bet · G601FiU50 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:50 omde allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och för budgetregleringenm. 1982/83:150) I proposition 1982/83:150(kompletteringspropositionen) har regeringen i bilaga 1 Reviderad finansplaninkl. reviderat budgetförslag () 1. godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somförordats i propositionen, 2. godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordats ipropositionen, 3. godkänna beräkning av statsbudgetens inkomster /84 enligt vid propositionen fogad specifikation, 4. godkänna i propositionen framlagd beräkning avförändringarna i anslagsbehållningarna för /84, 5. godkänna i propositionen framlagd beräkning avförändringarna i disposifionen av rörliga krediter för /84, 6. godkänna i propositionen framlagd beräkning av beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto, för /84, 7. med ändring av förslag i proposition 1982/83:100 bilaga 17 till Räntorpå statsskulden m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 8. till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för budgetåret1983/84 under sjunde huvudfiteln utöver i proposition 1982/83:90 föreslagetförslagsanslag anvisa ytterligare , 9. bemyndiga regeringen att för /84, om arbetsmarknadslägetkräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad som förordats ipropositionen infill ett sammanlagt belopp av 2 , delsföreslagit att anta vid propositionen fogade förslag till 10. lagom ändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt, 11. lagom ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt, 12. lagom ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 13. lagom ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, 14. lagom ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601), 15. lagom ändring i lagen (1976:338) om vägtrafikskatt på vissa fordon som icke ärregistrerade i riket, dels berett tillfälle att ta del av vadsom anförts i propositionen om 16. kommunsektorn, 1Riksdagen 1982/83. FiU 1982/83:50 2 17. utnyttjande av finansfullmakten, 18. statliga kreditgarantier, 19. rationahsering och kostnadsbesparingar m. m. inom . Vid bilaga 1 Reviderad finansplan inkl. revideratbudgetförslag har fogats som Bilaga 1.1 Revideradnafionalbudget 1983, Bilaga 1.2 Svensk ekonomi1984 och 1985, Bilaga 1.3 Långtidsbudgetför perioden /84- 1987/88, Bilaga1.4 reviderade inkomstberäkning för /84, Bilaga1.5 beräkning av budgetutfallet för /83, Bilaga1.6 Specifikation av statsbudgetens inkomster under /84, Bilaga1.7 Specifikation av anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionenför /84, Bilaga1.8 Förändringar i förslaget till statsbudget för /84 sedanbudgetpropositionen, Bilaga 1.9 Lagförslag. Vidare har regeringen i bilaga 2Sysselsättningsskapande åtgärder inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde 1. tillLänsskolnämnderna för /84, utöver vad som föreslagits i proposition 1982/83:100 bilaga 10, under åttonde huvudtiteln anvisa ytterligare förslagsanslag av , 2. godkänna vad som förordats i propositionen om högre specialkurser ochandra päbyggnadsutbildningar inom gymnasieskolan och vuxenutbildning, 3. till Bidrag till driften av gymnasieskolor för /84,utöver vad som föreslagits i proposition 1982/83:100 bilaga 10, under åttondehuvudtiteln anvisa ytterligare förslagsanslag av , 4. bemyndiga regeringen att vid behov göra omfördelningar av resurser frångymnasieskolan till vuxenutbildning i enlighet med vad som förordats ipropositionen, 5. fill Bidrag fill undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. /84, utöver vad som föreslagits i proposition 1982/83:100 bilaga10, under åttonde huvudtiteln anvisa ytterligare förslagsanslag av 9 000 000kr., dels berett tillfälle att ta del av vadsom anförts i propositionen angående bidrag till vuxenutbildning m.m.. FiU 1982/83:50 3 bilaga 3 Sysselsättningsskapande åtgärder inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde, m. m. dels föreslagitriksdagen att 