bet · G601UbU20 · 1982-12-31 00:00:00 — I angelägna fall bör också detta resurstiUskottkunna ge utrymme för prao-verksamhet i halvklass. TUläg-gas bör att möjligheteralltid föreligger att lokalt disponera förstärkningsresursen så att bästamöjliga resultat av skolverksamheten uppnås för eleverna. UtskottetvUl inte hålla för uteslutet att en konsekvens av anordningen kan bliatt praon generellt begränsas fill på högstadiet. Ävenmed dessa förändringar av regeringsförslaget kvarstår viss osäkerhet om hurden nya ordningen kan komma att utfalla. Sålunda har det t. ex. framhållitsfrån många håU att besparingarna kan leda till besvärande administrativaproblem. Enligt utskottets mening talar detta för att den nu föreslagnanyordningen skall omprövas . bör därför som sinmening ge regeringen tiU känna att den bör uppdra åt SÖ att uppmärksamt följaintroduktionen av den nya ordningen inför och under höstterminen 1983.Regeringen bör i budgetpropositionen 1984 redovisa erfarenheterna av den förstaterminens verksamhet. Utskottetvill tiU slut understryka att de nu föreslagna förändringarna av lärarnasarbetsförhållanden i anslutning till praon på intet sätt skall ses som någotställningstagande i lärarnas arbetstidsfrågor i vidare bemärkelse. UtskottetviU för sin del understryka att statsmakternas förhållande tUl lärarna måstepräglas av förståelse för lärarnas arbetsbörda i den situation som de senasteårens förändringar inom skolan medfört. Endast om stat och kommun möterlärarnas insatser med respekt kan det nödvändiga engagemanget och arbetsglädjenskapas. mening bör avvisa regeringens nu föreliggande förslag.Utskottet föreslår att veckotimpriset för högstadiet för /84minskas i den utsträckning som erfordras för att en besparing om (1483720 = )91 milj. kr. skall uppnås (nämnda 37 milj. kr. avser återföring avlärarresurser motsvarande och nämnda 20 milj. kr. avser den avregeringen föreslagna återföringen tUl förstärkningsresursen). Utbetalning avförskott under nästa budgetår på veckotimmar för högsta- UbU 1982/83:20 31 dietbör reduceras på samma sätt. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. Utskottetföreslår att med avslag på proposition 1982/83:100 och med anledningav mofionerna 1982/83:948 yrkande 10, 1982/83:967 yrkande 4 och 1982/83:1392yrkandena 1 samt 2 i denna del som sin mening ger regeringen tiU känna vadutskottet anfört. delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. att beträffande föreslagen minskningav bidraget till veckotimmar för basresurser på högstadiet, föreslaget förskottpå bidrag tiU basresurser på högstadiet för / 84 ochföreslagen ökning av viss del av förstärkningsresursen med avslag påproposition 1982/83:100 och med anledning av motionerna 1982/83:948 yrkande 10,1982/83:967 yrkande 4 och 1982/83:1392 yrkandena 1 samt 2 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 6.Praktisk arbetslivsorientering (punkt 1, mom. 6) KerstinGöthberg (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar "SÖ har" och slutar "av förstärkningsresursen" bortha följande lydelse; Skolanskall ge goda kunskaper och färdigheter och fostra eleverna tUl medvetna ochansvarskännande samhällsmedborgare. Ett viktigt mål för skolan är att ge sinaelever en bra arbetsHvsförberedelse. Iläroplanen för gmndskolan har praktisk arbetsHvsorientering (prao) fått ettstort utrymme. Inom ramen i skall skolstyrelsen beslutaom praons förläggning till stadier och årskurser och också se tiU attarbetslivsorienteringen på högstadiet omfattar tre olika sektorer av vårtarbetsHv. Det finns också en mycket medveten strävan i hela läroplanen att göraall undervisning så verklighetsanknuten som möjligt, där erfarenheter frånarbetslivet blir ett naturligt inslag. Iårets budgetproposition föreslås att statsbidrag inte längre skall utgå tillkommunerna för den lärartid som motsvarar elevernas prao under högstadiet. Pådetta sätt avser regeringen att spara 148 milj. kr., varav 20 milj. kr.föreslås