bet · G601SkU50 · 1982-12-31 00:00:00 — Förste vice talmannen , ,och (alla m) anser - med åberopande av motiveringen i reservation 1 - att utskottet under mom. 2 bort hemställa att med anledning avmotion 1982/83:2108 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna attutredningsarbetet i syfte att komma till rätta med otillbörliga underskottsavdragsnarast bör återupptas och slutföras. RänteUllägg för bil e. d. (mom. 5) Förste vice talmannen , ,och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 40 med "Motionsyrkanden av" och slutar pås. 41 med "beskattningsårets ingång" bort ha följande lydelse: Om en personbil eller liknande tillgång, som utgörinventarium i enskild näringsverksamhet, används privat sker i allmänhet enuppdelning av kostnaderna mellan den del som avser den skattskyldigesanvändning av tillgången för privat bruk och den del som avser utnyttjandet irörelsen. tas då ingen hänsyn till räntekostnaderna, eftersom dessa ärunder alla förhållanden avdragsgilla antingen i inkomstslaget kapital eller iinkomstslagen rörelse eller jordbruk. Förraårets riksdagsbeslut innebär att vid bestämmande av underlag för SkU1982/83:50 65 tilläggsbelopp ett schablonmässigt tillägg skall göras medbelopp motsvarande en beräknad räntekostnad för förvärvet av tillgången tillden del denna används för privat bruk. Att en schablon av den här artenorättvist drabbar den som inte har någon räntekostnad säger sig självt. Detta iförening med den omständigheten att tillägget måste baseras på mer eller mindreosäkra uppskattningar av privatkörningens omfattning m. m. kommer med nödvändighetatt ge upphov till åtskilliga skatterättsliga tvister. Mot den bakgrunden anserutskottet sig böra tillstyrka att något räntetillägg för bil inte skall ske. Genom utskottets ställningstagande får yrkandet i motion2377 av m. fl. (c) om en annan och förmånligare beräkning avräntetillägget för bil anses tillgodosett. Även bestämmelserna om räntetillägg för jordbrukaresbostäder leder enligt utskottets mening till effekter som från rättvisesynpunktinte kan accepteras. Bestämmelserna kritiserades också mycket hårt vid remissbehandlingenav de nya reglerna, bl. a. därför att de ansågs sakligt omotiverade. Som motionärerna framhåller kan med den utformningbestämmelserna fått även räntekostnader som avser investeringar ijordbruksdriften bli föremål för räntetillägg. Mot bestämmelserna kan ocksåriktas den kritiken att de behandlar jordbrukarens och villaägarensräntekostnader för den egna bostaden olika. Underskottet på en villa motsvarasinte i sin helhet av räntekostnader. I stället är det räntekostnaderna minskademed schablonintäkten som utgör underskottet. Detta är en omständighet som intealls har beaktats vid utformningen av räntetillägget för jordbrukets bostäder.Med det anförda och då också räntetillägget för bostad kan antas komma att ledatill ett avsevärt merarbete för såväl skattskyldiga som taxeringsmyndighetertillstyrker utskottet att något räntetillägg inte skall göras för bostad ijordbruk. Utskottet finner det i likhet med motionärerna rimhgt atträntetillägg för lån utan eller mot låg ränta får kvittas mot överskott avkapital eller mot underskott på villafastighet. Vad slutligen angår den i motion 1201 aktualiserade fråganom kvittnings-rätt mellan makar vill utskottet erinra om att det vidremissbehandlingen av det förslag på vilket skattereform byggerriktades särskild kritik mot att bestämmelserna inte gav makar möjlighet attsinsemellan kvitta underskott på annan fastighet mot överskott av kapital.Enligt utskottets mening är det ett rättvisekrav att reglerna är så utformadeatt de fungerar på samma sätt oavsett vilken av makarna som står för skuldernaresp. Eljest kan effekterna - särskilt för makar som inte harmöjlighet att vidta interna transaktioner eller omfördela tillgångar - blistötande. För undvikande av rättsförluster och/eller transaktioner mellanmakarna som har till enda syfte att neutralisera