bet · G601KU30 · 1982-12-31 00:00:00 — a. på grund av att avskrivningar inomaffärsverken inte beräknas med utgångspunkt från vad skatte- ochaktiebolagslagstiftningen tillåter är inte heller överskottsbegreppet detsammasom i bolag. Även beträffande mervärdeskatten är förutsättningarna förteleverkets skattskyldighet i vissa avseenden olika dem som gäller för privataföretag. Vid riksdagsbehandlingen instämdeutskottsmajoriteten i att bolagsformen hade avgörande fördelar framförverksformen (/81:9). I en reservation (s) riktades bl. a. kritik i sakmot propositionens uttalande att konkurrensutsatta verksamhet iprincip borde bedrivas i bolagsform. Möjligheterna för domänverket att bilda aktiebolaginfördes (prop. Någon analys av konstitutionell natur gjordesinte i propositionen eller vid riksdagsbehandlingen (JoU 1968:32). Det beslötsdock att beslut om att bilda aktiebolag eller förvärva aktier i sådana bolagendast fick ske efter Kungl. Maj:ts beslut i varje enskilt fall. Justitiekanslern () har med anledning av vissa händelserinom domänverket företagit en utredning vars resultat redovisats i ett beslutden . Beslutet föregicks bl. a. av ett uppdrag från regeringen tilldomänverket att verka för att JK fick ta del av sådana handlingar och erhållasådana uppgifter rörande verksamheten inom domänkoncernen som kan ansesbehövliga i hans utredning om domänverket. JK lämnar i beslutet bl. a. en redovisning för hurdomänkoncernen är uppbyggd. Redovisningen, som har ett principiellt intresse,fogas till denna promemoria som underbilaga 2. JK uppehåller sig i beslutet ingående vid frågan omomfattningen av den offentliga insynen i och statsmakternas tillsyn, kontrolloch styrning av verksamheten i statsägda bolag som är direkt knutna till enstatlig myndighet. Han anför i detta hänseende bl. a. följande: Aktiebolag som helt eller delvisägs av staten skall i princip bedriva verksamhet på samma affärsmässiga grundersom vanliga företag och arbeta i marknadskonkurrens med dessa. Denna principkommer också till uttryck i det bemyndigande som givit domänverketatt bl. a. bilda aktiebolag (jfr prop. Genom att tillåta bildandetav bolag har statsmakterna enligt min mening medgivit att de delar avverksamheten som bolagen omfattar undandras offentlig insyn. Styrningen av destatliga bolagen från statsmakternas sida bör därför i princip ske endast genomatt staten i egenskap av aktieägare bevakar ledningen och skötseln av bolagen.Dessa bör därför inte heller stå under min tillsyn. Bolagen är underkastadeaktiebolagslagens regler och bör av den anledningen i övrigt vara juridisktsjälvständiga. En annan ordning skapar rättsliga konflikter bl. a. på grund avbestämmelserna i sistnämnda lag vilket visas i detta ärende. Att statsmakterna har ansett att de statliga bolagensverksamhet i princip inte skall vara underkastad offentlig kontroll framgår bl.a. av att deras verksamhet är undandragen riksrevisionsverketsförvaltningsrevision'. Denna kan inte omfatta en granskning av bolagen.Riksrevisionsverket har i princip inte någon möjlighet att infordra uppgifterfrån bolagen. I några undantagsfall bl. a. när det gäller domänverkets koncernbildninghar dock en KU1982/83:30 196 begränsad möjlighet öppnats genom en s. k. insynsklausul ibolagsordningen. Detta ger dock inte någon grund för en offentlig tillsyn. FörDomänhousings del har insynsklausulen (11 § i bolagsordningen) följandelydelse: "Styrelsen och verkställandedirektören skall på begäran lämna de upplysningar ochhandlingar samt ge det bistånd finner erforderligt för sinrevision av domänverket." Min undersökning i detta ärende hargivit vid handen att domänverkets ledning har ansett sig ha och böra halångtgående befogenheter att leda beslutsverksamheten och påverka transaktionerinom bolagen. Det framgår bl. a. av den redogörelse för domänkoncernen som jaghar lämnat fidigare i detta beslut. Jag anser att en sådan ordning strider motaktiebolagslagens regler om beslutsfattande och ansvar. Vidare anser jag attden