1. godkänna de ändringar i fråga omflyttningsbidragen som förordats i propositionen, 2. godkänna de ändringar i fråga omarbetsmarknadsutbildningen som förordats i propositionen, 3. fill Arbetsmarknadsutbildning /84 under fionde huvudtiteln, utöver i propositionerna1982/83:100 bilaga 12, 1982/83:120 bilaga 4, 1982/83:130 bilaga 5 och 1982/83:147bilaga 1 upptagna medel, anvisa ett reservationsanslag av ytterligare , 4. fill Sysselsättningsskapandeätgärder för /84 under tionde huvudtiteln, utöver i proposifion1982/83:100 bilaga 12 upptagna medel, anvisa ett reservationsanslag avytterligare 1 , 5. fill Medel för ätgärder att främjarekrytering till industrin m. m. för /84 under tiondehuvudfiteln anvisa ett reservafionsanslag av , 6. godkänna vad som anförts i propositionenom utnyttjandet av anslaget Yrkesinriktad rehabilitering, 7. fill Yrkesinriktad rehabiliteringför /84 under tionde huvudtiteln, utöver i proposidonerna1982/83:100 bilaga 12, 1982/83:120 bilaga 4 och 1982/83:147 upptagna medel, anvisaett reservationsanslag av ytteriigare , 8. fill för /84under fionde huvudtiteln, utöver i proposition 1982/83:100 bilaga 12 upptagna medel, anvisa ett förslagsanslag av ytterligare , dels berett tillfälle attta del av vad som anförts i propositionen om viss omfördelning av medel inomanslaget Åtgärder för invandrare, bilaga 4 Sysselsättningsskapande åtgärder inombostadsdepartementets verksamhetsområde 1. godkänna de ändringar av tidsgränserna i fråga om låntill vissa byggnadstekniska åtgärder (reparationslån), som förordats i propositio nen, 2. bemyndiga regeringen att beslutaatt flytta fram den senaste fidpunkten för påbörjande i fråga om reparationslän, 3. medge att ramen för reparationslånfår vidgas med 75 milj. kr. i enhghet med vad som anförts i propositionen, 4. medge att särskilda lokallån fårbeviljas inom en ram av 50 milj. kr. FiU1982/83:50 4 Propositionen har hänvisats enligt följande: bilaga 1, Reviderad finansplan inkl. revideratbudgetförslag, momenten 10-15 i hemställan (förslag till lagar om ändring ilagarna om tobaksskatt, dryckesskatt, allmän energiskatt, bensinskatt,vägtrafikskatt) till skatteutskottet, bilaga 2, Sysselsättningsskapande åtgärder inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde, fill utbildningsutskottet, bilaga 3, Sysselsättningsskapande åtgärder inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde, m. m., tillarbetsmarknadsutskottet, bilaga 4, Sysselsättningsskapande åtgärder inombostadsdepartementets verksamhetsområde, till civilutskottet och i övrigttill finansutskottet. bilaga 1, Revideradfinansplan inkl. reviderat budgetförslag, i vad avser hemställan under 3 i sitt betänkande omberäkning av inkomster på statsbudgeten för /84, m. m. (FiU1982/83:52), i vad avser hemställan under 7 i sitt betänkande om anslagtill räntor på Statsskulden, m. m. (FiU 1982/83:48), i vad avser hemställan under 4-6 och 18 i sitt betänkandeom särskilda frågor rörande statsbudgetens utgifter för /84 (FiU1982/ 83:51), i vad avser hemställan under 8 och 16 i sitt betänkande omkommunalekonomiska frågor , m. m. (FiU 1982/83:45). Med anledning av propositionen har följande motionerväckts: 1982/83:2417av m. fl. (m), 1982/83:2418av m. fl. (m), 1982/83:2419av m. fl. (m), 1982/83:2420av m. fl. (m), 1982/83:2421av m. fl. (c), 1982/83:2422av m. fl. (vpk), 1982/83:2423av m. fl. (m), 1982/83:2424av Kersfin m. fl. (c), 1982/83:2425av m. fl. (s), 1982/83:2426av (), 1982/83:2427av () och (), 1982/83:2428av m. fl. (c), 1982/83:2429av m. fl. (vpk), 1982/83:2430av m. fl. (s), 1982/83:2431av m. fl. (c), 1982/83:2432av m. fl. (fp), 1982/83:2433av Per m. fl. (m). FiU 1982/83:50 5 1982/83:2434av m. fl. (m), 1982/83:2435 av m. fl. (vpk). Motionernahar hänvisats enligt följande: fillskatteutskottet motionerna 2418, 2425, 2428, 2431 yrkandena 11-12 och14-16,2432 yrkandena 3-6,11 och 12,2434 samt 2435 yrkandena 3-5 och 7-11, tillutbildningsutskottet motionerna 2424,2429 yrkande 1,2432 yrkandena 14-20 och2433, tillarbetsmarknadsutskottet