bet · G601CU17 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag till vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. 1982/83:100 bil. Regeringen har i proposition1982/83:100 bilaga 13 () under litt. B 16 och B 17 (s.91-98) föreslagit att 1. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om den lägsta godkända kostnaden för låntill energibesparande åtgärder i bostadshus m. m., 2. medge attbeslut om lån till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. får meddelasinom en ram av . under /84, 3. medge attbeslut om bidrag till energibesparande åtgärder i statliga byggnader fårmeddelas inom en ram av . under /84, 4. medge attbeslut om bidrag till kommunerna m. fl. för rådgivnings- ochbesiktningsverksamhet m. m. får meddelas inom en ram av . 5. under elftehuvudtiteln för /84 anvisa a. till Information och utbildning m. m. i energifrågorett reservationsan slag av , b. till Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. ett reservationsanslag av 1 . I detta sammanhang behandlas motionerna 1982/83: 215 av m. fl. (m) vari hemställs attriksdagen hos regeringen anhåller om att försöksverksamhet med decentraliseradhandläggning i ärenden rörande statligt stöd till energibesparande åtgärderbör förläggas till någon eller några Värmlandskommuner, 829 av m. fl. (c) vari föreslås attriksdagen beslutar hos regeringen hemställa om nya regler beträffande undantagför särskilda energisnåla hus från förbudet mot direktverkande elvärme ienlighet med vad som anförts i motionen, 834 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovetav en av statliga myndigheter ledd kampanj för att informera om riskerna vid enför dålig bostadsventilation, 1 1982/83. CU1982/83:17 2 7705 av m.fl. (c)vari såvitt nu är i fråga - med hänvisning till motion 1982/83:1100 - hemställs (1) att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs beträffande centralstyrning och tvång ienergisparverksamheten i befintlig bebyggelse, 7550 av m.fl. (m) vari, såvitt rör frågan ombidrag till vissa energibesparande åtgärder i bostadshus m. m., hemställs 1. att riksdagenbeslutar att de åtgärder som med anledning av förslag i proposition1982/83:50 bil. 5 beslöt skall upphävas fr. o. m. , 2. att riksdagenför /84 reducerar ifrågavarande anslag med 700 milj. kr. ienlighet med vad i motionen anförts, 7557 avRolf m. fl. (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs 1. attriksdagen inte godkänner vad bostadsministern a. förordat om lägsta godkända kostnad för lån tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m. m., b. föreslagit om ram för beslut om lån tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m. m. under /84, c. föreslagit om ram för beslut om bidrag tillenergibesparande åtgärder i statliga byggnader under /84, d. föreslagit om ram för beslut om bidrag till kommunernam. för rådgivnings- och besiktningsverksamhet under /84, 2. att avslår regeringens förslag om anslag tillVissa energibe sparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. för /84, 7572 av och (båda s) varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenförordats 1. om utgångspunktenför den kommande översynen avseende informations- och utbildningsfrågorbeträffande energiområdet såvitt avser bostadsdepartementetsverksamhetsområde, 2. omlänsbostadsnämndernas regionala samordningsansvar beträffandeenergirådgivningen m. m., 2097 avLars () vari hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovetav regler för var värmepumpar för bostadsfastigheter skall få installeras, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om enöversyn av reglerna för erhållande av lån och bidrag enligtenergilåneförordningen 1981:589. 