står i strid med de principer som ligger till grund för bildandet avstatsägda bolag. Tanken härmed var att bolagen skulle ha en strikt affärsmässigverksamhet och som jag har framhållit bedriva denna verksamhet på sammaaffärsmässiga grunder som vanliga privata företag. Enligt min mening bör inte direkt myndighetsutövandeverksamhet eller myndighetsliknande funktioner, som bl. a. kan innebärarestriktioner för ett strikt kommersiellt handlande, slå igenom i bolagen genomatt verket kan utöva sina myndighetsfunktioner i dessa. Om så skulle varafallet måste också statsmakterna ges insyn i bolagen och dessa bli föremål förnågon form av offentlig tillsyn. Beslutsprocessen i verk och bolag bör såledeshållas i sär. ledning måste naturligtvis ha möjlighet att tillseatt vissa vägledande principer för hela koncernens verksamhet efterlevs även ibolagen men detta får ske i de aktiebolagsrättsliga formerna och inte genom ettdirekt ingripande i enskilda affärshändelser. Jag anser således att det är nödvändigt att det råder enklar skiljelinje mellan myndighetsverksamhet i verket och affärsdrift ibolagen. Beslut beträffande affärshändelser kan eljest fattas av verket överhuvudet på beslutsfattarna i bolagen och t. o. m. i direkt strid medaktiebolagslagens regler. En annan ordning skapar också villrådighet i fråga ombeslutanderätten och ansvarsfördelningen. Ingen känner det slutliga ellerövergripande ansvaret för verksamheten i bolagen och beslutsprocessen bliroklar. Det uppstår lojalitetskonflikter hos de beslutande inom bolagen iförhållande till beslutsfattarna i verket. Beslut eller viljeyttringar frånverksledningens sida som inte nödvändigtvis grundar sig på affärsmässigavärderingar och principer vilka skall gälla för bolagen kan bli rättesnöre förhandlandet i dessa. JK pekar vidare på problemet medatt tjänstemän i domänverket har befattningar i verkets dotterbolag.Han anför härvid följande: Genom att skilda regelsystem ärtillämpliga kan ett visst handlande från någon tjänstemans sida komma attbedömas väsentligen olika, beroende på om han har handlat i egenskap avtjänsteman i verket eller i egenskap av anställd i dotterbolaget. (yttrande till revisorer över eninom revisorernas kansli utarbetad rapport, 1981/82:4, rörande intäkts- ochkostnadsutvecklingen vid domänverket.) Enligt min mening är det inte lämpligtmed en dylik personalunion. Rättsliga konflikter kan uppstå, t. ex.aktiebolagsrättsliga. Dessa frågor bör lämpligen KU 1982/83:30 197 bli föremål för statsmakternas överväganden. Frågorna ärmåhända generella och berör inte bara domänkoncernen. Oklarheter i fråga omansvarsförhållandena mellan verket och bolaget slår. enligt min mening ochsåsom jag har beskrivit, igenom även på mitt verksamhetsområde. I sin sammanfattande bedömningpekar JK bl. a. på de oklarheter om ansvarsfördelningen som skapas av atttjänstemän i domänverket också har befattningar i dotterbolagen. JK framhålleratt dessa oklarheter, som bl. a. påverkar JK:s tillsyns- och kontrollfunktion,torde gälla också för andra verk med dotterbolag. Det vore enligt JK:s meninglämpligt om denna fråga blev föremål för statsmakternas överväganden. Enligt vad som uppgivits från till en utredning med uppgift bl. a. att se över frågor om ledningenav de statliga förvaltningsmyndigheterna under utarbetande i departementet. Det bör i sammanhanget också nämnas att den år 1977tillsatta förvaltningsutredningen (B 1977:01) fick tilläggsdirektiv"att kartlägga de förändringar som skett i den statliga förvaltningensorganisafion och mot bakgrund härav beskriva och analysera nu rådandeförhållanden och problem i relationerna mellan regering, riksdag ochförvaltningsmyndigheter". Tilläggsdirektiven hade föranletts avkonstitutionsutskottets betänkande 1977/78:38 över en motion av (),vari föreslagits att skulle begära en allmän översyn av principernaför den statliga förvaltningens ställning, organisation och verksamhetsfrågor. väntas framlägga sittslutbetänkande under innevarande år. Allmänt