bet · G601NU12 · 1982-12-31 00:00:00 — I motion 1981/82:821 av GretheLundblad m. fl. (s) hemställs bl. (2) att hos regeringen begär atten utredning tillsätts för att undersöka fördelarna med en regional försörjningav dagligvaror. Motionen i övrigt behandlas i näringsutskottets betänkandeNU 1982/ 83:13. I motionen anförs att konsumenternasinsyn på marknaden för dagligvaror har försvårats på grund av en ökadkoncentration bland produktionsföretag och butiksenheter. Motionärerna uppgeratt man från konsumenthåll har ifrågasatt påståendet attstrukturomvandhngen skulle medverka till en rationalisering av produktion ochservice och därmed ge lägre priser genom en ökad mekanisering och långa serier.De hänvisar till en rapport från , i vilkendet sägs att företagsfusioner och längre transportavstånd ibland påverkardagligvarornas pris negativt [dvs. leder till höjda priser] och framför alltofta gör kvaliteten sämre. En alltmer mekaniserad drift har till följd att manmåste öka hållbarheten genom kemiska tillsatser eller får dyrbara lagrings- ochförpackningskostnader. Det ökade avståndet mellan konsument och producent kanockså, fortsätter motionärerna, medföra att konsumenternas önskemål har svårareatt bli tillgodosedda och att sårbarheten i t. ex. livsmedelsförsörjningen ökarvid avspärrning. Genomförda fusioner och ett pågående samarbete i grossist- ochdetaljhandelsleden begränsar konkurrensen mellan olika butiksenheter och ledertill att konkurrens inte blir möjlig annat än mellan handelsblocken. Den förordade utredningen skulle få i uppdrag att inom enregion i landet undersöka hur företagskoncentration, långa transportavstånd ochsamordnad distribution påverkar dagligvarornas pris och kvalitet innan varornanår konsumenten samt om dessa förhållanden inom produktion och distributionökar sårbarheten i bl. a. livsmedelsförsörjningen vid krig eller avspärrning. 1 1982/83. NU1982/83:12 2 Definition m. m. Med dagligvaror brukar avseslivsmedel och vissa andra förnödenheter, för vilka hushållens inköpsbehov ärofta återkommande. Sådana förnödenheter ärt. ex. kemisk-tekniska produkter,pappersvaror, toalettartiklar, tobak och vissa tidskrifter. Den totalakonsumtionen av dagligvaror beräknas ha uppgått till drygt 73 miljarderkronor, vilket motsvarade omkring en fjärdedel av den totala privatakonsumtionen i . Av följande sammanställning framgårdagligvaruförsäljningen i fördelad på ohka produktområden(miljarder kronor). (inkl. pappersvaror) Livsmedel är det helt dominerandeproduktområdet inom dagligvaruhandeln. Av den totala konsumtionen avdagligvaror utgör sålunda livsmedel omkring tre fjärdedelar. Det totala försäljningsvärdet inomden svenska livsmedelsindustrin inkl. dryckesvara- och tobaksindustrin uppgickår till (exkl. indirekta varuskatter),motsvarande av saluvärdet i hela industrin. Produktionen mätt medförädlingsvärdet uppgick till eller ca 10 %av hela industriproduktionen. Branschen sysselsatte detta år drygt 72 000personer eller av totala antalet sysselsatta inom industrin. har inneburit ett skede av stagnation för helalivsmedelsindustrin. har branschen genomgått en strukturomvandlinggenom vilken arbetsställena har blivit färre och större. Under perioden1960-1978 minskades antalet arbetsställen med mer än hälften. Minskningen harvarit särskilt stor inom mejeriindustrin, bageriindustrin samt malt- och läskedrycksindustrin. Av det totala antalet sysselsatta inom livsmedelsindustrinfinns mellan och i de tre storstadslänen , samt . Slakteri-och charkuteriindustrin, mejeriindustrin och bageriindustrin är NU1982/83:12 3 spridda över hela landet. Sockerindustrin ochfettvaruindustrin är helt koncentrerade till . Av konserv- ochdjupfrysningsindustrins arbetsställen finns hälften i . Drygt hälften