3 Uppgifter om energiplanering m. m. Lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering innebär att kommunerna ålagts ett ansvar för att i sinplanering främja hushållning med energi samt verka för en säker och tillräckligenergitillförsel (1 §). I lagen anges bl. CU1982/83:17 3 det i varje kommun skall finnas en aktuell avkommunfullmäktige beslutad plan för att minska oljeanvändningen i kommunen (3§). Lagens krav på sådan plan trädde i kraft . Kommunhar ålagts att på begäran av myndighet som regeringen bestämmer lämnamyndigheten uppgifter om kommunens skyldighet bl. a. enligt loch3 §§. I den ianslutning till lagen utfärdade förordningen (1977:440) om kommunalenergiplanering föreskrivs bl. a. att statens industriverk kan begära attkommun lämnar uppgift av väsentlig betydelse för statlig, central ellerregional planering avseende rådande förhållanden av väsentlig betydelse förenergiförbrukningen, energitillförseln eller energihushållningen och avkommunens bedömning av utvecklingen på energiområdet. Kommunernas ansvar för energihushållningsaspekten harockså fått uttryck i byggnadsstadgan (BS). I BS' 9 § anges att planeringenenligt byggnadslagstiftningen skall ske med tillbörlig hänsyn till bl. De kommunala byggnadsnämnderna har att bevaka attvad i BS stadgas om krav på god energihushållning i byggnader beaktas vid ny-och ombyggnad. Även i lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem finnsregler som bl. a. skall göra det möjligt att planera utbyggnaden av fjärrvärme.I lagen anges bl. a. att en fjärrvärmeanläggning kan förklaras som allmän. Föratt en sådan allmänförklaring skall göras krävs bl. a. att ändamålet medanläggningen är att bereda bostadshus eller annan bebyggelse värmeförsörjninggenom fjärrvärme. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer beslutarom allmänförklaring. Om ett allmänt värmesystem kommer till stånd följer därmedskyldighet för huvudmannen för anläggningen att ersätta anordningar förvärmeförsörjningen som blir onyttiga. En motsvarande skyldighet för ägare avfastighet att mot ersättning låta införliva anordningarna med värmesystemetfinns också i lagen. I lagen (1902:71 s. 1) innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar- e//öge/J - finns bestämmelser om att eldistributör ärskyldig att tillhandahålla ström åt envar inom distributionsområdet som behöverden för normalt förbrukningsändamål. Sådan skyldighet föreligger dock inte omströmmen är avsedd att användas för värmeförsörjning inom ett område därfjärrvärme eller naturgas distribueras eller avses distribueras om värmeförsörjningeninte med större fördel kan tillgodoses med elenergi än med det gemensammasystemet. I förordningen (1981:589) med särskilda bestämmelser ombostadslån till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. -energilåneförordningen -anges bl. (2 §) att bostadslån för ombyggnad för attuppnå bättre hushållning med energi (energisparlån) i princip endast får lämnasom ombyggnaden är förenlig med översiktliga ställningstaganden av kommunfullmäktigebeträffande bl. a. energiplaneringen i kommunen. Beträffandedet kommunala inflytandet vid beslut om energisparstöd CU1982/83:17 4 anförde dåvarande bostadsministern (prop. 1978/79:115 s.23 o. 24) följande: Jag anser det vidare befogat attkommunerna får möjligheter att bevaka att de investeringar som görs med hjälpav det statliga energisparstödet inte motverkar kommunens strävanden inomenergihushållningens, bebyggelseplaneringens och bostadsförsörjningensområden. Ansökningar om energisparlån eller energisparbidrag lämnas till detkommunala förmedlingsorganet, som med eget yttrande överlämnar ansökningarnatill avgörande. Förmedlingsorganet bör ifortsättningen ha rätt att avstyrka stöd till åtgärder som står i strid medriktlinjer som kommunen har antagit för energi-, bebyggelse- ochbostadsförsörjningsplaneringen inom kommunen. (prop.1977/78:93, CU 1977/ 78:28, rskr 1977/78:265) gäller redan att i ärende, därinte kommunen är sökande, får beslut som innebär avvikelse frånförmedlingsorganets yttrande meddelas endast om särskilda skäl föreligger.Lämplighetsprövningen i dessa avseenden kommer alltså att ankomma på kommunen. 4.1 Mål för energisparverksamheten i byggnader m. m. lade medanledning av proposition om riktlinjer för energisparverksamheten i byggnaderm. 