återgå tUl kommunerna i form av en särskUd resurs. Därigenom bryts detfina samband mellan skola och arbetsliv som är på väg att växa fram i enlighetmed läroplanens intentioner. Detta är ett dråpslag mot skolansarbetslivsförberedande roU. Förslagetinnehåller många brister och bygger i långa stycken på felaktigafömtsättningar. Här skall redovisas några. Besparingenförutsätter helklass-prao, dvs. att alla elever i klassen har prao samtidigt.Men mer än hälften av landets kommuner har s.k. halv-klass-prao, där halvaklassen går ut på praktik medan den andra hälften har UbU 1982/83:20 32 undervisningpå vanligt sätt och då friställs inga lärartimmar och det blir heller ingenbesparing. Det finns många goda skäl till att kommunerna valt att hahalvklass-prao, t. ex. en begränsad arbetsmarknad som inte kan ta emot en helklass på en gång, vilket är fallet på många små orter och i glesbygd, eller helt enkelt anser att det finns pedagogiska fördelar med att läsa med halvklass. Under sådana förutsättningar blir det för dessa kommuner ingen besparing. Regeringenutgår också i sitt besparingsförslag från att alla kommuner har fyra veckorsprao på högstadiet. Så är inte fallet. Det Sr som tidigare nämnts kommunensskolstyrelse som beslutar om praons förläggning till årskurs och stadium. Mångakommuner har valt att bara lägga ut tre veckors prao på högstadiet. I dessafall innebär besparingsförslaget att kommunen själv får betala undervisningen iskolan under den fjärde veckan. Såledesföreligger inte två av de viktigaste förutsättningarna för förslagetsgenomförande men det bortser regeringen ifrån. Regeringen gör dessutom avstegfrån en viktig princip, nämligen den att skolan skall vara målstyrd och interegelstyrd. Regering och riksdag skaU ange de övergripande målen och dra uppriktlinjer för verksamheten men kommunerna skaU ha det lokala ansvaret förverksamhetens utformning. Med det här förslaget utövar regeringen endetaljstyrning genom att ändra statsbidragsgivningen. Rättar sig intekommuneraa därefter, blir resultatet en kost-nadsövervältring från staten tUlkommunerna. Detta kan utskottet inte acceptera. Granskasförslaget ytterligare kan fler felaktigheter påvisas. Regeringen utgår från enbesparing som omfattar alla lärarveckotimmar i en klass minus tillvalsblocketsom man beräknar till av lektionstiden. Men i verkligheten är reduktionenmycket större. Även i ämnena matematik, engelska, idrott och slöjd har manoftast gmpper sorn är sammansatta av elever från flera klasser i samma årskurs.Detta bortser regeringen från. För att man skall få ut full besparingseffektkrävs det att inte bara hela klassen utan även hela årskursen går ut i praosamtidigt. Därvid ökar anspråken på tillgängliga prao-platser i motsvarandegrad. Då blir det inte bara små orter som får problem utan det blir bekymmeröver praktiskt taget hela landet. Mot bakgmnd av demånga problem av praktisk natur som uppkommer är det svårt att se att förslageti proposition 1982/83:100 skulle innebära att kommunerna kan spara 128 milj.kr. Besparingsförslaget bör därför avvisas av . Regeringenbör bättre utreda vilka praktiska möjligheter kommunerna har att på högstadietgöra besparingar i vad gäller elevernas prao utan att komma i konflikt med dennya läroplanens intentioner och utan att övervältra kostnader på kommuneraa. Det bör vidare ankomma påregeringen att i tilläggsbudget av UbU 1982/83:20 33 begärade ytterligare medel som behövs för driften av under budgetåret1983/84 utöver budgetpropositionens belopp. Utskottetföreslår att med avslag på proposition 1982/83:100, med anledning avmotion 1982/83:967 yrkande 4 och med bifall till motioneraa 1982/83:948yrkande 10 och 1982/83:1392 yrkandena I samt 2 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. att beträffande föreslagen minskningav bidraget fill veckotimmar för basresurser på högstadiet, föreslaget förskottpå bidrag till basresurser på högstadiet för / 84 ochföreslagen