad som anförts i motionen. Motionärerna önskar en utveckling sombättre stämmer överens med de äldre medborgarnas önskemål och behov. Dettainnebär en ökad satsning på anpassning och komplettering av vanliga bosfäderoch bostadsområden, en utvecklad hemservice och hemsjukvård, små grupper avservicebostäder i stället för stora , nya typer av alternativaboendeformer som bygger på gemenskap mellan människor av olika generationersamt ett bättre samarbete mellan kommuner och landsting i äldreomsorgen. 1* 1982/83. SoU1982/83:23 4 I motion 1982/83:1832 av () yrkas att uttalar (1) att statliga, kommunala ochlandstingskommunala insatser samordnas utifrån den enskildes behov av olikahjälp-, stöd- och vårdinsatser, (2) att service- och vårdutbudet planeras såatt den enskilde kan bo kvar i sin invanda miljö samt (3) att regeringenålägger berörda verk och myndigheter atf arbeta enligt vad som anförts imotionen. Motionären anför bl. a. att en effektiv hjälp till äldre måste utgåfrån varje individs unika behov och livssituation. Det är inte i första handmer utan bättre samordnade och individuellt anpassade stödinsatser som krävs.Huvudproblemet gäller den begränsade andel äldre - ofta ensamstående i myckethög ålder - som har behov av kontakt-, stöd- och hjälpinsatser under i mångafall alla tider . Denna grupp blir i regel hänvisad fill någon form avlångvarig institutionsvård med långtgående inskränkningar i den normalalivsföringen som följd. Hjälpbehövande äldre möter ett kunskapsmässigt ochorganisatoriskt splittrat vårdutbud och en otillräcklig utbyggnad av olikastöd- och hjälpinsatser i den invanda hemmiljön. Det krävs en individuellplanering för den enskilde där man prövar olika hjälp-, stöd- och vårdinsatseroavsett vem som skall bekosta och svara för insatserna. Man bör enligtmotionären sträva efter att den enskilda människan skall kunna möta ettlättillgängligt och samlat, icke specialiserat vård- och serviceutbud medvidgad möjlighet till kontinuitet och helhetssyn. I motion 1982/83:1627 (yrkande 2) av m.fl. (c) diskuteras behovet av ökade kontakter över generationsgränser.Mofionärerna anför bl. a. att samhället måste stimulera till kontakt övergenerationsgränser och aft de äldre, infe minst för barnens skull, måste sessom en resurs i samhället. Genom att organisera en nära kontakt mellanexempelvis förskolebarn och äldre i vissa gemensamma aktiviteter kan barnensvuxenkontakt ökas. Mofionärerna framhåller vidare att ett sådant arbete kanbedrivas såväl genom frivilliga organisationers medverkan som genom samverkanmellan olika delar av . Enligt socialtjänstlagen (1980:620) skall socialnämndenverka för att äldre människor får möjlighet atf leva och bo självständigt ochatt ha en aktiv och meningsfull tillvaro med andra. skall ocksåverka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stödoch hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. skall inrättasför äldre med behov av särskilt stöd. Övergången från ett yrkesverksamt livskall underlättas genom information och annat stöd. insatser för de äldre skall utformas medutgångspunkt bl. a. i principerna om självbestämmanderätt för de äldre och omnormalisering av deras tillvaro. Detta innebär konkret bl. a. aft människorskall kunna behålla sin bostad när de blir äldre, att de äldre så långt det ärmöjligt skall erbjudas bostäder i det vanliga bostadsbeståndet och att de äldrevid behov skall erbjudas differentierad service, såsom social hemhjälp, färdtjänst,social jour och tekniska hjälpmedel. SoU1982/83:23 5 Den parlamentariskt sammansattaäldreberedningen (S 1981:01) skall utgå från de övergripande mål och de delmålför äldreomsorgen som har bestämts i anslutning till socialtjänstlagen.Beredningens huvuduppgift är att behandla frågor om övergripande prioriteringoch samordning av samhällets insatser för de äldre. Vidare skall äldreberedningen enligt direktiven bl. a.