1980/81:133, CU 37) fast mål avseende denna energisparverksamhet.Målet innebär bl. a. att verksamheten riktas in på att minska den årligaenergianvändningen i byggnadsbeståndet med brutto fram t. o.m. En mindre del av besparingen kunde dock komma att falla på tidenefter detta år. Inom ramen för det s. k. konverteringsprogrammet främjas enövergång från olja till andra energislag. Energihushållningen i byggnader ingårsom en del av det samlade energihushållningsprogram som beslutade år1981. En omprövning av programmet avses ske omkring . 4.2 energiplanering m. m. Ovan har redogjorts för denlagstiftning m. m. som är en viktig förutsättning för kommunernas insatserbeträffande energisparåtgärder i byggnadsbeståndet. Av redovisningen framgårbl. a. att kommunerna ålagts ett ansvar för att i sin planering främjahushållning med energi samt verka för en säker och tillräckligenergitillförsel. Vidare har redovisats viss lagstiftning som bl. a. skall göradet möjligt att utifrån skilda utgångspunkter ytterligare hävdaenergihushållningsaspekten. Frågan om kommunernas roll i energihushållningssammanhangoch behovet av en samordnad energiplanering har tagits upp bl. a. av bostadsministerni årets budgetproposition (bil. 13 s. 80). 1 budgetpropositionen anges att deregler som gäller för kommunernas ansvar och befogenheter inom energiområdetkommer att ses över. Enligt vad utskottet sedermera CU1982/83:17 5 erfarit avser regeringen förelägga riksdagenen proposition om energiplanering. I propositionen kommer bl. a.frågan om kommunala styrmedel att behandlas. Frågan om kommunernas roll i energisparverksamheten tasupp i två motionsyrkanden. I motion 1103 (c) hemställs i yrkande beträffande centralstyrning och tvång i energisparverksamheten ibefintlig bebyggelse som sin mening ger regeringen till känna vad i motion 1100(c) anförts. Som motiv för yrkandet anförs i den sistnämnda motionen attregeringen i budgetpropositionen har aviserat bestämmelser om obligatoriskbesiktning av alla fastigheter med möjligheter att ålägga fastighetsägarna attvidta lämpliga energisparåtgärder. En sådan hård styrning av energisparåtgärdernai befintlig bebyggelse innebär enligt motionärerna såväl stora risker för enkostnadskrävande byråkratisering som en omfattande passivisering avfastighetsägarna. 1 budgetpropositionen har inte, såsom anförs i motionen,aviserats bestämmelser om obligatorisk besiktning av fastigheter. uppfattning finns därför inte skäl att i nu förevarande sammanhang isak pröva vad i motionen hävdats om en kostnadskrävande byråkratisering m. m.vid ett sådant obligatoriskt förfarande. Med det anförda avstyrker utskottetmotion (c) yrkande 1. Under detta avsnitt behandlar utskottet även motion 2091(s) yrkande 1. Detta yrkande går ut på att som sin mening bör geregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av regler för varvärmepumpar för bostadsfastigheter skall få installeras. Motionären pekar påden konflikt som finns avseende två av energipolitikens delmål, nämligen attspara uppvärmningsenergi och att framöver avveckla kärnkraften. I motionenanförs att en värmepumpsinstallation spar energi och med dagens elpris m.m.uppvisar god lönsamhet för den enskilde fastighetsägaren. medförvärmepumpsinstallationer inom befintliga eller planerade fjärrvärmeområden,där också kraftvärmeverk planeras, att möjligheterna fill elproduktion minskar.Motionären efterlyser bl. enhetliga regler för var värmepumpar fårinstalleras. I avsikt att planera utbyggnaden bl. a. av fjärrvärme harriksdagen antagit lagen (1977:439) om energiplanering och lagen(1981:1354) om allmänna värmesystem. Enligt vad som framgått ovan kommerriksdagen att föreläggas en proposition om kommunalenergiplanering m. m. Utskottet förutsätter att i detta sammanhang ävenövervägs behovet av ytterligare åtgärder i linje med vad i motion 2091 (s)yrkande 1 förordats. Med det anförda avstyrker utskottet detta yrkande. 