bet · G601NU35 · 1982-12-31 00:00:00 — Utskottetutgår från att regeringen tar de initiativ som kan bedömas erforderliga.Motionen avstyrks med hänvisning till det anförda. I motion 1982/83:1483 (vpk) föreslås ett tillkännagivandeangående nödvändigheten av en fortsatt tillverkning av lastbils- ochtraktordäck. Motionären uppger att det f. n. inte finns någon tillverkning avdet slaget i . Han anser att en sådan behövs av såväl beredskapsskäl somsysselsättnings-, industri- och handelspolitiska skäl. Utskottet vill fästa uppmärksamheten på att det förutompersonbilsdäck-i dag här i landet tillverkas även traktordäck och lättalastvagnsdack, dvs. däck med en diameter som understiger 20".Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) har träffat avtal med en av landetsdäckindustrier om tillverkning inom en viss kostrtadsram av ett "krisdäck"(20" och 22,5") för tyngre lastfordon. Däcket utprovas f. n. ochskall kuurta tillverkas under avspärrningsförhållanden. Det är, som motionären framhåller, av stor betydelse inteminst av beredskapsskäl att behåller en viss kapacitet när det gällertillverkning av däck till lastbilar, bussar och traktorer. a. deåtgärder som vidtagits av ÖEF har enligt utskottets mening de önskemål sommotionären framfört i stor utsträckning tillgodosetts. Därför avstyrkerutskottet motionert. Kontroll av företag, m. m. I två motioner föreslås vissaändringar i den konkurrensrättsliga lagstiftningen. Den rtya kortkurrenslagen (1982:729) bör ertligt ettförslag i motion 1982/83:1500 (vpk) ändras i tre olika avseenden. Skadligverkan av konkurrensbegrärtSrtirtg skall, förutom i de i 2 § uppräkuade fallen,anses 4Riksdagen 1982/83. NU1982/83:35 38 föreligga även när den konkurrensbegränsade åtgärden"är till skada för sysselsättningen eller åsidosätter berördaarbetstagares eller kommuners intressen". Generellt förbud skall vidareinföras mot dels priskarteller, dels marknadsdelningsavtal. Motionärernasavsikt med det förstnämnda förslaget torde vara att det angivna kriterietskall beaktas endast i företagsförvärvsfallen. Motsvarande motionsyrkanden (vpk) framfördes våren 1982med anledning av regeringens förslag om ny konkurrenslag. De avstyrktes avnäringsutskottet och avslogs av (NU 1981/82:55 s, 16 f,). Vad angårdet nyssnämnda förslaget beträffande rekvisitet skadlig verkan anfördeutskottet att en prövning av företagsförvärv borde ske enbart med utgångspurtkti konkurrensrättsliga bedömningsgrunder. Ett skäl härför var att dekonkurrensvårdande myndigheterna inte kunde anses ha kompetens ellermöjligheter att väga in andra omständigheter än rent konkurrensrättsliga i sinbedömning. De negativa följder för sysselsättningen på en ort som kan uppkommatill följd av en företagsfusion fick enligt utskottets mening angripas ochmotverkas med andra medel, exempelvis av arbetsmarknads-politisk natur, -Utskottet avvisade vidare tankert på en kriminalisering av pris- ochmarknadsdelningskarteller och pekade bl, a. på svårigheten att preciserayttergränserna för förbud mot sädana karteller. 1 den mån sådana karteller harskadlig verkart får de angripas med stöd av missbruksbestämmelserna i lagen,anförde utskottet. De skäl utskottet anförde för att denämnda förslagen borde avslås är enligt utskottets mening alltjämt fullt bärkraftiga.Även den nu aktuella motionen avstyrks därför. Önskemålet i motion 1982/83:1475 (s) är att regeringenskyndsamt skall lägga fram förslag till lagstiftning om kontroll avföretagsförvärv. Av motiveringen framgår att motionärerna tänker sig en lag somskulle bygga på ett förslag som lades fram i en inomjustitiedepartementet upprättad departementspromemoria (Ds Ju 1974:17).Motionärerna anser att det borde vara möjligt att ingripa motföretagssammanslagningar som får långtgående negativa konsekvenser förkonsumertterna och för samhället. De allmänna intressen som främst gör siggällande är ertligt motionärerna hänförliga till sysselsättning,regionalpolitik eller konkurrens- och prispolitik. Förslaget i motionen överensstämmer som synes i alltväsentligt med ett av de av utskottet rtyss avstyrkta förslagert i motion1982/83:1500 (vpk) och bör enligt utskottets mening avslås på samma grund.Utskottet vill emellertid framhålla att det kan finnas anledning att återkommatill frågan om utformningen av bestämmelserna om fusionskontroll sedanerfarenheter vurtrtits av de rtya bestämmelserna i konkurrenslagen om kontrollav företagsförvärv. Två motioner, båda med socialdemokratiska upphovsmän, gårut på att samhällets inflytande i samband med företagsnedläggelser skall ökas.I den NU1982/83:35 39 ena, motion 1982/83:1474, begärs förslag till lagstiftningi syfte att öka samhälls- och löntagarinflytandet vid nedläggningar ellerinskränkningar i driften i företagen. Regeringen bör enligt motionärerna kunnaföreskriva villkor när ett företag planerar antingen nedläggning ellerpersonalminskning av viss omfattning. Reglerna i lagstiftningen borde dessutombli utformade så att de fackliga organisationerrta direkt får en väsentligtstärkt förhandlingsposition. I den artdra motionen, 1982/83:2019, begärs enlag som möjliggör att nedläggningsdrabbade företags lokaler och inventarier kanövertas av samhället. Motionärerna påpekar att nedläggningshotade företag i deflesta fall äger både industrilokalerna och de maskiner och den övrigautrustning som erfordras för en fortsatt drift av verksamheten i annan regi.Kommunerna borde därför ges rätt att expropriera erforderlig egendom ochutrustning, om syftet med åtgärden är att möjliggöra en fortsatt drift. Motiortärerrtas förslag rörartde vidgade befogenheter förkommunerna i samband med företagsnedläggelser synes irtbegripa en utvidgning avden kommunala kompetensen. Kompetensbestämmelserna i kommunallagstiftningenhar varit föremål för vissa överväganden i betänkandet (SOU 1982:20) Kommunernaoch näringslivet. Utredningen har emellertid endast föreslagit smärreförändringar i den gällande regleringen på området. harnyligen (KU 1982/83:21 s. 30 f.) med anledning av en rad motionsyrkartden (s,vpk) om ökad näringspolitisk kompetens framhållit att det är örtskvärtatt ert översyrt av den kommurtala kompetensen kommer till stårtd. 1 dettasammanhang anförde konstitutiorts-utskottet vidare följande. Det vartillfredsställande att regeringen i årets budgetproposition hade uttalat attkommunernas och landstingskommunernas roll i närings- ochsysselsättnirtgspolitiken skulle utredas. Denna utredning skulle inom kortpåbörjas. Motionerrta borde förklaras besvarade med det anförda. I enreservation av de borgerliga ledamöterna i utskottet föreslogs att motionernaskulle avslås på den grunden att någon utvidgning av kommunernas kompetens ifråga om sysselsättningspolitiska frågor inte var erforderlig. Till det anförda kan läggas att regeringen genom beslutden har gett direktiv till stat-kommunberedningen (som ersätterden tidigare stat-kommungruppen). Av dessa direktiv (dir. 1983:30) framgår bl.a. att beredningen skall överväga konsekvenserna av olika tänkbara kompetensgränserför kommunerna på det näringspolitiska området. Regeringen har vidare den 23februari 1983 uppdragit åt statens industriverk att utreda omfattningen ochinriktningen av kommunernas näringspolitiska verksamhet (se s. 10). Arbetetskall vara slutfört . Med hänsyn till den omfattande utredningsverksamhetrörande kommunernas närirtgspolitik som rtu har initierats finns det enligtutskottets uppfattning inte skäl för att göra några sådanaframställningar till regeringen som föreslås t motionerna 1982/83:1474 (s) och1982/83:2019 (s). NU1982/83:35 , 40 I samband med beslutvåren om avveckling av i träffade dettasmoderbolag samt vissa kommuner och företag i ett avtal omatt bilda ett särskilt bolag, , som skulle utgöra ettkomplement till andra insatser som vidtogs för att bygga ut närirtgslivet iLandskronaregionen. Utskottet hänvisar till dert redogörelse för bolaget somhar lämnats i det föregående (s. 19). I motion 1982/83:302 (s) föreslås att riksdagert skallbegära "en översyn av den årliga avgift" som haratt betala till staten. Motionärert föreslär att följartde i fortsättningenskall gälla i fråga om avgiften. (1) Den skall fastställas vara en ibeskattningshänseende avdragsgill kostnad i bolagets rörelse. (2) Den skall perräkenskapsår uppgå till det belopp som beslutad utdelnirtg motsvarar föreskatt. (3) Dert skall tidsbegränsas genom att utgå endast under de fem förstaräkenskapsår för vilka utdelrtirtg i bolaget beslutas. - 1 motiveringert anförsatt samhället, om bolaget kan uppfylla de förväntrtingar som ställts på det vidtillkomsten, får en mycket god förräntning på sin insats. Att därutöver en ickeresultatba-serad avgift begärs är enligt motiorten alltför långtgående. Det äri och för sig rimligt att viss ersättning erläggs till staten förtillskottsmedlen, men den borde i så fall knytas till resultatet och varatidsbegränsad. Motionären anser vidare att den rådande ovissheten beträffandeden skatterättsliga karaktären av avgiften bör undanröjas på det sätt somföreslås i motionen. Med anledning av förslagen i motionen vill utskottetframhålla följande. skapades som ett instrument förstaten, de berörda kommunerrta och näringslivet i för att mildraeffekterna av Öresunds-.varvets avveckling. Utformningen av det direktastatliga engagemanget är så till vida unikt att staten har tillskjutitmerparten av aktiekapitalet och det arbetande kapitalet under det att ägandettill övervägande del ligger på andra händer. Den helt dominerande delen avägandet ligger dock hos andra samhällsorgan samt hos det statligt ägda . När staten i andra sammanhang har tillhandahållit kapital tillinvestmentbolag eller utvecklingsbolag av skilda slag har detta i allmärthetskett antingen såsom lån mot sedvanlig ränta och tned amorteringsskyldighet förmottagaren eller som ett rent ägartillskott. I de senare fallen haräganderättert till bolaget helt eller delvis legat kvar hos statert, hos någotstatligt organ eller hos den regionala utvecklingsfonden i länet. Mot bakgrundav den särskilda form som staterts engagemang i har fåttkan man enligt utskottets mening inte rikta någon invändning emot att statenhar betingat sig viss ersättning av bolaget för det tillskjutna kapitalet. En sådan ersättnirtg kan naturligtvis beräknas enligtolika principer. Utskottet vill inte utesluta att ändringar i villkoren förstatens kapitaltillskott kan visa sig behövliga för att bolaget skall kunnaverka på ett effektivt sätt. NU1982/83:35 41 Utifrån samhällets och de berörda kommunernas intressen avatt så snabbt-som möjligt skapa nya arbetstillfällen i stället för dem somförsvann i samband med Öresundsvarvets nedläggrtirtg framstår enligt utskottetsmening en konstruktiort som ställer statens ersättning i relation tillvinstutvecklingen som mer rimhg. Bolagets möjUgheter att verka i enlighet medsitt syfte skulle givetvis förbättras om den nuvarande avgiften ersattes av enresultatankrtuten avgift av exempelvis det slag som föreslås i motionen. I konsortialavtalet har förutsatts att bolaget, sedanerfarenheter har vurtrtits av verksamheten, skall kunrta ta upp överläggningarmed staten om ändringar av villkoren för statens tillskottsmedel till bolaget.Denna möjlighet har redan utnyttjats en gång, varvid dock principerna förbestämmande av avgiften till staten inte berördes. Det får enligt utskottetsmening i första hand ankomma på bolaget att, på det sätt som har förutsatts iavtalet, ta upp diskussioner med staten ifall bolaget önskar ändringar i degällande bestämmelserna om villkoren för statens kapitaltillskott. Vad angår frågan om den aktuella avgiftens skatterättsligastatus vill utskottet påpeka att det ankommer på taxeringsmyndigheterna attbedöma om avgiften skall betraktas som en avdragsgill kostnad i rörelsen. Sammanfattningsvis finner utskottet att det kan finnasskäl att i stället för den nuvarande avgiftskonstruktionen överväga enavgiftsmodell enligt vilken bolagets avgift till staten sätts i relation tillvinstutvecklingen. Ett nytt avgiftssystem bör dock inte utformas på ett sådantsätt att de privata aktieägarna i bolaget gyrtrtas i högre grad än vad nu ärfallet. Som utskottet redan påpekat har bolaget enligt avtalet möjlighet att taupp förhandlingar med staten om villkoren för statens kapitaltillskott. Pågrund av det anförda anser utskottet att en sådan framställning om översyn avden årliga avgiften som motionären begär inte är påkallad. Motion 1982/83:302(s) avstyrks följaktligen. 1. beträffande riktlinjer förnäringspolitiken att avslär a) motion1982/83:1588 yrkande 1, b) motion 1982/83:1615 yrkandena 1 och5, c) motionerna1982/83:1037 och 1982/83:2040, 2. beträffande främjande avserviceföretagen att riksdagert avslår a) motiort1982/83:1498, b) motiort 1982/83:1588 yrkande 4, 3. beträffandeinvestmentbolagens styrelser attriksdagen avslår motion 1982/83:1658 yrkande 2, NU1982/83:35 42 4. beträffande detinstitutionella aktieägandet' att avslär motion 1982/83:2010, 5. beträffandeegenföretagares personliga borgensåtaganden att avslår motion1982/83:490, 6. beträffandepantsättning av produktidéer och patent att avslår motion1982/83:2042, 7. beträffandekreditstöd till enskilda vårdhem att riksdagert avslår motion 1982/83:269, 8. beträffandeåtgärder till stöd för små och medelstora företag att avslår motion1982/83:2132 yrkande a, 9. beträffandeutvecklingsfondernas serviceverksamhet att avslår motion 1982/83:2132yrkande b, 10. beträffande informations- och utbildningskampanj rörande småföretag attriksdagen avslär motion 1982/83:2043, 11. beträffandeAB Handelskredit attriksdagen avslår motion 1982/83:1024, 12. beträffande åtgärder för attstimulera kvinnor att starta före tag attriksdagen avslår motion 1982/83:688, 13. beträffande kooperationenskapitalförsörjning att avslär a) motion1982/83:803 yrkartdena 1-6, b) motion 1982/83:1615 yrkande 2, c) motion1982/83:2012, 14. beträffande arbetskooperation att riksdagert a) avslär motion1981/82:1933, motion 1982/83:803 yrkande 7 och motion 1982/83:1615 yrkande 4, b) avslår motion1982/83:338. , 15. beträffandeåtgärder för småföretag i att avslår motion1982/83:1585 yrkande 6. 16. beträffandesamordnad industriplanering för attriksdagen avslår motion 1982/83:2009, 17. beträffandeindustriell utvecklingsfond för att avslår motion1982/83:2032, 18. beträffandeförstatligande av läkemedelsindustrin m. m. att avslår motiort1982/83:1106, 19. beträffartdeökad samverkan inom plast- och gummiindustrin att riksdagert avslår motion1982/83:491 yrkande 3, 20. beträffandetillverkning av lastbils- och traktordäck att avslär motion1982/83:1483. NU1982/83:35 43 21. beträffandeändringar i konkurrenslagen att avslår motion 1982/83:1500, 22. beträffandekontroll av företagsförvärv att avslår motion 1982/83:1475, 23. beträffandesatnhällsinflytande vid företagsnedläggelser att avslår a) motion1982/83:1474, b) motion1982/83:2019, attriksdagen avslår motion 1982/83:302. Närvarande: (), (),(), (), (), LennartPettersson (s), (), (), (),Per (), (), (vpk), BirgittaJohansson (s), Bo Finnkvist (s) och (). Riktlinjer för näringspolitiken (mom. 1) (), StaffanBurenstam (), (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 23 med "Enligt utskottets" och slutar pä s.24 med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse: Utskottet vill till en början framhålla att den bristandelönsamheten irtom industrin är det största hindret för en irtdustriell expausion.öm förutsätt-nirtgarna för rtärirtgslivet skall kunna förbättras måstemarknadsekonomirt stärkas pä skilda sätt, främst genom närirtgspolitiskaåtgärder av generell natur. Dessa åtgärder måste bl. a. vara inriktade på enhöjning av lönsatnhetsrtivån inom näringslivet i dess helhet. Selektivaåtgärder bör undvikas. Näringslivet måste ges förutsättningar att klaranödvändiga omställningar samt möjlighet att satsa på utvecklingsdugligaindustrier. En omstrukturering måste syfta till att slå vakt om de långsiktigtutvecklingsbara enheterna inom industrin. Företagens garanti för fortlevnadmåste vara deras NU1982/83:35 44 egen utvecklingskraft och lönsamhet - inte offentligabidrag. Konkurrensen får inte snedvridas och kapitalmarknaden intesnedbelastas. Av budgetpropositionens riktlinjer för industripolitiken framgåratt regeringen avser att utöka den offentliga styrningen och kontrollen avnäringslivet. Utskottet vill understryka att vad som krävs är inteen ökad styrrting av näringslivet utan en positiv syrt på förrtyelse ochstrukturomvartdling, så länge den sker i socialt acceptabla former. Däremot börman, som påpekas i motion 1982/83:1615 (fp), ingripa mot de företag som inte lojalträttar sig efter gällande bestämmelser. bör enligt utskottets meninggöra ett uttalande angåertde industripoUtikens inriktning av här angiveninnebörd. De nu aktuella yrkanderta i motionerna 1982/83:1588 (m) och1982/83:1615 (fp) skulle därigenom tillgodoses. De yrkanden om en långtgåendeomvandling av närirtgslivet i socialistisk riktning som läggs fram i motionerna1982/83:1037 (vpk) och 1982/83:2040 (vpk) bör däremot avslås. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande rikdinjer för näringspolitiken attriksdagen med anledrting av motionerna 1982/83:1588 yrkande 1 och 1982/83:1615yrkanderta 1 och 5 samt med avslag på motionerna 1982/83:1037 och 1982/83:2040som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Riktlinjer för näringspolitiken(mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 23 med "Enligt utskottets" och slutar på s.24 med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse: En verkningsfull kamp mot den ekonomiska krisenförutsätter enligt utskottets mening en kvalitativt annorluuda och merlångsiktigt upplagd industripolitik än den som bedrivits. Denna måstebetecknas som passiv och odynamisk. De stödinsatser av finansiell natur som hargjorts har varit nödvändiga men alltför litet inriktade på förnyelse och har irealiteten inneburit att privatkapitalets avvecklingskostrtader har överförtspå samhället. Det regionalpolitiska elementet i industripolitiken har varitsvagt och har inte stått i proportion till krisregionernas behov.Industripolitiken bedrivs i ett mycket kortsiktigt perspektiv. Sålunda harexempelvis de s. k. strukturplanerna för krisbranscherna bara nägra få årsräckvidd. Utskottet delar uppfattningen att ett sådant program för envidare, långsiktig industrialisering av som föreslås i motion1982/83:2040 (vpk) skulle bli ett viktigt medel att vända den industriellautvecklingen i positiv riktnirtg. Särskilt vill utskottet peka på detaugelägrta i att vissa nyckelsektorer inom näringslivet natiortaliseras - deprivata affärsbankerna, finansirtstituten, försäkrirtgskoncernerna ochinvestmerttbolagen samt de NU1982/83:35 45 ledande företagen inom dator- och elektronikbranschen.Vidare bör, som motionärerna föreslår, programmet allmänt syfta till att dettunga inslaget av råvaruproduktion, halvfabrikat och energikrävartde processerskall minska till förmån för vidareförädling och avanceradfärdigvaruproduktion. Tyrtgd-punkten bör ligga på satsningar inom bl. a.följande sektorer: avancerade transportsystem, teknik för utbildning ochkunskapsförmedling, datorer och elektronik, byggnads- och stadsplaneteknik,förnybar energi, miljöteknik och medicinsk tekrtik. Ett uttalaude av här redovisadinnebörd bör göras till regeringen. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1982/83:2040(vpk). Även motiort 1982/83:1037 (vpk) tillgodoses härigertom i alltväsentligt. Av det sagda följer att utskottet däremot inte kan ställa sig bakomde förslag till riktlinjer för rtärirtgspolitiken som framläggs i motiorterna1982/83:1588 (m) och 1982/83:1615 (fp). dels att utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande riktlinjer för näringspolitiken attriksdagert med anledning av motionerna 1982/83:1037 och 1982/83:2040samt med avslag på motionerna 1982/83:1588 yrkande 1och 1982/83:1615 yrkandena 1 och 5 dels hos regeringert begär utarbetande av ett förslag till industripolitisktprogram för 100 000 nya arbeten i enlighet med dels tillIndustripolitiskt program för /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av Främjande av serviceföretagen (mom. 2) (), ErikHovhammar (m). (), Per () och ()anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 24 som börjar med "Utskottet kan" och slutar med"aktuell del" bort ha följande lydelse: Utskottet artser i likhet med motionärerna att servicenäringensbetydelse måste uppmärksammas bättre i den politiska debattert. Ett problem ärdert bristande effektiviteten i tjänsteproduktionen, vilken ätmirtstone delviskan förklaras med att denna verksamhet i stor omfattnirtg förbehålls serviceföretaginom den offentliga sektorn. Sådana företag har till följd av subventiorterfrän det allmärtrta inte sällan möjligheter att konkurrera ut privata företag.Enligt utskottets mening bör konkurrensen inom servicebranschen i princip varafri, vilket fordrar att rättvisande kalkyler görs om vad den offentligasektorns verksamhet i egen regi verkligen kostar samt att priset sätts medutgångspunkt i dessa kalkyler. Det är vidare antagligt att den ojämnakonkurrensen mellan offentliga och privata serviceföretag påverkar 5 1982/83. NU1982/83:35 46 tjärtsteexportert i negativ riktning. bör enligtutskottets mening aktivare än verka för en liberalisering av deninternationella tjänstehandeln. Därutöver bör den tillsatta utredningenom tjänsteexport ges i uppdrag att rtärmare studera de övriga problem som haraktualiserats i motioneu. Vad utskottet nu har anfört bör geregeringert till känna som sin mening. Utskottet tillstyrker därmed motion1982/83:1588 (m) i detta avseende. Även yrkandet i motion 1982/83:1498 (m) fåranses tillgodosett genom utskottets förslag. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande/ra/H/fl/je av serviceföretagen attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1588 yrkande 4 och med anledning avmotion 1982/83:1498 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Åtgärder till stöd för små och medelstora företag (mom.8) (), StaffanBurenstam (), (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 28 med "Som utskottet" och slutar på s. 29med "därför avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening måste den aktivtsmåföretagsfrämjande politik som inleddes 1976 ochsom har lett till ett ökat småföretagande nu fullföljas. Det program för en nyindustripolitik som redovisas i budgetpropositionen är, som helhet, alltförlitet konkretiserat och inte irtriktat på att det är villkorert för just de småoch medelstora företagen som i första hand skall förbättras. Vad det främstgäller är att se till att företagarnas förväntningar om en rimlig avkastning pågjorda arbets- och kapitalinsatser infrias. Ett väsentligt inslag i en sådanpolitik är att skattebestämmelserna utformas så, att småföretagandet inteförsvåras. De regionala utvecklingsfonderna bör härvidlag kunna spela en viktigroll som informatiortsorgart och söm förmedlare av korttakt mellan småföretagoch samhällsorgan. arttog en lag (1982:80) om .anställningsskydd, som ersatte lag i ämnet. Den nya lagen innehållerbl. a. vissa bestämmelser som är ägnade att underlätta småföretagensverksamhet, exempelvis om provanställrting och om tillfälliga anställningar vidarbetstoppar. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är av vikt attinga försämringar i dessa avseendert gertomförs. Vidare anser utskottet attvissa riktade insatser måste göras till förmårt för de särskilt utveckliugsbaraföretagen. Ökad uppmärksamhet måste också ägnas åt frågan om hurinnovationsverksamhetcrt skall förbättras. Innovationssynpunkter måste läggaspå frågor som traditionellt betraktas som skatte-, arbetsmarknads- NU1982/83:35 47 Utskottet har med de här angivnasynpunkterna ställa sig bakom yrkandet i motion 1982/83:2132 (c) rörandeåtgärder för att främja småföretagert. bör i ett uttalande tillregeringen ansluta sig till vad utskottet anfört. dels att utskottet under 8 bort hemställa