om det regelsystem som gäller för statliga företag När statlig företagsamhet drivs iaktiebolagsform gäller samma regler som för privatägda aktiebolag. Dettabetyder att aktiebolagens ansvarighetsregler är tillämpliga fullt ut. Ägarens- statens - inflytande utövas således på bolagsstämman. Det ankommer påbolagsstämman att utse bolagets styrelse, som i sin tur utser verkställandedirektör. Styrelsen svarar för bolagets organisation och förvaltningen avbolagets angelägenheter. Verkställande direktören skall handha den löpandeförvaltningen enligt de riktlinjer och anvisningar som styrelsen meddelar. Det förekommer, att departementstjänstemän är styrelseledamöteri statliga bolag men såvitt framgår av den redovisning som lämnas i den i detföregående omnämnda regeringsskrivelsen (1982/83:20) är detta långt ifrånregel. Det kan nämnas att i de båda moderföretagen är industridepartementet representerat i styrelserna genom endepartementstjänsteman (samme person i båda styrelserna). Det kan också nämnasatt av 29 dotterbolag till är departements-tjänstemän enligtvad som kan utläsas av skrivelsen (1982/83:20) styrelseledamöter i fyra.Motsvarande siffror för dotterbolag till är KU1982/83:30 198 18 och 1. Vid tillkomsten av 1969 berördes frågan omförhållandet mellan regeringen. och de statliga företagen.Statsföretags uppgift angavs därvid vara att fungera som ett mellanled iförhållandet mellan regeringen och de statliga bolagen. Dess uppgift skullevara att ta ansvaret för den översiktliga planeringen i stort av de statligaföretagen, varmed främst avsågs frågor rörande investeringar av sådanomfattning att de i väsentlig grad påverkade företagssektorns struktur ellerinnebar upptagande av nya verksamheter. Enligt vad departementschefen anförde i proposifionen ombildandet av Statsföretag borde man efter tillkomsten av ett förvaltningsbolagkunna skilja mellan sådana beslut av mera allmän innebörd, vilka fattas av denpolitiskt ansvariga instansen i förhållande till förvaltningsbolaget och beslutsom huvudsakligen är ekonomiskt/tekniskt motiverade, vilka förvaltningsbolagetfattar vid utövandet av sitt ägaransvar gentemot dotterbolagen. ställde sig bakom ett uttalande avstatsutskottet att det genom inrättandet av förvaltningsbolaget blev möjligtatt i större utsträckning än nu hänföra politiska beslut av verkställande naturtill skilda organ, vilket enligt utskottet innebar faktiska fördelar och stod iöverensstämmelse med traditionen inom svensk förvaltning. Den föreslagna ansvarsuppdelningenmellan Kungl. Maj:t och förvaltningsbolaget ser utskottet som ett nödvändigtled i vad avser en rationell ledning av de statliga företagen. Maj:t harfortfarande huvudansvaret för skötseln av den statliga företagssektorn.Utskottet anser inte att den föreslagna ansvarsuppdelningen begränsarriksdagens möjligheter att erhålla upplysningar om de olika statliga bolagen.Sådana möjligheter kommer bl. a. att finnas dels genom medverkan vidrevision av förvaltningsbolaget, dels genom att riksdagsledamöter beredstillfälle delta i förvaltningsbolagets bolagsstämmor och där kan ställafrågor, dels i anslutning till den redogörelse om den statliga koncernen, somårligen avses föreläggas , dels genom interpellationer och enklafrågor. Vid konstitutionsutskottetsgranskning av den s. k. Telubaffären lade utskottet några principiella aspekterpå regeringens möjlighet att ingripa mot statliga företagstransaktioner somfrån skilda synpunkter framstod som olämpliga och vilka skyldigheter regeringenhade att ingripa i sådana fall. Utskottet (maj.) anförde i detta hänseendeföljande: Enligt 8 kap. 2 och 3 §§regeringsformen skall föreskrifter om bolag och om förhållandet mellan enskildaoch det allmänna liksom föreskrifter som i övrigt avser ingrepp i enskildasekonomiska förhållanden meddelas genom lag. Utan stöd i lag kan regeringen inteföreskriva t. ex. att ett visst avtal inte får tecknas eller att ett tecknatavtal inte får fullföljas. Regeringsformens bestämmelser i detta