bet · G601SoU9 · 1982-12-31 00:00:00 — Det har förutsatts att skall kunna avse olika formerav boende med gemensarri service och att servicehusen även skall kunna vara delav en fasfighet. De tidigare ålderdomshemmen omfattas av begreppet ,nämligen som bostäder vilka fillgodoser omfattande behov av service och vård.Strävan skall vara att man successivt övergår från den helinackordering somerbjudits vid ålderdomshemmen till ett boende med mer individuellt anpassadservice. För finansiering av och liknande anläggningarför äldre människor och handikappade, där bostadslägenheter hyrs ut, kanbostadslån SoU1982/83:9 21 och räntebidrag utgå enligt bestämmelser ibostadsfinansieringsförordningen (1974:946). Som villkor för dennafinansieringsform gäller bl. a. att självständigt boende skall vara garanteratgenom hyreskontrakt enligt vanligtvis gällande normer och att boendet inte fårvara underordnat andra funkfioner - i första hand vård. Bostadslån ochräntebidrag kan därför inte utgå till sjukvårdslokaler för sluten ellerhalvöppen vård eller till som motsvarar de tidigare ålderdomshemmen,utan kreditbehovet för sådana anläggningar får täckas genom vanlig upplåning. Enligt bestämmelser i kungörelsen (1964:427) om statsbidragtill social hemhjälp kan statsbidrag utgå till kommunens kostnader förhemvårdare som hjälper äldre människor och handikappade som har egen bostad, t.ex. bor i med eget hyreskontrakt. Bidrag av statsmedel utgår dockinte till kostnaderna för personal vid som motsvarar de tidigareålderdomshemmen även om denna personal i vissa avseenden har samma uppgiftersom hemvårdare har. Utskottet har fidigare behandlat den aktuella frågan,senast i sitt av godkända betänkande SoU 1981/82:2 (s. 35-36).Utskoftet hänvisade då, i likhet med vad utskottet gjorde i betänkande1979/80:44 (s. 43-45), till att föredragande departementschefen i prop.1979/80:1 om uttalat att finansieringsfrågorna för servicehusoch ålderdomshem kommer att närmare övervägas inom regeringskansliet.Utskottet tillade 1981 att möjligheterna till ekonomiskt stöd inte bör varastyrande för kommunerna när de skall bygga anläggningar för äldreomsorger.Utskottet framhöll vidare med skärpa angelägenheten av att de förutskickadeövervägandena inom sker . Inom äldreberedningen har efter att dessa uttalandengjordes en arbetsgrupp tillsatts som skall överväga frågan om de olikafinansieringsformer som finns både på kapital- och driftkostnadssidan. Med hänsyn till att arbetet med en översyn numera inlettsär någon åtgärd med anledning av motionen inte erforderlig.Utskottet förutsätter emellertid att arbetet med att se över de aktuellabestämmelserna bedrivs skyndsamt. Mofion1981/82:346 avstyrks således. Äldres levnads- och boendeförhållanden I motion 1981/82:2092 (fp) yrkasatt äldreberedningen skall få tilläggsdirekfiv rörande de äldreslevnadsförhållanden. Motionärerna ger bl. a. förslag pä olika åtgärder som kanöka de äldres delaktighet i samhälls- och familjegemenskap. a. bör allakommuner försöka engagera äldre i barnomsorgen och skolan. Vidare bör finnasmöjlighet att stå i kö fill äldrevård och bostadshotell i en annan kommun änden man själv tillhör, om man har en nära anhörig där. Motionärerna nämner ävenatt småhus och lägenheter skulle kunna planeras så att man har en avgränsad delmed egen SoU1982/83:9 22 ingång att erbjuda ungdomar som vill bli mer självständigaeller äldre som vill komma närmare sina barn. I motion 1981/82:408 (vpk) förordas en översyn för attfastställa behovet av olika boendeformer för äldre (yrkande 2 b). a. att boendefrågan är en för pensionärerna avgörande fråga och attdetta gäller alla boendeformer, från den egna lägenheten tillinstitutionsboendet. Enligt socialtjänstlagen (1980:620) skall socialnämndenverka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt ochatt ha en aktiv och meningsfull tillvaro med andra. skall ocksåverka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stödoch,'hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. skall inrättasför äldre med behov av särskilt stöd. Övergången från ett yrkesverksamt livskall underlättas