skatteeffekter av angivet slagbör enligt utskottets mening makar ha rätt att kvitta underskott mellan sig. I likhetmed motionärerna anser utskottet att kvittningsrätten bör gälla 5 1982/83. SkU 1982/83:50 66 såväli fråga om underskott på schablontaxerad fastighet mot överskott av kapital somi fråga om underskott mot överskott av samma förvärvskälla. delsatt utskottet under mom. 5 bort hemställa att - för det fall att reservation 1 intebifalles - med anledning av motionerna 1982/83:1201 yrkande 2 i motsvarande deloch 1982/83:2377 yrkande 2 beslutar att räntetillägg inte skall göras för bileller liknande tillgång som utgör inventarium i näringsverksamhet och hosregeringen begär att förslag av sådan innebörd föreläggs . StigJosefson (c), () och () anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.41 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: mening leder en tillämpning av RSV:s anvisningar i fråga omräntetillägg för bil e. d. till orimliga konsekvenser. Tilläggsberäkningenskall nämligen ske utan att hänsyn tas vare sig till värdeminskning eller tillden skattskyldiges inkomstförhållanden och faktiska räntekostnader. Även i defall då den skattskyldige inte haft några räntekostnader alls skallräntetillägg tas med vid fastställande av UTB. Detta är enligt utskottetsmening från rättvisesynpunkt inte tillfredsställande, och utskottet anser försin del att räntetillägg bör beräknas på bilens värde efter avskrivningar. anfört bör ges regeringen till känna. delsatt utskottet under mom. 5 bort hemställa att med bifall till motion 1982/83:2377yrkande 2 och med anledning av motion 1982/83:1201 yrkande 2 i motsvarande delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i fråga omberäkning av räntetillägg för bil och hknande tillgång som utgör inventarium inäringsverksamhet. Räntetilläggför bostad i jordbruk (mom. 6) Förstevice talmannen , , och (alla m) anser - med åberopande av motiveringen i reservation 3 - att utskottet under mom. 6 bort hemställa att -för det fall att reservation 1 intebifalles- med bifall till motion 1982/83:1201 yrkande 2 i motsvarande delbeslutar att räntetillägg inte skall ske för bostad i jordbruk och hosregeringen begär alt förslag av sådan innebörd föreläggs . SkU1982/83:50 67 Kvittning av vissa räntettllägg (mom. 8) Förste vice talmannen , , och (alla m) anser - med åberopande av motiveringen i reservation 3 - att utskottet under mom. 8 bort hemställa att - för det fall attreservation 1 inte bifalles- med bifall till motion 1982/83:1201 yrkande 3beslutar att räntetillägg avseende lån utan eller mot låg ränta får kvittas motöverskott av kapital eller mot underskott på villafastighet och hos regeringenbegär att förslag av den innebörden föreläggs . Kvittning mellan makar (mom. 9) Förste vice talmannen , , och (alla m) anser - med åberopande av motiveringen i reservation 3 - att utskottet under mom. 9 bort hemställa att - för det fall attreservation 1 inte bifalles - med bifall till motion 1982/83:1201 yrkande 1beslutar att makar vid beräkning av UTB skall ha rätt att sinsemellan kvittasåväl underskott av schablontaxerad fastighet mot överskott av kapital somunderskott mot överskott av samma förvärvskälla och hos regeringen begär attförslag av sådan innebörd föreläggs . Ackumulerad inkomst (mom. 10 och 41 i motsvarande del) Förste vice talmannen , , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 42 som börjar med "Som framgår" och slutar med"någon åtgärd" bort ha följande lydelse: Som anförs i partimotioner 2108 och 2374 börbegränsningen av underskottsavdragens skattemässiga värde slopas. Genom dettaställningstagande saknas enligt utskottets mening anledning att göra någonändring i lagen om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst.Utskottet vill emellertid understryka att effekterna av de föreslagnaändringarna för sådana skattskyldiga som berörs av lagstiftningen inte allsbelysts i propositionen, vilket måste anses otillfredsställande. Med