hänseende ärtillämpliga såväl för enskilt som för statligt ägda företag. är ett av förenade fabriksverken helägtdotterbolag. Enligt vad statsmakterna flera gångar uttalat - bl. a. vidtillkomsten av - skall ansvaret för tillsynen av indirekt ägdastatliga företag åvila de KU1982/83:30 199 förvaltande bolagen eller affärsverken.Ansvarsfördelningen inom varje aktiebolag följer de regler som ges iaktiebolagslagen. Dessa innebär bl. a. att styrelsen skall svara för bolagetsorganisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Såvitt utskottet har kunnat finna föreligger det teknisktsett två möjligheter för regeringen att på formell väg förhindra att en ickeönskvärd affärstransaktion kommer till stånd. Den ena metoden är att regeringenå statens vägnar träffar avtal med företaget om begränsningar i företagetshandlingsfrihet. Sådana avtal torde knappast ha träffats utan stöd iriksdagsbeslut. Den andra formella möjligheten är att sätta i gång en tämligenkomplicerad kedja av åtgärder. Regeringen kan ge det förvaltande affärsverketett uppdrag att i kraft av sitt aktieinnehav hos dotterbolagets styrelse föruppgivet ändamål skriftligen begära inkallande av en extra bolagsstämma (9 kap.6 § ABL). Vid den extra bolagsstämman kan den valda styrelsen avsättas och enny styrelse utses, som därefter utser en ny verkställande direktör. Sedan dessaåtgärder vidtagits kan den nya ledningen annullera avgivna offerter eller brytaingångna avtal, varvid skadeståndsskyldighet givetvis kan komma att uppstå.Ett sådant förfarande, om än teoretiskt möjligt, skulle i flera avseendenstrida mot hävdvunna principer i styrningen av såväl statlig som annanaffärsverksamhet. Dels skulle det vara ett avsteg från de allmänna grundsatsersom statsmakterna fastlagt för de statliga företagens verksamhet och som bl. a.innebär att staten som ägare avstår från varje detaljstyrning av den löpandeaffärsverksamheten. Dels skulle det innebära ett avsteg från den iaktiebolagslagen förutsatta funktionsfördelningen mellan bolagsstyrelse ochbolagsstämma. Vid sidan av dessa formella möjligheter att påverkaaffärstransaktioner i statliga företag kan regeringen - om lagligt stöd föringripande saknas -endast på informella vägar öva inflytande över företagenshandlande. Regeringen och dess ledamöter kan ge råd och synpunkter, men sådanasynpunkter saknar rättsverkningar och har följaktligen inga bindandekonsekvenser för företaget. När ett enskilt statsråd i auktoritativa former gerråd till underställda myndigheter uppkommer ibland frågan om sådana anvisningarkan uppfattas som försök till "ministerstyre" eller usurpation av debefogenheter som tillkommer regeringen. I förhällande till företag eller andrafrån staten fristående rättssubjekt gäller emellertid att varken det enskildastatsrådet eller regeringen har rätt att självständigt meddela föreskrifter.Här föreligger därför knappast ens teoretiska förutsättningar för"ministerstyre". Vid sidan av de aldrig prövade och i fleraavseenden principiellt betänkliga formella metoder som ovan beskrivits harregeringen således, såvitt utskottet kunnat finna, inga andra möjligheter attingripa mot transaktioner av den typ som exemplifierats i TELUB-fallet än attinformellt ge sin mening till känna. Den andra huvudfrågan är då i vilkenutsträckning som det kan anses tillbörligt och tillrådligt att regeringenutnyttjar denna möjlighet. Med den ansvarsfördelning som varit vedertageni det svenska samhället är det ingen normal uppgift för regeringen att görabedömningar av enskilda affärstransaktioner. Det kan inte vara regeringensskyldighet att mer allmänt granska företagens verksamhet och utfärdarekommendationer om vilka typer av offerter eller order som är mer eller mindrelämpliga. Undantag från denna huvudprincip om återhållsamhet med inblandning iföretagens självständiga verksamhet torde i första hand komma i fråga närväsentliga politiska mål synes kunna äventyras genom företagens verksam- KU1982/83:30 200 Det är svårt att genom klara