överväga möjligheterna att förbättra kontakterna mellan generationerna,exempelvis genom de äldres medverkan i arbetet i förskolor och skolor. Socialberedningen (S 1980:07) skall enligt sina nyautredningdirektiv (Dir. 1982:106) bl. a. studera formerna för och innehållet iföreningslivets (bl. a. pensionärsorganisationernas) samverkan medsocialnämndernas olika verksamhetsområden samt överväga möjligheter förintensifierad konkret samverkan. Frågan om äldres levnads- och boendeförhållanden hartidigare behandlats av utskottet, senast i det av godkändabetänkandet SoU 1982/83:9. Betänkandet innehåller bl. a. en utförligredogörelse för utvecklingen av äldreomsorgerna (s. 1-4), varvid bl. a.redovisas material som är avsett att utgöra underlag för planeringen aväldreomsorgen inom kommuner och hos sjukvårdshuvudmän. I detta materialbehandlas bl. a. frågan om hur huvudmännen kan samverka i äldreomsorgerna.Härutöver kan nämnas visst ytterligare material som tillkommit och som berörsamverkansproblematiken, nämligen sjukvårdens och socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstituts (Spris) rapport. Borta bra men hemma bäst (1982- det s. k. ) samt rapporter i serienSocialstyrelsen redovisar Att bo kvar hemma - en rättighet (1983:1) och Annorlundalångvård (1983:2). Enligt vad utskottet inhämtat har Spri även tagit visstinitiativ vad gäller utbildningen av handläggare inom äldreomsorgen.Utbildningen bedrivs gemensamt för landsting och kommuner. Utskottet delar i allt väsentligt de synpunkter sommotionärerna fört fram angående inriktningen av äldreomsorgen. Det är sålundaangeläget att omsorgen om äldre människor kan anpassas efter individuella behovoch önskemål. Detta ligger bl. a. i socialtjänstlagens krav på flexibilitet.Detta kräver, som framhålls i motion 1982/83:1832, en väl utvecklad samverkanmellan olika berörda huvudmän så att en individuell planering av insatsernaverkligen kan göras. Frågor av detta slag ligger inom ramen för äldreberedningensuppdrag. Utskottet vill vidare erinra om att visst utvecklingsarbete pågår, bl.a. i samverkan med Spri. Utskottet anser därför att den nämnda motionen infebör föranleda någon åtgärd. Ett viktigt inslag i äldreomsorgen är också aktiveringenav de äldre. Därvid torde t. ex. folkrörelserna kunna göra insatser för att ökagemenskapen, förmedla kunskaper och medverka till aft lösa sociala problem.Särskilt pensionärsorganisationerna spelar här en viktig roll. Utskottet villvidare i likhet med mofionärerna i motion 1982/83:1627 betona vikten avåtgärder för att öka möjligheterna för äldre att få lämpliga bostäderintegrerade i annat SoU1982/83:23 6 boende så att generationerna kan mötas på ett naturligtsätt. Frågan om hur kontakterna över generationsgränserna kan ökas omfattasemellertid av äldreberedningens utredningsuppdrag. Motionsyrkandet bör såledesinfe föranleda någon åtgärd (yrkande 2). När det gäller motion 1982/83:734 (vpk) konstaterarutskottet att det infe finns några större politiska motsättningar när detgäller den principiella långsiktiga inriktningen av äldreomsorgerna. Frågangäller hur utvecklingen skall kunna påskyndas. Mot bakgrund av att här aktuellafrågor redan är föremål för uppmärksamhet av de kommunala huvudmännen samt detarbete som redan pågår, bl. a. inom äldreberedningen, finns emellertid enligtutskottets mening inte anledning till någon åtgärd på grund avmotionen. Denna avstyrks således. I budgetpropositionen (s. 97 och98) föreslås under anslaget G 1. Bidrag