avfisk- och fiskkonservindustrins arbetsställen är lokaliserade till Göteborgsoch län. Den svenska livsmedelsindustrin är en utprägladhemmamarknadsindustri. Branschens (exkl. dryckesvara- och tobaksindustri)totala export hade ett värde av ca och utgjorde ca5 % av produktionen. Relativt höga exportandelar kan noteras främst förchoklad-och konfektyrindustrin (), fettvaruindustrin () ochfiskkonservindustrin (). Importen av livsmedelsindustriprodukter uppgickår till . Inom dagligvaruhandeln utförs drygt75 % av varuleveranserna av de tre stora grupperna (),ICA och JS ,(m. fl.). Dessa är fullsortimentsgrossister och omsattetillsammans (exkl. mervärdeskatt) . Återstodenav den totala partihandelsomsättningen inom dagligvaruområdet på ca 39miljarder kronor fördelades mellan ett relativt stort antal grossister.Huvuddelen av dessa är specialiserade livsmedelsgrossister. Tilldagligvarugrossisterna räknas även kioskhandels- och tidningsgrossister.Leveranserna av varorna skedde från 357 distributionsenheter. Partihandeln med dagligvaror har genomgått storastrukturella förändringar . KF och ICA har genomförtbetydande strukturrationaliseringar. Härtill kommer bildandet av företagetDA-GAB. Det totala antalet butiker meddagligvaruhandel uppgick till 18 500. Av dessa var drygt 9 000 s. k.alhvsbutiker. Återstoden bestod av tobaks-, frukt-, konfektyr- ochblomsteraffärer etc. samt kiosker. Dagligvaruhandeln har liksom partihandeln genomgått enomfattande strukturförändring, främst genom övergången till självbetjäning ochbutikskoncentrationen. Den s. k. yttre rationaliseringen, dvs. förändringarna ibutiksbeståndet,' har inneburit en stark koncentration till större butiker - ivissa fall s. k. stormarknader - och en mycket betydande nedläggning av mindrebutiker. Antalet alhvsbutiker minskade från ca 25 000till ca 9 000, dvs. Antalet nedläggningar uppgick under1960-talet till i genomsnitt drygt 1 300 men dämpades därefter till igenomsnitt knappt 700 . har antaletnedläggningar varit ca 350 per är. sker en viss nyetablering NU1982/83:12 4 av butiker i nybyggda bostadsområden och köpcentra.Antalet nyetablerade alhvsbutiker har i genomsnitt uppgått till inemot 200 perår och ca 170 . Under vartdera av åren1980 och 1981 har antalet nyetableringar uppgått till ca 130. De nya butikernahar på grund av stordriftsfördelarna planerats för en omsättning som i genomsnittär ca tio gånger så stor som omsättningen i de nedlagda enheterna. Fortfarandefinns det dock ett stort antal småföretag inom dagligvaruhandeln. Ett betydelsefullt inslag i strukturutvecklingen inomdagligvaruhandeln är framväxten av s. k. servicebutiker. Av det totala antaletalhvsbutiker utgörs av servicebutiker. Tillkomsten av dessa butiker hari viss mån motverkat inriktningen mot stordrift i handeln. Vid sidan av förändringarna i butiksantalet är ettutmärkande drag i utvecklingen inom dagligvaruhandeln den ökande andel avförsäljningen som går via butiker knutna till något av de s. k. blocken, ICA,KF och JS /. Av följande figur framgår dagligvaruförsäljningen år 1981fördelad på olika detaljhandelskategorier. Sammanlagt svarade år 1981ICA-handlarna, samt Vivo-Favör, B&W Stormarknader och Tempo-Åhlénsför två tredjedelar av den totala NU 1982/83:12 5 Deras andel av försäljningen i alhvsbutiker var . redovisade enutredning om livsmedelsindustrin, Livsmedelsindustri (SIND 1978:8). Tidigarehade slakteri- och charkuteriindustrin, sockerindustrin, malt- ochläskedrycksindustrin, bageriindustrin, djupfrysnings- och konservindustrinsamt choklad- och konfektyrindustrin behandlats i sex delbranschutredningar. Denförväntade utvecklingen inomlivsmedelsindustrin skulle enligt utredningen komma att medföra en fortsattstrukturomvandHng med sysselsättningsminskningar