kriterier ange när såskall anses vara fallet. De bedömningar som görs måste bygga pålämplighetsavvägningar i vilka många olika faktorer måste beaktas. Utskottets socialdemokratiskaledamöter redovisade i en reservation sin syn på de aktuella principfrågorna.Reservationen har i denna del följande innehåll: Då det av utskottets redovisningbl. a. framgår att man på regeringshåll och bland departementstjänstemänframfört åsikten att ett regeringsingripande mot det statliga aktiebolaget ifråga inte varit möjligt från formella utgångspunkter, anser sig utskottet början böra klara ut rättsläget i detta hänseende helt oberoende av detförhållande att hittillsvarande regler om krigsmaterielexport inte innehållerförbud mot export av kunskapsöverföring eller om ett regeringsingripande varitpåkallat eller inte. Utskottet återkommer till dessa frågor . Det förhåller sig så att varje aktiebolag, statligt ellericke statligt, oberoende alltså av vem som äger aktierna, är en självständigjuridisk person, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Vid bolagsstämmanutövar aktieägarna sin rätt att besluta i bolagets angelägenheter. a. utsesstyrelse och revisorer för bolaget. I större aktiebolag utser styrelsen sedan isin tur en verkställande direktör. Denne svarar för den löpande förvaltningenmedan ledningen och förvaltningen i övrigt tillkommer styrelsen. För varje aktiebolag skall finnas en bolagsordning. Avdenna skall framgå vilken verksamhet bolaget bedriver. Bolagsordningen kanockså innehålla bestämmelser som styrelsen och andra företrädare för bolaget ärskyldiga att följa så länge bestämmelserna inte strider mot aktiebolagslagen ellernågon annan författning. Om emellertid en konflikt uppkommer mellan styrelsen och bolagsstämman kan den senarenär som helst avsätta styrelseledamöter som valts av stämman. Styrelsen och verkställande direktören är i princip ocksåskyldiga att rätta sig efter de direktiv som bolagsstämman meddelar. Stämmanfär emellertid inte dirigera förvaltningen i sådan utsträckning att styrelsenförlorar sin ställning som ansvarig handhavare av förvaltningen. Enligtaktiebolagslagen har verkställande direktören och styrelsen förpliktelser intebara mot bolaget utan också mot utomstående, främst bolagets borgenärer. Den formella styrningen av de bolag där staten helt ellerdelvis äger aktierna kan alltså endast utövas på bolagsstämman. Genom bl, a,valet av styrelse och möjligheten att i bolagsordningen föra in särskildabestämmelser om exempelvis bolagets målsättning kan statens representanter påbolagsstämman påverka inriktningen av bolagets verksamhet. En annan form av styrning som kan användas i förhållandetill ett statligt bolag såväl som till varje annat fristående rättssubjekt äratt i den mån anslag beslutats för bolagets verksamhet föreskriva särskildavillkor för anslagets användande. Bolaget kan dä självfallet undandra sigstyrningen genom att avstå från att utnyttja anslaget. Några andra former av formell styrning av statliga bolagfinns inte. Det bör dock i sammanhanget erinras om att staten självfallet kansluta avtal med ett statligt bolag (liksom med vilket annat friståenderättssubjekt som helst) varigenom bolaget frivilligt går med på att inskränkasin handlingsfrihet på sätt som staten önskar. Ett välkänt exempel härpå äravtalen mellan staten och programföretagen inom radio och TV om reglerna förprogramverksam- KU1982/83:30 201 Likaså kan ett bolag gå med på att skriva inbestämmelser i bolagsordningen om att vissa av bolagets beslut skallunderställas regeringen eller annan statlig myndighet. I förevarande granskningsärende hartvå fall särskilt utretts av utskottet, nämligen dels statsrådet handläggning av frågor rörande skogsägares (Ncb) och dels förutvarande statsrådet . Åslings befattning med utbytetav verkställande direktör för . Vidare har frågan om regeringenseller enskilt statsråds kännedom om domänverkets husaffärer undersökts. INcb-ärendet har , förutvarande styrelseordföranden i Ncb SvenÖstling