ökning av viss del av förstärkningsresursen med avslag påproposition 1982/83:100, med bifall till motionerna 1982/83:948 yrkande 10 och1982/83:1392 yrkandena I samt 2 i denna del och med anledning av motion1982/83:967 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tUl känna vad utskottetanfört, 7.Praktisk arbetslivsorientering (punkt 1, mom. 6) JörgenUUenhag (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar "SÖ har" och slutar "av förstärkningsresursen" bortha följande lydelse: Skolanskall ge goda kunskaper och färdigheter och fostra eleverna till medvetna ochansvarskännande samhällsmedborgare. Ett viktigt mål för skolan är att ge sinaelever en bra arbetslivsförberedelse. Iläroplanen för gmndskolan har praktisk arbetslivsorientering (prao) fatt ettstort utrymme. Inom ramen i gmndskolan skall skolstyrelsen beslutaom praons förläggning tiU stadier och årskurser och också se fill att arbetslivsorienteringenpå högstadiet omfattar tre olika sektorer av vårt arbetsliv. Det finns också enmycket medveten strävan i hela läroplanen att göra all undervisning såverklighetsanknuten som möjligt, där erfarenheter från arbetslivet blir ettnaturligt inslag. 1årets budgetproposifion föreslås att statsbidrag inte längre skall utgå tillkommuneraa för den lärartid som motsvarar elevernas prao under högstadiet. Pådetta sätt sparar regeringen 148 milj. kr., varav 20 milj. kr. föreslås återgåtill kommunerna i form av en särskild resurs. Förslagetinnehåller många brister och bygger i långa stycken på felakfi-gafömtsättningar. Här skall redovisas några. Besparingenfömtsätter helklass-prao, dvs. att alla elever i klassen har prao samtidigt.Men mer än hälften av landets kommuner har s.k. halvklass-prao, där halvaklassen går ut på praktik medan den andra hälften har undervisning på vanligtsätt och då friställs inga lärartimmar och det blir heller ingen besparing. Detkan finnas många goda skäl till att kommunerna valt att ha halvklass-prao, t.ex. en begränsad arbetsmarknad som inte kan UbU 1982/83:20 34 taemot en hel klass på en gång, vilket är fallet på många små orter och iglesbygd, eller att man helt enkelt anser att det finns pedagogiska fördelarmed att läsa med halv klass. Under dessa fömtsättningar blir det i dessakommuner ingen besparing. Regeringenutgår också i sitt besparingsförslag från att alla kommuner har fyra veckorsprao på högstadiet. Så är inte fallet för alla kommuner. Det är nämligenkommunens skolstyrelse som beslutar om praons förläggning till årskurs ochstadium. Därför har många kommuner bara tre veckors prao på högstadiet. Idessa fall innebär besparingsförslaget att kommunen själv får betalaundervisningen i skolan under den fjärde veckan. Granskasförslaget ytterligare kan fler felaktigheter påvisas. Regeringen utgår från enbesparing som omfattar alla lärarveckotimmar i en klass minus tillvalsblocketsom man beräknar fiU av lekfionstiden. Men i verkligheten är reduktionenmycket större. Även i ämnena matematik, engelska, idrott och slöjd har manoftast gmpper som är sammansatta av elever från flera klasser i samma årskurs.Detta bortser regeringen från. För att man skall få ut fuU besparingseffektkrävs det att inte bara hela klassen utan även hela årskursen går ut i praosamtidigt. Därvid ökar anspråken på tillgängliga prao-platser i motsvarandegrad. Då blir det inte bara små orter som får problem utan det blir bekymmeröver prakfiskt taget hela landet. Motbakgmnd av de många problem av praktisk natur som uppkommer är det svårt att seatt förslaget i proposition 1982/83:100 skulle innebära att kommunerna kanspara 128 milj. kr. Det är därför inte nu möjligt att ta ställning tillbesparingsförslaget, vilket bör avvisas av . Regeringenbör bättre utreda vilka praktiska möjligheter kommunerna har att på högstadietgöra besparingar i vad gäller elevernas prao utan att komma i konflikt rned dennya läroplanens intentioner. Denna utredning bör göras i samråd med . Regeringen