och fortsatt utslagning avmindre företag. Detta bedömdes emellertid inte föranleda några särskildaindustripolitiska åtgärder annat än beträffande fisk- och fiskkonservindustrin.För denna bransch föreslog industriverket att stöd skulle utgå till de mindreföretagen inom ramen för de av verket administrerade branschfrämjandeåtgärderna, s. k. branschprogram. Motivet för detta stöd var att, även om denförväntade sysselsättningsminskningen i absoluta tal var hten, vissa kommunerskulle komma att drabbas hårt på grund av branschens regionala koncentrationtill sysselsättningssvaga områden. Förslaget medförde ingen åtgärd frånregeringens sida. har genomfört flera utredningar inomdagligvaruområdet. Ytterligare utredningar pågår eller planeras. Mera betydandebranschutredningar inom olika delar av livsmedelsindustrin har genomförts bl. a. i fråga om bryggeri-, kvarn-, bageri-,mejeri-, margarin- och glassindustrierna. F. n. pågår utredningar bl. a. omprisbildning och konkurrens på spannmålsmarknaden, om lantbrukskooperationensverksamhet inom olika livsmedelsområden och om strukturen inom köttbranschen. Underår 1981 genomförde nämnden en utredning som redovisar kostnadsstruktur,lönsamhet och effektivitet hos butiker av ohka storlek m. m. idagligvaruhandeln. presenterade nämnden en undersökning av prissättningoch konkurrens på gatuköksmarknaden och inom kioskhandeln. Nämndensutredningsverksamhet avseende priser och marginaler i dagligvaruhandelnomfattar två typer av utredningsprojekt, dels riksomfattande undersökningaravseende cirkaprisnivåer samt faktiska pris- och marginalnivåer för de treledande handelsblocken ICA, KF och , dels lokala prisnivåundersökningarsom berör även stormarknader, lokala kedjor och servicebutiker. Avsikten medutredningarna är främst att ge konsumenterna vägledning vid val avinköpsställen och att stimulera till en effektivare konkurrens. Arbetslivscenfrum har år1981 publicerat rapporten - NU 1982/83:12 6 Livsmedelsindustrini fackligt perspektiv (Rapport 19,1981). Rapporten har utarbetats i samarbetemed . Ennäringspolitisk arbetsgrupp inom har år 1981utarbetat en rapport om livsmedelsindustrin. Livsmedelsförsörjningenssårbarhet har belysts genom vissa utredningar och studier. Som ett led iutredningsarbetet års försvarsbeslut har statens jordbruksnämnd isamarbete med bl. a. överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) gjort en studieav produktionsomställningar inom jordbruket vid en längre avspärrning.Jordbruksnämnden och har vidare i samarbete med bl. a. transportrådet ochförsvarsmakten studerat de speciella problem som ett krig innebär förlivsmedelsförsörjningen. Resultatet av denna studie har redovisats i rapportenLivsmedelsförsörjningen i krig. 1978års försvarskommitté har i sitt slutbetänkande (Ds Fö 1981:14) Totalförsvaret1982/87 anfört att åtgärder som syftar till att säkerställa den viktigasteförsörjningen för individens överlevnad och samhällets funktion börprioriteras. Detta innebär enligt kommittén att försörjningsförmågan i förstahand skall säkerställas för livsmedel, beklädnad, värme, hälso- och sjukvårdsamt arbetskraft, energi och transporter. Idetta sammanhang kan också nämnas att olika studier som tar upp samhälletssårbarhet och som berör livsmedelsförsörjningen har utförts bl. a. inomförsvarsdepartementets sekretariat för säkerhetspolitik och långsiktsplaneringinom totalförsvaret och inom sekretariatet för framtidsstudier. Regeringenhar tillkallat en kommitté (Dir. 1982:13) med uppdrag att utredahvsmedelsförsörjningens sårbarhet. Ordförande är generaldirektör . Utredningen skall enhgt direktiven omfatta hela den s. k.livsmedelskedjan, dvs. jordbruksproduktionen, trädgårdsodlingen och fisket, denindustriella förädlingen och distributionen. En