och departementsrådet hörts av utskottet. Frågor iärendet har också ställts till statsminister i anslutning till attdenne hördes inför utskottet i ett annat ärende. I statsföretagsärendet harNils G. Åsling och förre verkställande direktören i Per Sköldhörts. Slutligen har ordföranden i styrelsen för domänverket, förrelandshövdingen, hörts i ärendet angående husaffärerna. Beträffandevad som framkommit vid dessa utfrågningar hänvisas fill de stenografiskaupptagningarna, bilaga 10 B-G. KU 1982/83:30 AB ASEA-ATOM (50) AB (73) AB () (60) tenAB (51) StålAB (25) AB(SU) (33,3) AB Thörns Mekaniska Verkstad KU 1982/83:30 Förenade fabriksverken (FFV) AB (20) Fastigh kv Skogen nr I AB (50) (45) . AB (25) AB Kärnkraftutbildning (50) () (50) AB (50) KU 1982/83:30 ASGAB (67,5) AB Dissousgas (50) (37,5) AB Trafikrestauranger (TR) UtvecklingsAB (50) ABAero-transport (ABA) AB Vin-& Spritcentralen Företagskapi tal AB (64) kredit (61) Lantbruks kredit (50) KU 1982/83:30 AB (67) konvertering AB() AB (33) Den statliga företagssektorn . Siffrorinom parentes anger statens. SvenskaVarv ABs andel i procent av aktiekapitalet i de bolag sominte är helägda. Företagensaktieinnehav redovisas i ett organisatoriskt register KU 1982/83:30 > 206 Organisationstablån på sid. 4-7 omfattar 7 affärsverk,7 kreditinstitut och 160 aktiebolag. Av dessa 174 företag har 109 fått ett egettextavsnitt. För att ett företag skall redovisas med textavsnitt krävs attstatens andel av aktiekapitalet uppgår till samt att företagetbedriver verksamhet av viss omfattning eller är av allmänt intresse avsärskilda skäl. De 7 affärsverken och de 167 bolagen äger helt, delvis ellerinnehar minoritetsandelar i 1 049 bolag som - tillsammans med de 174 företageni organisationstablån (totalt 1 223 företag) - redovisas i de organisatoriskaoch alfabetiska registren. De174 olika företagen, som ingår bland de statliga företagen, varierar avsevärt istorlek och representerar en mångfald olika verksamhetsinriktningar. Här finnsaffärsverk, kreditinstitut, industriföretag och bolag som ålagts speciellauppgifter av staten, t. ex. och . Tabellennedan är en sammanställning över de företag som är representerade medföretagsbeskrivningar. Nedan presenteras de tio största företagen inom denstatliga sektorn sorterade efter olika mått. Omsättningen/utlåningeni den statliga företagsgruppen uppgick (eller motsvarande) till208 miljarder kronor. Motsvarande siffra var 177 miljarderkronor.' Resultatetföre dispositioner och skatt förbättrades med 590milj. Investeringarnaökade med 2399 milj. kr. eller och faller påaffärsverken och övriga aktiebolag. Antaletanställda minskade med ca 2000 personer motsvarande . Omsättning milj. kr. 207 939-' 177 381 + 17 Resultat före disp. 0. skatt milj. kr. 5 602' 4465' -1600 -1461 2249' 883' Investeringar milj. kr. 167 158 + 6 347 306 + 13 Medelantal anställda Förändring i % 3 407 3 568 'Omfattar i flera fall annat redovisningsår KU 1982/83:30 207 Det nystartade helstatliga bolaget () har övertagit huvuddelen av denuppdragsverksamhet som tidigare utfördes av geologiska undersökning(SGU). Bolaget har ca 500 anställda och bedriver konsultverksamhet inomgeologiområdet och därmed förenlig verksamhet. Verksamhet bedrivs från lokaleri , och med huvudkontor i . Dominerande verksamhetsgrenarär malm- och mineralprospektering samt olika typer av berggrundsundersökningar. Iproposition till föreslår regeringen att statens andel () avaktierna i överlåts till den andra aktieägaren ASEA AB.Riksdagsbeslut väntas . Undervåren 1982 beslutade att ett särskilt bolag skulle bildas för statensvägverks utlandsverksamhet, SweRoad consulting Aktiebolag. Företaget skall påaffärsmässiga grunder bedriva konsultverksamhet som också kan omfattaförsäljning av produkter och tjänster inom väghållningsområdet ävensom annandärmed förenlig verksamhet. Genom bildandet av ett fristående bolag kan enklarare avgränsning uppnås mellan verkets ordinarie verksamhet ochexportverksamheten. har sitt säte i .