hänsynhärtill och till att de administrativa fördelar som står att vinna medförslaget torde vara marginella bör enligt utskottets mening propositionen idenna del avslås. SkU1982/83:50 68 dels att utskottet under mom. 10och 41 i motsvarande del bort hemställa att med bifall tillmotion 1982/83:2374 yrkande 4 avslår det vid propositionen fogade förslagettill lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt förackumulerad inkomst. Slopande av skattereduktion för fackföreningsavgift (mom.11) (), förste vice talmannen (), (), (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 43 med "När skatteutskottet" och slutar pås. 45 med "motion 1202 " bort ha följande lydelse: När skatteutskottets socialdemokratiska majoritet i höstasansåg sig kunna i princip godta en skattereduktion för fackföreningsavgiftskedde del med bl. a. det uttryckliga förbehållet att lagstiftningen måsteutformas så att den enskildes integritet inte kränktes. underströk i ett enhälligt yttrande till skatteutskottetangelägenheten av att finna en lösning som tillgodosåg integritetskravet.Utskottet förutsatte också att denna viktiga principiella fråga, som inteberördes i den då avlämnade, propositionen, noga övervägdes av regeringen ochdärefter underställdes . kan för sin del inte finna att det förslagsom nu förelagts i realiteten innebär någon skillnad vare sig i sakeller formellt i förhållande till det hade alt ta ställning till ihöstas. Från integritetssynpunkt kan sålunda samma allvarliga invändningarriktas mot det nu föreliggande förslaget som mot det tidigare, och utskottetanser att detta i sig utgör tillräcklig anledning att slopa skattereduktionenför fackföreningsavgift. Härtill kommer att i enlighetmed ett enigt skatteutskotts hemställan begärt en fullständig redovisning ochkartläggning av bl. a. de konfliktbidrag som betalas ut av fackföreningar ocharbetsgivarorganisationer och storleken av dessa i förhållande till desammanlagda ,medlemsavgifterna. har i samband härmed uttalat att ensådan kartläggning bör äga rum innan tar slutlig ställning tillfrågan om medlemsavgifternas behandling i skattehänseende. Regeringen har ännuinte tillmötesgått begäran. Härigenom saknas ytterligare enväsentlig förutsättning för att bibehålla lagstiftningen om skattereduktion förfackföreningsavgift. Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till deyrkanden i motionerna 1202, 2108, 2141, 2374, 2375 och 2378 som innebär slopandeav denna skattereduktion. Utskottet biträder också yrkandena i motionerna 2375och 2378 om avslag på de i propositionen föreslagna ändringarna av reduktionen. SkU1982/83:50 69 Yrkandet i fp-motionen 1202 att regeringen för riksdagenskall lägga fram material som ger en fyllig belysning av frågorna rörandearbetstagares och arbetsgivares fackliga avgifter och konfliktersättningaröverensstämmer med tidigare begäran om en kartläggning av sådanaavgifter och ersättningar. Utskottet tillstyrker därför även detta yrkande imotion 1202. dels att utskottet under mom. 11 bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1982/83:1202 yrkande 4, 1982/83:2108 yrkande 10,1982/83:2141 yrkande3,1982/83:2374 yrkande 1,1982/83:2375 yrkande 1 och 1982/83:2378 yrkande 1antar följande Lag omupphävande av lagen (1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift Härigenom föreskrivs att lagen(1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift skall upphöra att gälladen . Den upphävda lagen gäller dock fortfarande vid 1984 årstaxering. Denna lag träder i kraft den 1 juh 1983. Ändring av reglerna om skattereduktion förfackföreningsavgift (mom. 12 och 41 i motsvarande del) (), förste vice talmannen (), (), (), (), () och () anser - med åberopande av motiveringen i reservation 9 - att utskottet under mom. 12 och 41 i motsvarande del bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1982/83:2375 yrkande 2 och 1982/83:2378 yrkande 2 avslår de vidpropositionen fogade förslagen till a) lag om ändringi