bör få bemyndigande att - när kommunernasmöjligheter att göra besparingar har utretts fatta beslut om förskott påbidrag till basresurser på högstadiet för /84 m, m.Regeringens beslut bör anmälas för under /84.Samtidigt bör regeringen i tiUäggsbud-get av begära de ytterligaremedel som behövs för driften av gmndskolan under /84 utöver budgetpropositionensbelopp. Utskottetföreslår att med avslag på proposition 1982/83:100 och med bifall fiUmotion 1982/83:967 yrkande 4 och med anledning av motionerna 1982/83:948yrkande 10 och 1982/83:1392 yrkandena 1 samt 2 i denna del som sin mening gerregeringen tUl känna vad utskottet anfört. delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. att beträffande föreslagen minskningav bidraget till veckotimmar för basresurser på högstadiet, föreslaget förskottpå bidrag till basresurser på högstadiet för / UbU 1982/83:20 35 84och föreslagen ökning av viss del av förstärkningsresursen med avslag påproposifion 1982/83:100, med bifall tiU motion 1982/83:967 yrkande 4 och medanledning av motionema 1982/ 83:948 yrkande 10 och 1982/83:1392 yrkandena 1samt 2 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 8.Praktisk arbetslivsorientering (punkt 1, mom. 6) NilsBeradtson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9böljar "SÖ har" och slutar "av förstärkningsresursen" bortha följande lydelse: Regeringenhar som gmnd för sina besparingskalkyler räknat med att undervisningen itiUvalsämnena, som bedrivs i gmpper med elever från flera klasser, måste fortgåunder prao-veckorna. Mycket talar emellertid för att det inte räcker med detta.Även annan undervisning är organiserad på samma sätt. Det gäller matematik ochengelska. Det gäller på flera håll för idrottsämnet. Undervisningen inaturorienterande ämnen är ofta organiserad i 20-gmpper, där eleverna kommerfrån flera klasser. Om undervisningen av dessa skäl måste fortgå i störreutsträckning än regeringen räknat med, innebär det att kommunerna inte för sindel kan göra de besparingar som motsvarar minskningen av statsbidraget. Föratt det föreslagna systemet skall fungera måste alltid alla elever i en klassvara ute på prao . Detta går ut över lärarnas möjligheter att underdessa veckor arbeta med små elevgmpper och ge stödundervisning. Reformendrabbar i likhet med andra sparåtgärder på skolans område framför allt de sämstställda elevema och deras särskilda behov. Dessutom omfattar besparingenlärartimmar som motsvarar omkring 900 lärartjänster, något som både kan bidratill ökad arbetslöshet och försämrad undervisning. Motbakgmnd av de problem av praktisk natur som uppkommer är det svårt att se attförslaget i proposition 1982/83:100 skuUe innebära att kommuneraa kan spara 128milj. Bidraget fiU driften av gmndskolor m. m. bör därför ökas med dettabelopp. Regeringens förslag beträffande praon bör avvisas av . Utskottetföreslår att med avslag på proposition 1982/83:100 och med bifalltill motionerna 1982/83:1392 yrkandena 1 samt 2 i denna del och 1982/83:948yrkande 10 och med anledning av mofion 1982/83:967 yrkande 4 som sin mening gerregeringen tiU känna vad utskottet anfört. delsatt utskottets hemstäUan under 6 bort ha följande lydelse: 6. att beträffande föreslagen minskningav bidraget till veckotimmar för basresurser på högstadiet, föreslaget förskottpå bidrag till basresurser på högstadiet för / UbU 1982/83:20 36 84och föreslagen ökning av viss del av förstärkningsresursen med avslag påpropos'ition 1982/83:100, med bifaU tUl mofionerna 1982/83:1392 yrkandena Isamt 2 i denna del och 1982/83:948 yrkande 10 och med anledning av motion1982/83:967 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 9.Nya bestämmelser om rätt till hemspråksundervisning (punkt 1, mom. 7) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.10 börjar "Utskottet erinrar" och slutar "denna del" bortha följande lydelse: Inuvarande statsfinansiella läge är det nödvändigt att göra besparingar ochomprioriteringar