4.3 Uppvärmning av byggnader Beträffande byggnadersuppvärmningssystem beslöt (prop. 1980/81:133) bl. a. omsärskilda villkor för installation av direktver- CU1982/83:17 6 De nya reglerna som ursprungligen skulleträda i kraft kommer efter beslut (CU1982/83:9) att träda i kraft . Reglerna har tagits in ibyggnadsstadgan (44 a §). Beträffande direktverkande elvärme stadgas att enbostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter som är avsedd för annat ändamålän fritidsändamål inte får utföras med ett uppvärmningssystem med direktverkandeelvärme om det inte finns "särskilda skäl". a. skulle särskildaskäl anses föreligga för småhus som är energisnålt utformade. Civilutskottetutgick vid sin behandling av propositionen från att dåvarandebostadsministern med energisnålt utformade hus synes ha avsett de hus som ienlighet med förslag från elanvändningskomrnittén (ELAK) angetts somuppvärmningssnåla. Enligt ELAK:s förslag skulle ett hus anses somuppvärmningssnålt om behovet av elenergi för radiatorer och tappvarmvatten kanminskas med i genomsnitt av behovet av elenergi för radiatorerna ombyggnaden varit utförd enligt minimikraven på värmeisolering ochluftomsättning i Svensk byggnorm (SBN 75). Dessa krav har numera överförtstill SBN 80. I motion 829 (c) föreslås att definitionen på enenergisnål byggnad skall skärpas så att undantag från förbudet mot direktverkandeelvärme skall gälla om byggnadens sammanlagda energibehov för tappvarmvattenoch uppvärmning understiger minimikraven i SBN 75 med . Inriktningenbör vara att kraven skärps till att gälla 60 %besparing. har och behandlatmotioner med samma förslag som det nu föreliggande. Vid båda tillfällena harutskottet anfört att tillräckliga skäl saknas att gå ifrån vad somursprungligen formulerats av ELAK och som efter förslag iproposition. 1980/81:133 anslutit sig till. Utskottet finner inte anledning attnu ändra uppfattning i frågan. Motion 829 (c) avstyrks med hänvisning till detanförda. Utskottet vill dock erinra om att den nu gällande regeln om vad somskall definieras som energisnål byggnad kan komma att ses över när energiprogrammetskall omprövas omkring . 4.4 Det ekonomiska stödsystemet 4.4.1 Bostäder m. m. Regeringens förslag ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 96-98) avseende ekonomiskt stöd till energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet innebär sammanfattningsvis följande. Ramenavseende energibesparande åtgärder i statliga byggnader föreslås fastställastill 90 milj. kr. för /84. Detta innebär oförändrad ram jämförtmed innevarande budgetår. Ramen för energibesparande åtgärder i bostadshusföreslås fastställas till 1 900 milj. kr. för /84; även dettainnebär oförändrad ram jämfört med innevarande budgetår. CU1982/83:17 7 föreslås även godkännavad i budgetpropositionen förordats om lägsta godkända kostnaden för lån tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m. m. Enligt bostadsministern bör det ifortsättningen ankomma på regeringen att besluta om lägsta godkända kostnad förlån. Om inte har någon invändning mot en sådan ordning angerbostadsministern att han avser föreslå regeringen att den lägsta godkändakostnaden höjs med . när arbetet utförs av entreprenöroch till . när fastighetsägaren själv utför arbetet. Beträffande stöd till den kommunala besiktnings- ochrådgivningsverksamheten förordas en beslutsram om 158 milj. kr. för budgetåret1983/84. I motion 1557 (m) yrkandena 1 a-d hemställs att riksdagenavslår regeringens ovan redovisade förslag. Motionärerna anför bl. a. attåtskilliga av de vidtagna sparåtgärderna skulle utförts även utan statligt stödeftersom energiprisutvecklingen gjort investeringarna direkt lönsamma. Såvälfrån sakliga utgångspunkter som ur samhällsekonomisk synvinkel finns enligtmotionärernas uppfattning inga motiv för att bibehålla stödformen. I ettyrkande i motionen behandlas frågan om finansiering av energihushållningsåtgärderpå kreditmarknaden. Detta yrkande behandlar utskottet i ett kommandebetänkande. Dessutom föreslås i motion 1550 (m) yrkande 1 delvis att riksdagenbeslutar att de åtgärder som med anledning av proposition 