lagen (1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift, b) lag om ändringi skatteregisterlagen (1980:343). Kartläggning av medlemsavgifter och konfliktbidrag (mom.13) (), Törste vice talmannen (), (), (), (), () och () anser - med åberopande av motiveringen i reservation 9 - att utskottet under mom. 13 bort hemställa att metj bifall tillmotion 1982/83:1202 yrkande 5 hos regeringen begär en fullständig redovisningoch kartläggning av bl. a. de konfliktbidrag som betalas ut av fackföreningaroch arbetsgivarorganisationer och storleken av dessa i förhållande till desammanlagda medlemsavgifterna. 6 1982/83. SkU 1982/83:50 70 Särskildfastighetstaxering (mom. 14) Förstevice talmannen , , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 45 med "Utskottet vill" och slutar på s. 46 med"denna'del" bort ha följande lydelse: Détaxeringsvärden som fastställdes vid allmänna fastighetstaxeringbyggde på fastigheternas marknadsvärde 1979. torde - sommotionärerna bakom motion 2374 framhåller- marknadsvärdena för mångafastigheter ha sjunkit även nominellt. Denna prisutveckhng torde - mot bakgrundav den av beslutade begränsningen av underskottsavdragensskattemässiga värde - komma att fortsätta. Utskottetanser därför i likhet med motionärerna att det finns anledning att som gmnd förny taxering av taxeringsenhet under löpande taxeringsperiod införa väsentligtförändrat marknadsvärde. En förutsättning för ny taxering bör vara att denskattskyldige begär sådan. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Utskottetanser sig inte kunna nu förorda att förändringar av en taxeringsenhetsdelvärden skall föranleda ny taxering under löpande taxeringsperiod. Dennafråga bör enligt utskottets mening prövas vid den allmänna och förutsättningslösaöversyn av fastighetstaxeringen som på skatteutskottets hemställanbegärde . delsatt utskottet under mom! att med bifall till motion 1982/83:2374yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i frågaom grund för ny taxering under löpande taxeringsperiod. Stipendier(mom. 15 och 41 i motsvarande del) KnutWachtmeister (m). (), (), (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 46 med "Stipendier förekommer" och slutar på s. 48 med"någon åtgärd" bort ha följande lydelse: Avfinansministerns uttalanden i propositionen framgår att syftet med denföreslagna skattefriheten för stipendier uteslutande är att möjliggörakursdeltagande för sådana anställda som inte har rätt till ledighet för studiermed bibehållen lön. Stipendierna är avsedda att täcka inkomstbortfallet efterskatt, och genom skattefriheten uppnås - menar finansministern - en bättrebalans mellan sådana anställda som med bibehållna löneförmåner går på kurseroch de som får denna möjlighet genom stipendier. Förslaget i propositioneninnebär, att en arbetsgivare hksom nu alltid skall SkU 1982/83:50 \ 71 ansesha gett ut ett stipendium som ersättning för utfört arbete eller uppdrag, medanen fackhg utgivare av stipendium i fortsättningen inte skall anses somarbetsgivare i den meningen att han drar någon nytta av den utbildning som ärsyftet med stipendiet. Förslaget i propositionen innebär således ett väsentligtavsteg från tillämpade principer vid beskattningen. RSV,som på anmodan av utskottet yttrat sig över propositionen,i denna del, harriktat mycket allvarlig kritik mot förslaget och finner att principiellabetänkligheter av avsevärd tyngd kan riktas mot det. Av yttrandet, som är fogatsom bilaga till betänkandet, framgår att RSV:s invändningar också är avmateriell och formell natur. Utskottetinstämmer till alla delar i den av RSV framförda kritiken och avstyrker bifalltill propositionen i denna del. Utskottet tillstyrker således motionerna 2374och 2378 i denna del och avstyrker motion 2376. dels att utskottet under mom. 15 och 41 imotsvarande del bort hemställa att med bifall till motionerna1982/83:2374 yrkande 2 och 1982/83:2378 yrkande 3 samt med avslag på motion1982/ 83:2376 och propositionen