på åtskilliga områden. Detta gäller ocksåhemspråks-undervisningen. Den ovUlkorliga rätten till hemspråksundervisning börbegränsas för de elever som behärskar svenska utan svårigheter och harobefintliga kunskaper i hemspråket. Det bör i stället ankomma på skolan attbedöma om dessa elever skall få hemspråksundervisning på samma sätt som skolanbedömer vilka elever som skall få stödundervisning i svenska. För budgetåret1983/84 bör besparingseffekten härav uppgå till 40 milj. kr. För att dennabesparing skaU uppnås under /84 bör utbetalningen av förskottpå hemspråksundervisningen under detta år reduceras med belopp motsvarandebesparingen. Iett längre perspektiv bör, såsom framhålls i motion 1982/83:581, ytteriigarebesparingar vara möjliga. Språk- och kulturarvsutredningen bör kunna geunderlag för sådana bedömningar. På basis av SKU:s slutsatser bör det ankommapå regeringen att genomföra den ytterligare belysning avbesparingsmöjligheterna som förespråkas i motion 1982/83:581. Utskottetföreslår att med bifall till mofionerna 1982/83:581 yrkande 14 och1982/83:2174 yrkandena 7 samt 8 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. att beträffande nya bestämmelser omrätt till hemspråksundervisning med bifall till motioneraa 1982/83:581 yrkande14 och 1982/83:2174 yrkandena 7 samt 8 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. UbU 1982/83:20 37 10.Försöksverksamhet med särskild skolenhet för invandrarbarn (punkt 1, mom. 10) KerstinGöthberg (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.11 börjar "SÖ har" och slutar "yrkande 2" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att med bifall till motion 1982/83:849 yrkande 2 som sin meningbör ge till känna för regeringen att kommun som så önskar bör fa anordnaförsöksverksamhet med särskild gmndskoleenhet där undervisningen bedrivs påinvandrarspråk, i första hand på finska. Följande riktlinjer bör gälla förverksamheten. Densärskilda skolverksamheten skall bedrivas vid en skolenhet i kommunen i enomfattning som fullt utbyggd motsvarar högst basresurser vidskolanläggningen. Den särskilda skolverksamheten får omfatta samtliga årskurseri gmndskolan och skall utgöra en eller flera arbetsenheter som sammansättsvertikalt. Den pedagogiska ledningen utövas av en studierektor. En självklarförutsättning för den särskilda skolverksamheten bör vara att undervisning påoch i svenska gradvis införs på åtminstone meUan- och högstadierna. Ett avmålen för utbildningen måste vara att eleverna efter avslutad skolgång skaUkunna tillgodogöra sig fortsatt utbildning där undervisningsspråket är svenska. delsatt utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10. att beträffande kommunalförsöksverksamhet med särskild skolenhet för invandrarbarn med bifall tillmotion 1982/ 83:849 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 11.Vissa frågor om hemspråksundervisning (punkt 1, mom. 11) NUsBemdtson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s.11 börjar "Utskottet avstyrker" och slutar "berördafrågorna" bort ha följande lydelse: mening bör med bifall till motion 1982/ 83:1611 yrkandena1-4 som sin mening ge regeringen tiU känna att begreppet hemspråksundervisningbör bytas ut mot modersmålsundervisning, att undervisningen bör görasobligatorisk och att undervisningen i största möjliga utsträckning bör ske ienspråkig gmpp. Statsbidrag bör fr.o.m. /85 utgå med 1,5lärarveckotimmar per elev. Är antalet elever färre än fyra skall varje elevgaranteras minst fem timmars undervisning . delsatt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse; 11.att beträffande utbyte av begreppet hemspråksunder- UbU 1982/83:20 38 visningmot modersmålsundervisning m. m. med bifall till motion 1982/83:1611 yrkandena1-4 som sin mening ger regeringen tUl känna vad utskottet anfört. 