motionerna 2420, 2422,2429 yrkande 2,2431 yrkandena4-9, 2432 yrkandena 21-26 samt 2435 yrkande 12, till civilutskottetmotionerna , 2426, 2427 och 2432 yrkande 27, i övrigt tillfinansutskottet. I detta sammanhang behandlar utskottet följandeunder allmänna motionstiden väckta motioner: 1982/83:217av () och () om den offentliga sektornsbetydelse för ekonomi och sysselsättning i vad avser yrkande 2, 1982/83:860av m. fl. (vpk) om utbyggnad av den offentliga sektornssamhällsekonomiskt och socialt viktiga delar, 1982/83:1928av m. fl. (m) om besparingar inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde i vad avser yrkande 17. har beretts tillfälle att yttra sigtill skatteutskottet över proposition 1982/83:150 i vad avser momenten 10-15 ihemställan (förslag till lagar om ändring i lagarna om tobaksskatt,dryckesskatt, allmän energiskatt, bensinskatt, vägtrafikskatt) jämtemotionsyrkanden rörande dessa frågor. Yttrandet (FiU 1982/83:7 y) ingår sombilaga i skatteutskottets betänkande 1982/83:55. Utskottet har inhämtat yttrande frånsocialförsäkringsutskottet över motion 1982/83:2431 i vad avser yrkandena 10och 13. Yttrandet (SfU 1982/83:3 y) återfinns som bilaga till betänkandet. FiU 1982/83:50 6 Revideradfinansplan inkl. reviderat budgetförslag 1983 I proposition 150 bilaga 1 har regeringen() - efter föredragning av statsrådet - 1. godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somförordats i propositionen, 2. godkänna de allmänna riktiinjer för budgetregleringen som förordats ipropositionen, 9.bemyndiga regeringen att för /84, om arbetsmarknadsläget kräverdet, besluta om utgifter i enhghet med vad som förordats i propositionen intillett sammanlagt belopp av 2 , dels berett tillfälle att ta del av vadsom anförts i propositionen om 17. utnyttjande avfinansfullmakten, 19.rationalisering och kostnadsbesparingar m. m. inom . Idetta sammanhang behandlar utskottet följande motionsyrkanden: beträffande de allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken 2417 av m.fl. (m) vari hemställs 1.att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somföreslås i motionen, 2431 avKarin Söder m.fl. (c) vari hemställs 1.att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somförordas i motionen, 2432 avOla m. fl. (fp) vari hemställs 1.att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somförordats i motionen, 2435av m.fl. (vpk) vari hemställs 1.att beslutar att med avslag på vad som förordas i proposition 150 imotsvarande del godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikensom förordas i motionen, 2417av m. fl. (m) vari hemställs 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omen liberalisering av kreditpolitiken. FiU 1982/83:50 2431 avKarin Söder m. fl. (c) vari hemställs 3.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom kollektiva löntagarfonders oförenlighet med vår nuvarande sociala ochmiljömässigt reglerade marknadsekonomi, 2432 avOla m. fl. (fp) vari hemställs 8.att uttalar att ett system med kollektiva löntagarfonder äroförenligt med en socialt inriktad marknadsekonomi, beträffandesänkt sjukförsäkringsavgift för mindre företag 2431av m. fl. (c) vari hemställs 10.att hos regeringen begär förslag om sänkt sjukförsäkringsavgift förmindre företag, 2431av m. fl. (c) vari hemställs 13.att beslutar begära att regeringen tillsätter en parlamentariskutredning med uppgift att göra en översyn av ATP-systemet, beträffandeskärpt restriktivitet mot kapitalexport och valutaspekulation 2435av m. fl. (vpk) vari hemställs 13. attriksdagen beslutar att godkänna vad som i motionen anförs om skärpt restriktivitet mot kapitalexport och valutaspekulation, beträffandeuttalande om pris- och hyresstopp 2435av m. fl. (vpk) vari hemställs 14. attriksdagen beslutar att godkänna vad som i motionen anförs om kampen mot inflationen, beträffandeett uttalande om räntesänkning 2435av m. fl. (vpk) vari hemställs 15. attriksdagen beslutar att uttala sig för räntesänkning, beträffande utredning om den offentliga