kartläggning av sårbarhetenskall göras och överväganden ske av vilka anpassningar som i fredstid behövsför att förstärka försörjningstryggheten vid såväl långvarig avspärrning ellerkrig som mer kortvariga störningar i fredstid. I direktiven sägs vidarebl. a. följande: Som tidigare nämnts är inom vissa sektorer avbetydelse för livsmedelsförsörjningen produktionen koncentrerad till ett ellerett fåtal företag. Det kan i sådana fall vara angeläget att i fredstid skapaförutsättningar för att företagsnedläggning eller ekonomiska stödåtgärder inteär de enda alternativ som står till buds när fråga om avveckling har uppkommit.Kommittén bör därför överväga åtgärder som kan ge ytterligarehandhngsmöjligheter i sådana situationer. I den regeringsförklaring som statsminister avgav aviserades en utredning omlivsmedelsförsörjningen. Härom uttalades följande: NU1982/83:12 7 Den ekonomiska utvecklingen underde har vållat bekymmer även på jordbruksområdet, såväl för vissajordbrukare, särskilt nyetablerade, som för konsumenterna. En utredning meduppgift att se över de olika leden i vår livsmedelsförsörjning i syfte attforma en övergripande livsmedelspolitik kommer att tillsättas. Jordbruksminister i ett anförande uttalat att avsikten är att denaviserade jordbruksutredningen bl. a. skall belysa vilka effekterkoncentrationen inom livsmedelsindustrin har på livsmedlens pris och kvalitetsamt vad koncentrationen betyder från beredskapssynpunkt,sysselsättningssynpunkt och regionalpolitisk synpunkt. Den svenska livsmedelsindustrin harunder genomgått en strukturomvandling som har inneburit attproduktionsenheterna har blivit färre och större. Under perioden 1960-1978avvecklades mer än arbetsställen. Den regionalakoncentrationen har förstärkts. Betydande strukturförändringar har samtidigtgenomförts inom såväl partihandeln som detaljhandeln med dagligvaror, dvs.livsmedel och andra förnödenheter för vilka hushållens inköpsbehov är oftaåterkommande. Antalet alhvsbutiker har minskat från ca25 000 till ca 9 000. I motion 1981/82:821 (s) begärs en utredning av vilkafördelar som skulle följa av en regional försörjning med dagligvaror.Motionärerna föreslår att utredningen inom en region i landet skall undersökahur företagskoncentration, långa transportavstånd och samordnad distributionpåverkar dagligvarornas pris och kvalitet innan varorna når konsumenten samtom dessa förhållanden inom produktion och distribution ökar sårbarheten i bl.a. livsmedelsförsörjningen vid kris eller avspärrning. Utskottet har i det föregående (s. 5 f.) lämnat enredogörelse för ett antal genomförda och planerade utredningar inom livsmedels-och det övriga dagligvaruområdet. Härav framgår bl. a. följande. Statsministernhar i den nyhgen avgivna regeringsdeklarationen aviserat en utredning meduppgift att se över de olika leden i livsmedelsförsörjningen i syfte att formaen övergripande livsmedelspohtik. Jordbruksministern har sedermera uttalat attdenna utredning bl. a. avses skola belysa hur koncentrationen inomlivsmedelsindustrin påverkar livsmedlens pris och kvahtet. Utredningen skallockså behandla beredskapsfrågor, sysselsättningsfrågor och regionalpolitiskafrågor. har regeringen tillkallat en kommitté med uppdrag att utredalivsmedelsförsörjningens sårbarhet. Det nu nämnda utredningsarbetet torde kom.ma att tillväsentlig del tillgodose motionärernas önskemål. Mot denna bakgrund anserutskottet att inte har anledning att föreslå något ytterligareutredningsarbete av NU 1982/83:12 8 denart som förordas i motionen. Utskottet avstyrker således motion 1981/82:821 (s)i ifrågavarande del. att avslårmotion 1981/82:821 yrkande 2. Närvarande:Nils (), (), (), (),(), (), Per (), (), (vpk), (), (), IvarFranzén (c), (), Bo Finnkvist (s) och ().