1982/83:50bil. 5 beslöt (CU 1982/83:8) skall upphävas fr. o. m. den Ijuli1983. Bland dessa beslut ingår att bidrag till vissa energibesparande åtgärderi bostadshus m. m. skall kunna lämnas. Vid behandlingen av den nämndapropositionen hade utskottet att ta ställning till ett motionsyrkande (m) omatt bidrag inte skulle lämnas. Med hänvisning bl. a. till att bidragen antogsfå en sysselsättningsfrämjande effekt och att bidragsgivningen skulle begränsasi tiden avstyrkte utskottet motionsförslaget, som avslogs av . Vad beträffar de i detta betänkande nu behandlademotionsyrkandena (m) vill utskottet understryka vikten av att medel garanterasså att den nuvarande höga ambitionsnivån kan upprätthållas och energisparmåletförverkligas. Även om energisparinvesteringarna ofta uppvisar god lönsamhet kanutskottet inte dela motionärernas föga underbyggda och generella påstående omatt det från sakliga utgångspunkter inte finns motiv för att bibehålla stödet.Enligt utskottets uppfattning är motiven för förslagen i motion 1557 (m)alltför summariska och översiktliga för att utgöra en utgångspunkt för en sågenomgripande reform som ett uteblivet statligt ekonomiskt stöd tillenergisparandet i bostäder m. m. skulle innebära. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet yrkande 1 i motion 1557 om ramar och lägstagodkända kostnad för lån. Förslaget i motion 1550 (m) yrkande 1 avstyrks imotsvarande del med hänvisning till det anförda och till tidigare ställningstagande.Utskottet behandlar nedan frågan om dispositionen av ramen för rådgivnings- ochbesiktningsverksamheten m. m. Med hänvisningtill ingående reservation, beräknade utbetalningar och CU1982/83:17 8 förordade ramar föreslås anvisa ett anslag av 1350 milj. kr. till vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.för /84. I motionerna 1550 (m) yrkande 2 delvis och 1557 (m)yrkande 2 förordas en annorlunda anslagsberäkning jämfört med regeringensförslag. Eftersom motionärerna anser att statens ansvar för låne- ochbidragsgivningen som sådan skall upphöra finns enligt deras uppfattning ingaskäl att ställa medel till förfogande för nästa budgetår. Utskottet har tillstyrkt regeringens förslag om ramar m.m. för nästa budgetår. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna1550 (m) yrkande 2 i motsvarande del och 1557 (m) yrkande 2 om anslag tillvissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Regeringens förslagom anslag tillstyrks sålunda. I två motionsyrkanden tas upp frågor som berörutformningen av det statliga stödet till energibesparande åtgärder i bostadshusm. I motion 2091 (s) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande dllregeringen avseende en översyn av reglerna om lån och bidrag enligtenergilåneförordningen m. m. Motionären efterlyser regler för kommunerna somgör det möjligt för dem att fastställa i vilken ordning energisparåtgärdernaskall genomföras för att statliga lån och bidrag skall utgå. I motion 215 (m)begärs att hos regeringen anhåller att försöksverksamhet med decentraliseradhandläggning av energisparärenden förläggs till någon eller några kommuner iVärmland. Vad beträffar förslaget i motion 2091 (s) yrkande 2 utgårutskottet från att även denna fråga kommer att övervägas vid beredningen av dentill väntade propositionen om energiplanering. Med anledning av förslaget i motion 215 (m) omförsöksverksamhet med decentraliserad handläggning av energisparärenden villutskottet erinra om att genom proposition föreslagitsbemyndiga regeringen att besluta om en försöksverksamhet med decentraliseringtill vissa kommuner i frågor om statligt stöd till energibesparande åtgärder(prop. 1981/82:150, CU 1981/82:42). I denna proposition anfördes att kommunernaborde beredas tillfälle att anmäla till regeringen om de ville delta iförsöksverksamheten. En förutsättning borde vara att de kommuner som vill deltai försöksverksamheten redan hade resurser för ändamålet. , som intehade någon erinran mot propositionen i denna del, lämnade det begärdabemyndigandet. Försöksverksamheten