till socialhemhjälp. Från anslaget betalas statsbidrag till kommunernas kostnader för bl.a. hemhjälpspersonal som hjälper äldre och handikappade som bor i egen bostad,t. ex. bor i med eget hyreskontrakt. Bidrag av statsmedel utgår dockinte till kostnaderna för personal vid som motsvarar de tidigareålderdomshemmen, även om denna personal i vissa hänseenden har samma uppgiftersom hemvårdare har. Föredragande statsrådet anför att det är viktigt aft detotala resurserna på äldreomsorgsområdet används på ett så ändamålsenligt ochresursbesparan-de sätt som möjligt och att det därvid är angeläget attfortsätta utvecklingen mot öppna vårdformer samt få till stånd en ökadsamverkan mellan landsfing och kommuner inom detta område. Föredraganden anförvidare att han avser att, efter de överläggningar som kommer att föras medföreträdare för kommunerna utifrån en samlad bedömning av de kommunalekonomiskafrågorna , återkomma till regeringen angående utformningen avstafsbidragsreglerna för social hemhjälp fr. o. m. I motion 1982/83:1627 av RuneGustavsson m. fl. (c) begärs en översyn av statsbidragen i syfte att utvidgastatsbidragssystemet till atf också omfatta vård i ålderdomshem (yrkande 1).Mofionärerna framhåller att statsbidraget till social hemhjälp måste reformerasoch anför vidare bl. a. att det inte utgår något statsbidrag fillålderdomshem trots att dessa utgör en boendeform som är mycket vanlig bland deäldsta. Resultatet av detta förhållande har blivit att antalet platser numinskar kraftigt som vårdbehoven ökar. Detta leder enligtmotionärerna i sin tur till att många äldre hamnar i den medicinska långvårdenutan atf ha vårdbehov motsvarande dem som långvården egentligen är avsedd för. 119 och 20 §§ socialtjänstlagen (1980:620) upptassärskilda bestämmelser om äldreomsorgerna. skall enligt dessabestämmelser verka SoU1982/83:23 7 för att äldre människor får möjlighet att leva och bosjälvständigt och att ha en akfiv och meningsfull tillvaro med andra.Socialnämnden skall också verka för att äldre människor får goda bosfäder ochge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service.Servicehus skall inrättas för äldre med behov av särskilt stöd. Vid socialtjänstlagens tillkomst förutsattes att utbudetav service i skall variera med hänsyn till de boendes individuellabehov och att skall kunna avse olika former av boende med gemensamservice. De tidigare ålderdomshemmen omfattas av begreppet , nämligensom bostäder vilka tillgodoser omfattande behov av service och vård. Äldreberedningen skall, som ovan nämnts, enligt sinadirektiv utgå från de övergripande mål och de delmål för äldreomsorgen som harbestämts i anslutning till socialtjänstlagen. Beredningens huvuduppgift är attbehandla frågor om övergripande prioritering och samordning av samhälletsinsatser för de äldre. Beredningen skall inrikta sitt arbete på de områden somavser boende, omsorg, service och vård av de äldre. Utskottet har tidigare behandlat olika frågor rörandefinansiering av ålderdomshem i betänkandena SoU 1979/80:44, 1981/82:2 och1982/83:9. Utskottet anförde i sistnämnda betänkande (s. 21) bl. a. följande. Utskottet har tidigare behandlatden aktuella frågan, senast i sitt av godkända betänkande SoU1981/82:2 (s. 35-36). Utskottet hänvisade då, i likhet med vad utskottet gjordei betänkande 1979/80:44 (s. 43-45), till atf föredragande departementschefen iprop. 1979/80:1 om uttalat aft finansieringsfrågorna förservicehus och ålderdomshem kommer att närmare övervägas inomregeringskansliet. Utskottet tillade 1981 att möjligheterna fill ekonomisktstöd inte bör vara styrande för kommunerna när de skall bygga anläggningar föräldreomsorger. Utskottet framhöll vidare med skärpa angelägenheten av att deförutskickade övervägandena inom sker . Inom äldreberedningen har efter att dessa uttalandengjordes en arbetsgrupp tillsatts som skall överväga frågan om de olikafinansieringsformer som finns både på kapital- och driftkostnadssidan. Med hänsyn till att arbetet med en översyn numera inlettsär någon åtgärd med anledning av motionen inte erforderUg. Utskottetförutsätter emellertid att arbetet med att se över de aktuella bestämmelsernabedrivs skyndsamt. Enligt vad utskottet inhämtat avserden ifrågavarande arbetsgruppen att avge en rapport medförslag angående inriktningen av statens finansiella stöd till omsorgen omäldre. Avsikten är att rapporten skall ligga till grund för de fortsattaövervägandena angående utformningen av statsbidragsreglerna för social hemhjälpfr. Med hänsyn till pågående översynsarbete och till attändring av statsbidragsreglerna för social hemhjälp fr. o. m. enligtvad som framgår av budgetproposifionen övervägs inom är någonriksdagens åtgärd med anledning av motionen inte erforderlig. Utskottet villemellertid betona vikten av att arbetet bedrivs skyndsamt så atf förslag tillnya 1** 1982183. SoU1982/83:23 8 statsbidragsbestämmelser kan presenteras i samband mednästa års budgetproposition. Motion 1982/83:1627 avstyrks således i häraktuell del (yrkande 1). Utskottet har inte något att erinra mot medelsanvisningen,såvitt avser anslaget G 1. Bidrag fill social hemhjälp. I motion 1982/83:848 (yrkande 1) avKarin m. fl. (c) yrkas att ger till känna vad som anförts imofionen om äldre invandrares situation. Enligt motionärerna har de äldreinvandrarnas situation inte beaktats tillräckligt. Detta gäller både för demsom kommit fill och åldrats här och för dem som kommit hitsom gamla. Mofionärerna anför vidare bl. a. att frågan hur äldreomsorgen skallordnas för olika invandrargrupper f. n. är en av de mest angelägna praktiskafrågorna vid den fortlöpande planeringen av äldreomsorgen i många kommuner. Detär enligt motionärerna bl. a. nödvändigt att genom statistiskaregisterbearbetningar skaffa sig en bild av hur gruppen äldre invandrare ser utoch så långt som möjligt ta reda på vilka behov dessa människor har. Utskottet har tidigare behandlat frågan om invandrarna ochäldreomsorgerna i sitt av godkända betänkande SoU 1979/80:44 (s.52-53). Utskottet avstyrkte därvid en motion av motsvarande innebörd medhänvisning fill bl. a. bestämmelserna i förordningen (1976:310) om åtgärder förinvandrare m. fl. Statlig myndighet skall enligt förordningen, i enlighet medde riktlinjer för invandrar- och minoritefspolifiken som har godkänt,inom sitt verksamhetsområde fortlöpande beakta sift ansvar för invandrare ochspråkliga minoriteter och därvid uppmärksamma aft särskilda åtgärder kanbehövas i fråga om nämnda grupper. har inom ramen för sittäldreomsorgsprogram givit ut rapporterna Äldre invandrare, en bakgrund (rapportnr 5, 1980), Gamla invandrare i , en probleminvenfering (rapport nr 6,1980) och Det kulturella glappet, om jugoslaviska invandrare och åldrandet ihemlandet (rapporterna 11:1 och 11:2, 1981). Vidare har invandrarverket utgivitrapporten invandrare - en pilotstudie (1981). Rapporten innehåller bl. a.ett särskilt kapitel om invandrare inom äldreomsorgen. Även berör i skriften Kommunerna och invandrarna (1981) frågan ominvandrarna inom äldreomsorgen. Äldreberedningen har i samarbete med bl. a.socialstyrelsen och invandrarverket anordnat en temadag kring frågan ominvandrare, åldrande och äldreomsorg. Temadagen ägde rum i form av en s. k.hearing med invandrarnas riks-och pensionärsorganisationer. En rapport fråntemadagen är under utarbetande. Sommotionärerna framhållit är det en viktig fråga hur äldreomsorgen SoU1982/83:23 9 skall ordnas för olika invandrargrupper. Det är därförangeläget, såsom motionärerna framhåller, att äldre invandrares situationklarläggs och aft de särskilda behov av omsorger dessa människor har utreds.Som redogjorts för i det föregående har också vissa undersökningar gjorts. a. vid handen att förväntningarna kring ålderdomen skiljer sig åtmellan olika invandrargrupper och att äldre invandrare i stor utsträckning harproblem med svenska språket. Detta kan lätt leda till isolering ochinaktivitet, vilket i många fall ställer särskilda krav på äldreomsorgerna ifråga om vårdbehov, behov av tvåspråkig personal, kulturella hänsynstagandenetc. Det framhålls emellertid särskilt aft några generella slutsatser beträffandegruppen äldre invandrare som helhet inte kan dras på grundval avundersökningarna. Det utredningsarbete som påbörjats kring äldre invandraresproblem bör enligt utskottets mening fortsätta. Utskottet vill därvidlag påpekabehovet av att följa upp de studier som utförts i vissa kommuner. Det ankommeri första hand på och invandrarverket att fortlöpande följa uppde äldre invandrarnas förhållanden och överväga behovet av särskilda åtgärderför dessa äldre. Någon åtgärd kan inte anses påkallad. Motion1982/83:848 avstyrks således i här aktuell del (yrkande 1). I motion 1982183:1302 av BjörnKörlof (m) begärs ökade möjUgheter att låta anförvanter hjälpa fill iäldreomsorgen. Motionären anför bl. a. att kommunerna enligt socialtjänstlageni starkt ökande grad fått uppgiften att ge hjälp och service åt äldre så längede kan stanna i det egna hemmet och att en sådan hjälp från det allmännas sidai många fall är nödvändig då de äldre t. ex. lever skilda från barn och övrigsläkt. I många fall finns det emellertid anförvanter som kan hjälpa till. Dehar inte rätt fill vare sig ledighet eller ersättning för en sådan insats.Alternativa möjligheter för anförvanter att hjälpa till i äldreomsorgen bördärför enligt motionären prövas. I motion 1982183:1627 (yrkande 3) av m.fl. (c) yrkas att ger till känna vad som anförs i motionenbeträffande behovet av fortsatt utbyggnad av anhörigvården. a. att de anhörigas medverkan i omvårdnaden på allt sätt måste underlättas.Ett exempel på detta är enligt motionärerna smidiga former för atf ersättaeller anställa anhöriga som vårdare i hemmet på hel- och deltid. (S 1979:11) har i uppdrag atf göraen översyn av ohka frågor rörande vård av anhöriga i hemmet. Kommittén skallgöra en samlad översyn av de frågor som gäller vård av anhöriga och utredafrågan om en mot föräldraledigheten för vård av barn svarande rätt för vård aväldre, sjuk eller handikappad anhörig i hemmet. Därvid bör enligtutredningsdirektiven övervägas om en sådan rätt till ledighet skall gälla allvård av anhöriga eller knytas till de personer som vårdar anhöriga inom SoU1982/83:23 10 ramen för de offenfliga huvudmännenshemsjukvårdsverksamhet. Till kommitténs uppgifter hör vidare attförutsättningslöst bedöma behovet av och möjligheterna att införa ett systemmed ersättning från den allmänna försäkringen för vård i hemmet av äldrehandikappad eller sjuk anhörig. och Svenska kommunalarbetareförbundetträffade en rekommendationsöverenskommelse om ersättnings- och anställningsvillkorför anhörig hemsjukvårdare att tillämpas i fall anhörig till patient ihemsjukvård anställs hos sjukvårdshuvudmannen som hemsjukvårdare.Rekommendationsöverenskommelsen omfattar till skillnad mot tidigare numera ävenanhörig vårdare som fyllt (jfr SoU 1979/80:44 s. 50).Rekommendationsöverenskommelsens tillämpning undersöks f. n. enligt uppgift av anhörigvårdskommittén. Anhörigvårdskommitténberäknas avsluta sitt arbete .