sektornsroll för ekonomi och sysselsättning 217av () och () vari hemställs 2. attriksdagen hos regeringen begär att en utredning tillsätts med följandeuppgifter a) att belysa den offentliga sektorns roll för sysselsättningen, b) att utreda vilka konsekvenser som uppstår för det privata näringslivetvid en uppbromsning och/eller neddragning av den offentliga sektornsverksamhet. FiU 1982/83:50 8 c) att finna metoder för överföring av resurserfrån arbetslöshetsunderstöd, socialhjälp m. m. till sysselsättningsskapandeverksamheter, beträffande utredning rörande program för utbyggnadav den offentliga sektorn 860av m. fl. (vpk) vari hemställs 1. att hos regeringen begär tillsättande aven parlamentarisk utredning med uppgift att utarbeta program för en planmässigutbyggnad av de samhällsekonomiskt och socialt viktiga delarna av denoffentliga sektorn , 2. att hos regeringen begär fillsättande aven parlamentarisk utredning med uppgift att göra en kritisk översyn avbyräkrafins fillväxt med sikte pä att omfördela resurser fill samhällsekonomisktoch socialt nyttig verksamhet i offentiig regi, beträffandede allmänna riktlinjerna för budgetregleringen 2417av m. fl. (m) vari hemställs 2.att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen somföreslås i motionen, 2431 avKarin Söder m. fl. (c) vari hemställs 2.att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen somförordas i motionen, 2432 avOla m. fl. (fp) vari hemställs 2.att godkänner de allmänna riktlinjer för budetregleringen somförordats i motionen, 2435av m. fl. (vpk) vari hemställs 2.att beslutar att med avslag på vad som förordas i proposition 150 imotsvarande del godkänna de allmänna rikthnjer för budgetregleringen somförordas i motionen, beträffandevissa andra till de allmänna riktlinjerna hörande yrkanden 2421 av m. fl. (c) vari hemställsatt beslutar att bifalla vad finansministern anför pä s. 63 i denreviderade finansplanen, i den lydelse den överlämnades fill den 25april 1983, såvitt gäller pensioner som en av de indexstyrda utgifter där det"blir fråga om att i tillämpliga delar begränsa uppräkningen", 2432av m. fl. (fp) vari hemställs 10.att hos regeringen begär förslag i tilläggsbudget om besparingar ochförändringar i budgetanslag i enlighet med vad som anförs i motionen, FiU 1982/83:50 9 2432av m. fl. (fp) vari hemställs 29.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om vissa engångsbesparingar, beträffandenäringslivets behov av stabila spelregler ifråga om lagar, skatter och avgifter 2432av m. fl. (fp) vari hemställs 9.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om näringslivets behov av stabila spelregler i fråga om lagar, skatteroch avgifter, beträffandeavkastningskravet för de affärsdrivande verkens statskapital 1928av m. fl. (m) vari hemställs 17.att avkastningskravet för de affärsdrivande verkens statskapital bör ligga inivå med statens genomsnittliga inlåningsränta (f. n. ), beträffandeförslag i fråga om avgiftssättning 2432av m.fl. (fp) vari hemställs 13.att begär att regeringen redovisar förslag i fråga om avgiftssättningi enlighet med vad som anförs i motionen, 2432av m. fl. (fp) vari hemställs 28.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om tidigareläggning av statliga byggen för 800 milj. kr. medutnyttjande av finansfullmakten och huvudsakligen för referensobjekt. Regeringen genomförde , som sinförsta ekonomiskpolitiska åtgärd, en devalvering av den svenska kronan . Devalveringen följdes av en rad ekonomisk-politiska åtgärder under höstenoch i det budgetförslag som lades fram i är. Meddessa åtgärder har, menar föredraganden, grunden lagts för att bryta dennedåtgående utveckUngen i den svenska ekonomin, inte minst i denkonkurrensutsatta sektorn. Produktion, investeringar och sysselsättningprioriteras framför konsumtion. Syftet är att inom rimlig tid elimineraunderskottet i bytesbalansen, som sysselsättningen skall öka och FiU1982/83:50 10 Det är denna kombination avexpansiva och åtstramande inslag, dvs. både arbeta och spara