kommer ätt påbörjas i fyra kommuner den 1april 1983 och i ytterligare en kommun (SFS 1983:80). Det ankommer sålunda på kommunerna att anmäla sittintresse av att delta i försöksverksamheten. Någon begäran om attvissa kommuner skall delta i verksamheten är därför inte erforderlig. Syftetmed motion 215 (m) kan beaktas utan något ytterligare initiativ ifrågan. Motionen avstyrks med hänvisning till det anförda. CU1982/83:17 9 Under detta avsnitt vill utskottetslutligen erinra om att i proposition 1982/83:120 om utvecklingen i Norrbottenföreslås (bil. 5, s. 4-5) viss förlängning avseende bidrag till vissaenergibesparande åtgärder. Utskottet kommer att behandladetta förslag. 4.4.2 Information och utbildning m. m. avseendeenergifrågor I två motioner behandlasinformation och rådgivning beträffande energisparverksamheten. I motion 834 (s) tas upp frågan om behovet av en avstatliga myndigheter ledd kampanj för att informera om riskerna vid en alltfördålig bostadsventilation. Motionärerna anför att ansträngningarna att sparaenergi i bostäder har lett till en boendemiljö, som ibland är hälsofarlig bl.a. på grund av en alltför dålig bostadsventilation. Detta kan i sin tur medföramögel- och fuktskador. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 83-84) lämnarbostadsministern en redogörelse för samhällets åtgärder för att förebygga fukt-och mögelskador och skador av hälsofarliga material i bostäder. a. anförsatt statens planverk, som komplement till Svensk byggnorm (SBN), gett utinformationsmaterial bl. a. om fuktskydd. Fortsatta satsningar för att ökakunskaperna om materialegenskaper och byggnadsutföranden samt en utökadinformation om resultatet av pågående forskningsinsatser m. m. är enligtbostadsministern en förutsättning för att byggskador skall kunna begränsas. Till vad bostadsministern anfört vill utskottet lägga attstatens strålskyddsinstitut, planverket och utarbetatinformationsmaterial om strålning i byggnader. a. anförs i eninformationsskrift att den s. k. radondotterhalten kan minskas om ventilationenökas. Vidare bör erinras om att i radonutredningens avlämnadebetänkande tagits upp frågan om hur erforderlig information skall utformas föratt spåra bostäder som har för höga radondotterhalter. 1 dettainformationsarbete är avsikten att , ,planverket, strålskyddsinstitutet och skall delta. Enligt utskottets uppfattning är det av stor vikt attolika åtgärder vidtas för att informera om byggskador och om olikabyggmaterials egenskaper. Utskottet instämmer med motionärerna om att det ärväsentligt att olika åtgärder vidtas för att informera om vilka risker m. m.som dålig bostadsventilation kan medföra. Som framgått ovan har regeringen sinuppmärksamhet riktad på frågan. Ytterligare underlag för bedömningen av hurinformationen bör utformas avseende strålning i byggnader har nyligenöverlämnats till regeringen. Annat material är att vänta. Utskottet anser motbakgrund av pågående arbete och kommande överväganden att det nu inte finnstillräcklig anledning att föreslå att göra det i motion 834 (s)begärda uttalandet. Syftet med motionen torde komma att tillgodoses utan CU1982/83:17 10 I motion 1572 (s) behandlas frågan om ansvarsfördelningenavseende informations- och utbildningsfrågor (yrkande 1) och om länsbostadsnämndernasregionala samordningsansvar beträffande energirådgivningen m. m. (yrkande 2). Som motiv för yrkandel anför motionärernasammanfattningsvis att och planverket redovisathur ansvaret för de sektorinriktade informations- och utbildningsinsatsernaborde fördelas mellan de båda myndigheterna fr. o. m. ingången av innevarandebudgetår. förutsätts svara för energiinformationen bl. a. tilllänsbostadsnämnder, kommunala förmedlingsorgan, energirådgivare, bostadsförvaltare,fastighetsägare m. fl. medan planverket avses svara för informations- ochutbildningsinsatser för yrkesverksamma personalgrupper som har ett avgörandeinflytande på energihushållningen i byggandet och den byggda miljön. I åretsbudgetproposition (bil.