genom information och annat stöd. insatser för de äldre skall utformas medutgångspunkt bl. a. i principerna om självbestämmanderätt för de äldre och omnormalisering av deras tillvaro. Detta innebär konkret bl. a. att människorskall kunna behålla sin bostad när de blir äldre, att de äldre så långt det ärmöjligt skall erbjudas bostäder i det vanliga bostadsbeståndet och att de äldreskall erbjudas ett differentierat utbud av service, såsom social hemhjälp,färdtjänst, social jour och tekniska hjälpmedel. Enligt direktiven för äldreberedningen skall utredningenutgå från de övergripande mål och de delmål för äldreomsorgen som har bestämtsi anslutning till socialtjänstlagen. Beredningens huvuduppgift är att behandlafrågor om övergripande prioritering och samordning av samhällets insatser förde äldre. Beredningen skall inrikta sitt arbete på de områden som avser boende,omsorg, service och vård av äldre. Vidare skall äldreberedningen enligt direktiven bl. a.överväga möjligheterna att förbättra kontakterna mellan generationerna,exempelvis genom de äldres medverkan i arbetet i förskolor och skolor. Utskottet anser det angeläget att äldre människorsvårdbehov anpassas efter individuella behov och att olika åtgärder attförbättra de äldres levnads-och boendeförhållanden övervägs. Mot bakgrund avdet ansvar som socialtjänstlagen lagt på kommunerna och på det uppdrag somredan lämnats äldreberedningen finns emellertid enligt utskottets mening inteanledning för någon åtgärd på grund av motionerna 1981/82:2092 (fp)och 1981/82:408 (vpk) yrkande 2 b. Motionerna avstyrks således. Rätt till arbete för pensionärer I motion 1981182:408 (vpk) yrkasatt skall uttala sig för att de pensionärer som önskar arbeta bör harätt till detta (yrkande 2 c). Motionärerna anför bl. a. att det finns entendens till krav på ökad förtidspensionering för att unga skall få jobb. Dettaskapar samvetskonflikter för många som kan och vill fortsätta att arbeta ivart fall fram till SoU1982/83:9 23 Vidare framhåller motionärerna att deerfarenheter och kunskaper som de äldre under ett långt yrkesliv skaffat sig bättreborde tas fill vara i det fungerande samhällshvet. tillkallades äldrearbetskommittén för attkartlägga pensionärernas sysselsättningsförhållanden. Enligt direktiven förutredningsarbetet skall kommittén bl. a. överväga och föreslå arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som kan öka de äldres möjligheter att få eller behålla ett lämpligtarbete, på hel-eller deltid. Ett slutbetänkande planeras fill 1983. Utskottet behandlade i sitt av godkändabetänkande SoU 1981/82:2 (s. 36-37) ett motionsyrkande av samma innehåll somdet nu aktuella. I likhet med vad utskottet gjorde i nämnda betänkande hänvisarutskottet fill äldrearbetskommitténs utredningsuppdrag. Yrkande 2 c i motion1981/82:408 bör således inte föranleda någon åtgärd. I motion 1981/82:408 (vpk) begärsslutligen (yrkande 2 d) att skall uttala sig för attpensionärsorganisationer får medbestämmande i alla frågor som berörpensionärernas förhållanden med rätt till överläggning på alla nivåer.Motionärerna anför bl. a. att pensionärerna är de som genom egna och gemensammaerfarenheter bäst känner vilka av deras behov som är mest angeläget atttillgodose. De måste genom sina organisationer, som samlat en stor del avlandets pensionärer, ges möjlighet att påverka samhällsutvecklingen inom helaäldreomsorgen. I socialtjänstlagen (1980:620) har bl. a. som en uppgiftför socialnämnden inskrivits att den skall medverka i samhällsplaneringen och isamarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskildafrämja goda miljöer i kommunen. I nästan alla kommuner finns pensionärsråd som ärrådgivande i frågor som rör pensionärerna, yttrar sig om den kommunalabudgeten, trafikplaneringen, samlingslokaler, äldreomsorger, frifidsverksamhetetc. Den parlamentariska äldreberedningen skall enligtdirektiven för sitt arbete bl. a. vara ett forum för diskussioner och samrådkring frågor om samordning och prioriteringar, där även de äldresorganisafioner skall beredas tillfälle att delta. Företrädare förPensionärernas riksförbund (PRO) och () har också knufits till äldreberedningen som sakkunniga. Ett motionsyrkande med hkartat syfte från vänsterpartietkommunisterna behandlades vid 1981/riksdag. , som bl. a.hänvisade fill pensionärsråden och till äldreberedningens arbete, avstyrkteyrkandet (SoU 1981/82:2 s. 37). Utskottet anser inte att det finns anledning att frångåriksdagens tidigare ställningstagande i denna fråga. Motion 1981/82:408avstyrks således även i denna del (yrkande 2 d). SoU1982/83:9 24 1. beträffande åtgärdsprogram förvård av sjuka äldre att avslår motion 1981/82:408 yrkande 1, 2. beträffandeöppnare vårdformer attriksdagen avslår mofion 1981/82:2085 yrkande 1, 3. beträffandehuvudmannaskapet för äldreomsorgerna att avslår motion 1981/82:408yrkande 2 a, 4. beträffandestatsbidrag till kommunala ålderdomshem att avslår motion1981/82:346, 5. beträffandetilläggsdirektiv till äldreberedningen aft avslår mofion1981/82:2092, 6. beträffandeöversyn av olika boendeformer attriksdagen avslår mofion 1981/82:408 yrkande 2 b, 7. beträffanderätt till arbete för pensionärer attriksdagen avslår mofion 1981/82:408 yrkande 2 c, 8. beträffandepensionärsorganisationernas ställning attriksdagen avslår motion 1981/82:408 yrkande 2 d. Närvarande: (), (), GöteJonsson (m), (), (), (), SfigAlftin (s), (), (), (),(), (vpk), (), () och (). (vpk) har avgivit två reservationer. Åtgärdsprogram för vård av sjukaäldre (mom. 1 i hemställan) Reservanten anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 19 som börjar med "Med hänsyn" och som slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Antalet människor i de högre åldrarna kommer att ökakraftigt . kommer, enligt beräkning, vart fjärdehushåll att SoU 1982/83:9 25 beståav en ensamstående pensionär eller två makar i pensionsåldern. Dettaförhållande ställer stora krav på kommuner och landsfing, som har ansvar förboende och vård. Det är vikfigt att kommunerna t. ex. stimuleras till att fåfill stånd sådana boendeformer, som gör det möjligt för äldre människor att bokvar i sin invanda miljö. Men det är ändå ofta så att många äldre behöver vårdoch hjälp genom framför allt sjukvårdens långvård. Den utbyggnad som förutsättskomma till stånd kommer med all sannolikhet inte att räcka fill. Utskoftetmenar därför att det behövs ett samlat åtgärdsprogram för att lösa sjuka äldremänniskors vårdbehov, i enlighet med vad som anförs i mofion 1981/82:408. Dettabör som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande åtgärdsprogram för vård av sjuka äldre att med bifalltill motion 1981/82:408 yrkande 1 som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört. 2.Översyn av olika boendeformer (mom. 6 i hemställan) dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 22som börjar med "Mot bakgrund" och som slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Motbakgrund av det ansvar som socialtjänsflagen lagt på kommunerna och på detuppdrag som redan lämnats äldreberedningen finns emellertid enligt utskottetsmening inte anledning för någon åtgärd med anledning av mofion1981/82:2092 (fp). Mofion 1981/82:2092 avstyrks således. Beträffandede frågor som tas upp i mofion 1981/82:408 yrkande 2 b vill utskottet anföraföljande. Hurman bor och hur man lever i sin miljö är en avgörande fråga för äldremänniskor. Boendeformer som bör utvecklas och utnyttjas är boende ikollektivhus och olika former av gemensamhetsboende. I ett sådant boende skullealla generationer kunna samlas, och de servicebehov som finns skulle kunnalösas gemensamt. I gemensamhetsboende är det inte bara kvaliteten på bostaden somär viktig utan också möjligheten fill gemenskap. Genom olika former avgemensamhetsboende kan äldre människors isolering och ensamhet brytas. Dessafrågor bör göras fill föremål för en översyn i enhghet med vad som föreslås imofionen. Detta bör som sin mening ge regeringen fill känna. SoU 1982/83:9 26 dels att utskottets hemställan under mom. 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffande översyn av olika boendeformer att med bifalltill motion 1981/82:408 yrkande 2 b som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.