oss ur krisen, somutgör kärnan i vad som har kallats den tredje vägen. Regeringen vill med sin politik visa att kampen för fullsysselsättning är en av dess allra viktigaste uppgifter. Trots de mycketomfattande insatser som regeringen gjort, är det svårt att snabbt förbättrasysselsättningsläget. Den försvagade finansiella ställningen i kommunsektorntenderar att bromsa upp dess volymexpansion och sysselsättningsökning. Det lågakapacitetsutnyttjandet i näringslivet gör att efterfrågan på arbetskraft ärlåg, även när produktionen pä nytt börjar öka. De ätgärder som regeringen harvidtagit, t. ex. investeringsprogrammet, får också en sysselsättningseffektförst med viss eftersläpning. Med de åtgärder som har vidtagits har, menar regeringen,ett första steg tagits i krispolitiken. De posifiva verkningarna härav börjarskönjas på en rad områden. För att befästa de framgångar som har vunnits är detnu dags att ta ett andra steg. En nödvändig förutsättning för att den inledda pohtikenskall bli framgångsrik är att den höga inflation som har rätt i vårt land underett decennium nu bryts. Den avsevärda förbättring av konkurrenskraften somdevalveringen har medfört kan endast bibehållas om pris- och kostnadsökningarnai den svenska ekonomin snabbt nedbringas till högst den nivå som råder i våraviktigaste konkurrentländer. I flertalet av de stora och tongivande länderna ivärldsekonomin uppgår inflafionstakten nu till . Om den inflationstakt påca som med smärre variationer rätt under en läng följd av är i Sverigeinte nedbringas till en väsentligt lägre nivå, kommer devalveringens positivaeffekter att ehmineras . Inflationsbekämpningen är dock inte bara ett medel för atttrygga sysselsättningen och återskapa en ekonomi i balans. Inflationen åstadkommerockäå stora fördelningspolitiska orättvisor. I allmänhet gynnas välbeställdagrupper som har kunskaper och förmåga att utnyttja inflationen till sin fördel,medan grupper med mindre ekonomiska resurser tillhör inflationsspeletsförlorare. I själva verket finns det fä andra åtgärder-förutom insatser motarbetslösheten - som ger sä omfattande positiva fördelningspolitiska effektersom en nedpressning av inflationstakten. Redan fördelningspolitiskaöverväganden utgör därför ett fullgott motiv för att beslutsamt bekämpainflationen. Det andra steget i regeringens ekonomisk-politiskastrategi innebär, framhålls det i propositionen, att en fast och beslutsamantiinflationspolitik inleds. I propositionen understryks att regeringen inte ensam kansäkerställa att inflationsbekämpningen blir framgångsrik. Det är av avgörandebetydelse att alla grupper i det svenska samhället delar ambitionen att pressaned inflationen och aktivt medverkar till en sådan utveckling. FiU1982/83:50 H inflationen som presenteras i propositionen bygger ihuvudsak på följande fyra punkter: - Åtgärder för att begränsabudgetunderskottet, - Åtgärder för att begränsakostnadsökningarna i den svenska ekonomin, - Åtgärder för att brytainflationsförväntningarna, - Åtgärder för att elimineraflaskhalsar i produktionen och öka flexibiliteten på arbets-, kapital- ochrävarumarknaderna. Den kraftiga automatik som råder för huvuddelen av deoffentliga utgifterna gör att det krävs betydande ätgärder bara för attförhindra att budgetunderskottet fortsätter att stiga. Uppgiften att hållatillbaka inflationen sätter också bestämda gränser för möjligheten att pareradessa utgiftsökningar med successiva skattehöjningar. Det är därför nödvändigtatt begränsa utgiftsökningarna. Om inflationen skall nedbringas är det nödvändigt attkostnadsökningarna begränsas. Det är dä av utslagsgivande betydelse att detotala nominella lönekostnaderna ökar i väsentligt lägre takt änhittills. Arbetsmarknadens parter har, framhåller föredragandestatsrådet, genom de löneavtal som slutits visat en betydandeansvarskänsla, och att de accepterar uppläggningen av den ekonomiska politikeni stort. Regeringen förutsätter att man i de återstående avtalsförhandlingarnai är visar samma ansvar och