i denna del antar det vid propositionen fogadeförslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med denändringen att 19 § utgår. Familjebeskattning(mom. 16) 14.Förste vice talmannen , , och (alla m) anser dels att, det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 48 med "" och slutar på s. 49med "ekonomiska stödet" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motionerna 288 och 384 - sistnämnda motion innehåller motiveringenför yrkandet i motion 365 - är reglerna om familjebeskattningen i derasnuvarande utformning behäftade med påtagliga brister. Vid beskattningen tassålunda inte hänsyn till skatteförmågan, något som f. ö. kritiseras avfamiljeekonomiska kommittén i dess avlämnade slutbetänkande Barn kostar(SOU 1983:14). Tvärtom drabbas hushållen ojämförligt hårdast de årförsörjningsbördan är som störst, och barntillsynskostnaderna kan vara dryga.Skattebelastningen på en och samma hushållsinkomst blir dessutom större juojämnare inkomsten är fördelad mellan hushållsmedlemmarna. Detta drabbarsärskilt hårt flerbarnsfamiljer och hushåll i glesbygd som i störreutsträckning än andra är hänvisade till att leva på huvudsakligen en endainkomst. Genom att utgifter för barntillsyn räknas som privata levnadskostnaderhar få .barnfamiljer möjlighet att ordna och bekosta sin barnomsorg själva utanallvarhga konsekvenser för familjens ekonomi. Ett annat negativt inslag iregelsystemet är att vid stigande inkomst kombinationen skatt och avtrappningav bostadsbidrag leder till att behåll- SkU 1982/83:50 . ningenav en inkomstökning i allt bredare inkomstskikt regelmässigt blir mindre justörre behovet av en inkomstökning är och ju fler som skall leva på inkomsten.Familjeekonomiska kommittén har avlämnat sitt slutbetänkande. Någraförslag som innebär ett ökat hänsynstagande vid beskattningen tillbarnfamiljernas lägre ekonomiska bärkraft innehåller inte betänkandet.Direktiven gav tvärtom endast rätt att ytterligare gå ifrån bärkraftsprincipengenom borttagandet av förvärvsavdraget och hemmama-keavdraget, något som skulledrabba dem hårdast som redan beskattas hårdast i förhållande till sinskatteförmåga. Med hänsyn härtill och till vad utskottet i övrigt anfört anserutskottet sig böra förorda att familjebeskattningen nu bhr föremål för engenomgripande översyn. Syftet med denna bör vara att åstadkomma reglerutformade enligt principen skatt efter bärkraft. En låg och mindre progressivskatt i låga och vanhga inkomstlägen måste eftersträvas. Den statligaskattesatsen skulle då kunna bli . Detta bör kombineras medatt hänsyn också tas till hur många som skall leva på inkomsten, inte som enbarttill hur många som tjänar in den. Ju fler barn som finns i familjen, destoviktigare måste det vara att inte beskatta den del av inkomsten som krävs fören rimlig försörjning av barnen. Nödvändiga och styrkta barntillsynskostnadermåste vidare vara avdragsgilla som utgift för inkomsternas förvärvande. Ettsådant skattesystem skulle innebära stora fördelar. Arbetsfördelningen mellanmakar skulle inte styras av skatten, eftersom denna skulle bli ungefär likastor oberoende av hur hushållsinkomsten fördelas dem emellan. Marginalskatten ivanliga inkomstlägen för heltidsarbetande skulle bli lägre än nu - och lägre äni den beslutade marginalskatteomläggningen. Deltidsarbete skulle inte längrelöna sig så mycket bättre än heltidsarbete. Avdrag av oUka slag skulle bli merlikvärda. Behovet av inkomstprövade bidrag skulle minska genom att man redanvid beskattningen tog hänsyn till barnfamiljernas lägre skatteförmåga.Rundgången skulle minska liksom de hårda marginaleffekter som beror på attbehovsprövade bidrag faller bort. Reformen bör ha som mål att barnfamiljer sombetalar skatt inte skall behöva vara hänvisade till inkomstprövade bidrag. Inteheller skall familjer som uppbär sådana bidrag behöva betala skatt. Äveni övrigt bör utredningsarbetet ske med beaktande av de synpunkter som framförtsi motionerna 288, 384 och 