12.Statsbidrag till fristående skolor (punkt 1, mom. 12) (), Per (), (), (), (), () och LarzJohansson (c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar"har" och slutar "till känna" bort ha följandelydelse: Iriksdagsbeslutet har det statliga bidraget tiU fristående skolafastställts till genomsnittligt , per elev räknat i det löneläge som lågtill gmnd för beräkningarna i budgetpropositionen 1982, vilket är ,enligt löneläget budgetproposition. har givit regeringenbemyndigande att fatta beslut om statsbidrag till fristående skolor enligtvissa riktlinjer. Medlen anvisas under det förslagsanslag, som beräknasför undervisning av skolpHktiga barn. Statsbidraget tUl fristående skolor ochstatsbidraget till grundskolor fungerar i fortvarighetstUlståndet somkommunicerande kärl, varför ett beslut om statsbidrag tUl fristående skola inteär låst tUl budgetarbetet på samma sätt som andra anordningar. Utskottet ansermot denna bakgmnd att prövning av bidragsansökningar avseende /84bör ske . Skulle prövningen och beslutet dra in /84, bör ett beslut om statsbidrag dock avse hela läsåret1983/84. Den i propositionen föreslagna anordningen med ett tUlfälligtöverlevnadsbidrag tiU ej statsunderstödda blir därmed intenödvändig. Vad gäUer prövning av bidragsansökan som avser något av de följandebudgetåren bör inte krävas handläggningstid såsom nuskett i budgetpropositionen för det första ansökningstillfallet. Det bör räckamed att ansökan lämnas in före det tilltänkta första bidragsåretför skolan i fråga. Vad utskottet anfört om statsbidrag tUl fristående skolorm. m, bör med avslag på proposition 1982/83; 100 och med bifall tillmofionerna 1982/ 83:581 yrkande 4, 1982/83:943 och 1982/83:948 yrkande 4 somsin mening ge regeringen tUl känna. 13.Statsbidrag till fristående skolor (punkt 1, mom. 12) NUsBerndtson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar "Riksdagenhar" och slutar "tUl känna" bort ha följande lydelse: Utskottethar inte något att erinra mot vad som anförs om bidrag tUl UbU 1982/83:20 39 friståendeskolor i budgetpropositionen och avstyrker motionema 1982/ 83:581 yrkande 4,1982/83:943 och 1982/83:948 yrkande 4, delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: 12. att beträffande statsbidrag tillvissa med avslag på mofionema 1982/83:581 yrkande 4, 1982/83:943och 1982/83:948 yrkande 4 godkänner vad som har förordats i proposition1982/83: 100, 14.Träning i svenska språket i förskola och skola (punkt 1, mom. 13) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.12 börjar "Utskottet erinrar" och på s. 13 slutar "yrkande2" bort ha följande lydelse: Underlång tid har skolan försummat att ge elevema de solida kunskaper i svenskaspråket som krävs för att detta skaU vara ett effektivt kommunikationsmedel.Påverkan av barnens språk har skett med överdriven försiktighet. Formkravenhar fått stå tUlbaka av rädsla för att skada elevernas vilja att kommunicera.Därmed har skolan underlåtit att ge framför allt de bara som kommer frånspråkligt torftiga miljöer ett fungerande språk. Den språkliga träningensinverkan på tankeförmågan har förbisetts. Språketär vårt viktigaste medel för att kommunicera. Kommunikationen blir ochförblir bristfällig, om eleverna inte fått respekt för språket och en viljaatt ge det språkliga uttrycket ett riktigt innehåU och en korrekt form. Godakunskaper i svenska språket och en klar begreppsbUd är nödvändigafömtsättningar för att förstå samhällsdebatten, påverka och söka kunskaper ochupplevelser i litteraturen. Sädana kunskaper är dessutom en nödvändigfömtsättning för effektiv inlärning av och goda färdigheter i främmande språk.Om inte fordringarna skärps på skolans språkundervisning kommer ett språkligtförfaU att breda ut sig och föras vidare tUl nya generationer. Genomhela utbildningssystemet måste eleverna övas tUl ett vårdat tal. Språkträningenskall ha en framskjuten plats redan i förskolan. Regeringen bör uppdra åtsocialstyrelsen och att vidta åtgärder som kan främja ensådan utveckling. Detta bör med bifaU tiU motion 1982/83:581 yrkande2 som sin mening ge regeringen tUl känna.