återhållsamhet. Lönepåslagen måste fördelasrättvist bl. a. med hänsyn till hur skattereformen har utformats. De avtalsmässiga löneökningarna bör även under kommande ärbli förhållandevis mättliga. Ett visst utrymme bör dock finnas för attmöjliggöra fördelningspoHtiska eller andra lönepolitiska insatser som avarbetsmarknadens parter bedöms vara önskvärda. "Överhänget" som följer av årets löneavtalkommer att innebära att kostnadsökningen 1984 blir väsentligt lägre än tidigareär. Årets avtal innehåller inga prisklausuler och ävenförtjänstutveckHngsgarantierna har fått en mindre omfattning. Det är vidare nödvändigt att löneglidningen kan begränsassåväl i är som i fortsättningen. Vissa av de ätgärder som regeringen harvidtagit eller nu aviserar bör göra det möjligt att hälla tillbakalöneglidningen. Hit hör bl. a. den tillfälliga utdelningsskatten och deobligatoriska avsättningarna till in vesteringsfonder. Regeringen bedömer det nödvändigt att vidta ytterligareätgärder som innebär en viss likviditetsindragning från näringslivet. Mot dennabakgrund och med hänsyn till den förväntade konjunkturuppgången bör denuvarande möjligheterna till investeringsavdrag ej förlängas. Däremot bör detäven ske obligatoriska avsättningar till investeringsfonder.Parallellt härmed bör den statliga bolagsskatten sänkas i syfte att positivtpåverka företagens investeringskalkyler. På ettområde har regeringen direkta möjligheter att påverka kostnads- FiU1982/83:50 12 utvecklingen, nämligen ifråga om hur skattereformens andrasteg - som gäller 1984 - skall finansieras. En fortsatt finansiering genom höjdarbetsgivaravgift eller genom en produktionsfaktorskatt medför emellertidantingen att de totala lönekostnadsökningarna drivs upp eller att utrymmet föravtalsenliga löneökningar inskränkes kraftigt. Det stora budgetunderskottet gör det dock nödvändigt attskattereformen finansieras i sin helhet. De fallande oljepriserna innebär,menar föredraganden, att det nu har skapats ett utrymme - såvälenergipolitiskt som realekonomiskt - att välja en annan finanseringsmetod,nämligen att höja energiskatterna. Regeringen föreslår mot denna bakgrund attskatten på olja, bensin och elkraft höjs i den omfattning som krävs för attfinansiera det andra steget i skattereformen. Energiskatterna föreslås bli höjda i år.Härigenom uppkommer en merinkomst, som regeringen avser att använda för attfinansiera vissa nödvändiga ytterligare arbetsmarknadspolitiska insatser. Även andra kostnadsuppdrivande faktorer bör hållas ischack. I propositionen nämns här det omfattande arbete som pågår för attbegränsa och förenkla olika slag av statlig normgivning i syfte att minskakostnaderna i framförallt kommunerna och näringslivet. Såväl ekonomisk teori som praktiska erfarenheter haralltmera klargjort vilken roll som förväntningarna spelar iinflationsprocessen. Mänga av de åtgärder som regeringen nu föreslär elleraviserar syftar bl. a. till att bryta inflationsförväntningarna. Av särskilt stor betydelse är den alltmer utbreddaförekomsten av indexeringar i den svenska ekonomin. Dessa återfinns på en radområden: för ett stort antal utgiftsanslag i de offentliga budgetarna, ijordbruksprisregleringen, i löneavtalen och i prissättningen i mänga branscheri näringslivet. gällde detta också indexregleringen avinkomstskatteskalorna. Utvecklingen i en rad tongivande länder, som ävenuppträder som viktiga konkurrenter till den svenska exporten, tyder på att ettrimligt mål, enligt föredraganden, bör vara att nedbringa den svenskainflationstakten till nivån . Regeringen föreslär mot dennabakgrund att de indexeringar och andra slag av priskompensation som kanpåverkas 1984 begränsas till högst den förutsatta inflationsnivån, dvs. Det gäller i tillämphga delar bl. a. försvarsanslagen, u-landsbiständet,tidskoefficienten för statliga bostadslån och jordbruksprisregleringen. Syftet med en sådan avindexering är att brytainflationsförväntningarna. Alla krafter bör nu inriktas på att verkligennedbringa inflationen till nivån .