684. debatt utskottet under mom. 16 bort hemställa att med bifalltill motion 1982/83:365 yrkande 1 och med ' anledningav motionerna 1982/83:288 yrkande 1 och 1982/ 83:684 hos regeringenbegär utredning och förslag om en reformeradfamiljebeskattning i enlighet med vad utskottet SkU1982/83:50. Inkomstuppdelning mellan makar i näringsverksamhet (mom.20) Förste vice talmannen , , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 50 som börjar med "De bestämmelser" och slutar med"därför motionen" bort ha följande lydelse: De begränsade möjligheterna till uppdelning mellan makarav inkomster från ett fåmansföretag kan leda till en samlad skattebelastningför makarna som från rättvisesynpunkt inte kan accepteras. sambeskattas uteslutande B-inkomsteroch endast till den del de överstiger . Enligt utskottets mening saknasanledning att sambeskatta inkomster av eget arbete. Utskottet anser därför attbegränsningsregeln bör upphävas. De förslag till författningsändringar somföranleds härav bör föreläggas . dels att utskottet under mom. 20 bort hemställa att med anledning avmotion 1982/83:711 beslutar att de begränsningsregler som f n. i vissa fallgäller i fråga om inkomstuppdelning mellan makar i inkomstslagen jordbruksfastighetoch rörelse slopas och hos regeringen begär att förslag härom föreläggsriksdagen . Schablonavdraget i inkomstslaget tjänst (mom. 25) Förste vice talmannen , , och (alla m) anser dels att sista meningen i tredjestycket på s. 52 bort utgå och ersättas med text av följande lydelse: Vad härefter angår schablonavdraget i inkomstslaget tjänstanser utskottet för sin del att detta bör vara så avpassat att praktiskt tagetalla inkomsttagare kan förmodas ha kostnader som uppgår till schablonavdragetsbelopp. Att medge avdrag för kostnader som den skattskyldige inte har haftanser utskottet principiellt felaktigt och strider dessutom mot skatteförmågeprinci-pen.Schablonavdraget utgör f. n. Uppräkningen 1982 till . kommer,med hänsyn till att detta belopp bl. a. inte omfattar kostnader för resor tilloch från arbetet, med säkerhet att innebära att ett betydande antalskattskyldiga blir överkompenserade för sina kostnader för intäkternasförvärvande och bibehållande. Utskottet tillstyrker således bifall till motion 2108 idenna del. Förslag till erforderlig författningsändring bör föreläggasriksdagen . SkU 1982/83:50 74 delsatt utskottet under mom. 25 bort hemställa att med anledning av motion 1982/83:2108yrkande 5 och med avslag på motion 1982/83:1736 beslutar att schablonavdrageti inkomstslaget tjänst begränsas till . och hos regeringen begär attförslag av angiven innebörd föreläggs . Bostadssparande(mom. 30) Förstevice talmannen , , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.56 som börjar med "Den särskilda" och slutar med "dennamotion" bort ha följande lydelse: Vadhärefter angår stimulanser till bostadssparandet är det, som motionärernabakom motion 1734 framhåller, uppenbarligen så att kontantinsatsen för etteget hem eller en bostadsrättslägenhet är mycket betydande ochkostnaderna i samband med bosättningen även i övrigt betungande. I likhet medmotionärerna finner utskottet det vara viktigt att söka stimulera ettproduktivt sparande inom den socialt sett så betydelsefulla bostadssektorn ochpå så sätt grundlägga bättre sparvanor hos ungdomen. Riktade sparstimulanser iform av ett skattepremierat bosparande torde vara det bästa medlet attåstadkomma en sådan stimulans. Det bör ankomma på regeringen att snaraståterkomma med erforderliga förslagt delsatt utskottet under mom. 30 bort hemställa att med bifall till motion 1982/83:1734hos regeringen begär förslag till en uppläggning av stimulanser till bostadssparandetenligt de riktlinjer som anges i motionen. Skattereduktionför aktieutdelning (mom. 32) StigJosefson (c), förste vice talmannen (), (), (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 55 med "Motivet för" och slutar på s. 56 med "ocksåmotion 1741" bort ha följande lydelse: