bet · G601LU17 · 1982-12-31 00:00:00 — om vårdnad och umgänge m. m. 1981/82:168) I betänkandet behandlas proposition1981/82:168 vari regeringen () efter hörande av lagrådetföreslår att anta i propositionen framlagda förslag till 1, lag om ändringi , 2, lag om ändringi socialtjänstlagen (1980:620), 3, lag om ändringi , 4, lag om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 5, lagom ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisas till vad utskot tet anför på s. 5, De i propositionen framlagda lagförslagen har intagits ibilaga 1 till betänkandet. I ärendet behandlar utskottet vidare dels den underallmänna motionstiden väckta motionen 1981/82:669, dels de medanledning av propositionen väckta motionerna 1981/82:2514, 2516-2518 samt1982/83:7, 8 och 15. Motionsyrkandenaredovisas på s. 2 f. har inhämtat yttrande från socialutskottetöver förslaget i propositionen till lag om ändring i socialtjänstlagen.Yttrandet har fogats till betänkandet som bilaga 2. Utskottet har under november månad1982 vid ett studiebesök i och vid en hearing i inhämtatsynpunkter på förslaget till ändringar i från företrädare förtingsrätterna, socialnämnderna och familjerådgivningsbyråerna samt frånadvokater vid allmän advokatbyrå och i privat verksamhet i de båda kommunernaliksom från företrädare för psykiska barna- och ungdomsvården, länslandsting. Vidare har ordföranden i föreningen och Rätt inför utskottetframfört synpunkter med anledning av förslagen. Skrivelser i ärendet harinkommit från bl. 1 1982/83. LU1982/83:17 2 Vid 1981/väckt fristående motion 1981/82:669 av m. (s) vari yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärderför att klarlägga ansvaret för omvårdnad och utveckling av de barn som vistas iSverige utan att ha familjerättslig anknytning här. Med anledning av proposition1981/82:168 väckta motioner 1981182:2514 av ()vari yrkas att avslår proposition 1981/82:168 i vad avser gemensamvårdnad, utvidgande av umgähgesrätt och domstols hörande av socialnämnd. 1981/82:2516 av m. fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär utvärdering av effekterna av reglerna om gemensam vårdnad, 2. att riksdagenavslår propositionen såvitt avser ändringar i bestämmelserna om gemensamvårdnad, 3. att riksdagenbeslutar att i förslaget till lag om ändring i tredje stycket i6 kap. 15 § skall utgå. 1981/82:2517 av ()och () vari yrkas att antar det i propositionen1981/82:168 framlagda förslaget till lag om ändring i med deändringar som anges i motionen. 1981/82:2518 av () vari yrkas 1. att beslutar om följande lydelse iföräldrabalken. Barnet står----- upplöses enligt 5, 7 eller 8 §. Vårdnaden anges i skillnadsdomen, 2, att hos regeringen anhåller om åläggande förpastorsämbe tena att meddela föräldrar vilkas kyrkobokföring upphör att vara på samma fastighet att den gemensamma vårdnaden består, 1982/83:7a\ m,fl, (s) vari yrkas att antar de i proposition 1981/82:168 framlagdalagförslagen dock med den ändringen att 6 kap, 4 § förslaget till ändring iföräldrabalken får följande som motionärernas förslag betecknade lydelse: LU1982/83:17 3 Regeringens förslag Motionärernas förslag 6 kap, 4§ Står barnet under vårdnad av endast en av föräldrarna ochvill föräldrarna gemensamt utöva vårdnaden, skall rätten på talan av dem bådaförordna i enlighet med deras begäran, om inte gemensam vårdnad är uppenbartoförenlig med barnets bästa. Harförordnande om vårdnaden Har förordnande om vårdnaden intemeddelats tidigare, kan föräld- inte meddelats tidigare, kan föräld rarna efter anmälan av dem båda till rårna, / stället för efter ansökan till pastorsämbetet få gemensam vård- rätten, efter anmälan av dem båda nad genom registrering, under förut- till pastorsämbetet få gemensam sättning att föräldrarna och barnet är vårdnad genom registrering, under svenska medborgare och kyrkobok- förutsättning att föräldrarna och förda på samma fastighet. barnet är svenska medborgare. 1982/83:8 a\ ochHans Petersson i (båda fp) vari yrkas att begreppet "uppsåtligtförhinder av umgängesrätt" i 6 kap. 7 § likställs medlagtextens uttryck "missbruk eller försummelse". 1982183:15 av () variyrkas att beslutar att i vårdnadsregler 1. införamöjlighet att föreskriva samråds- och informationsplikt för vårdnadshavaregentemot den andre föräldern, 2. införamöjlighet att föreskriva förbud mot flyttning till utlandet i skilsmässofalldär inte båda föräldrarna är ense, 3. föreskriva attvårdnaden skall övergå till den andre föräldern om vårdnadshavaren dör ellerinte längre anses lämplig som vårdnadshavare, under förutsättning att det inteär uppenbart lämpligare för barnet att få en särskilt utsedd förmyndare. Den svenska familjerätten är sedanbörjan av föremål för en fortlöpande reformering. ändradesreglerna om äktenskapsskillnad (prop. 1973:32, LU 1973:20, rskr 1973:256).Reformen innebar bl. a. aU frågan om vem av makarna som bär skulden tillsöndringen inte får tillmätas betydelse vid avgörandet av vem av dem som efterskilsmässan skall få vårdnaden om barnen. med ändringarna iskilsmässoreglerna infördes bestämmelser som syftar till att stärka fädersmöjligheter att få vårdnaden om sina barn i de fall föräldrarna inte är giftamed varandra. Genom bestämmelserna likställs föräldrarna när det gäller rättenatt efter särskild prövning få vårdnaden om sina barn. Ytterligare ett viktigt steg i reformarbetet togs år 1976då det infördes en möjlighet för föräldrar, som inte är gifta med varandraeller som skilt sig, att LU1982/83:17 4 ha gemensam vårdnad om sina barn. Vidare utmönstradestermerna "barn i äktenskap" och "barn utom äktenskap" urlagstiftningen som ett led i avvecklingen av den särreglering som gällt förbarn till föräldrar som inte varit gifta med varandra. I dettalagstiftningsärende begärde på hemställan av lagutskottet att förslagtill nya regler om underhållsbidrag skulle läggas fram med förtur (prop.1975/76:170, LU 1975/76:33, rskr 1975/76:397). begäran ledde till att det företogs engenomgripande reform av underhållsreglerna i (FB) som bl. a.innebar att dessa - liksom bestämmelserna om bidragsförskott - anpassades tillde nya vårdnadsreglerna (prop. 1978/79:12, LU 1978/79:9, rskr 1978/79:99). tillsattes utredningen (Ju 1977:08) om barnensrätt med uppdrag att överväga olika åtgärder för att stärka barns rättsligaställning. Utredningens första delbetänkande (SOU 1978:10) resulterade i att iFB infördes ett förbud mot aga av barn. 1 sitt andra delbetänkande (SOU1979:63) Om föräldraansvar m. m. har utredningen lagt fram förslag om bl. a.ändrade regler om vårdnad, umgänge och överlämnande av barn. Enligt utredningenbör reglerna anpassas till de förändringar som skett i samhället och ifamiljemönstret och den kunskap tas till vara som finns om barn ochderas förhållanden. I syfte att få till stånd en bred diskussion kring debehandlade frågorna lämnade utredningen på flera punkter dels ett huvudförslag,dels alternativa förslag till lösningar. Remissutfallet över utredningens förslag var mycketsplittrat. Huvuddelen av remissinstanserna ställde sig dock bakom grundtankarnai och intentionerna bakom förslagen, nämligen att reglerna om vårdnad m. m,behöver ändras för att bättre svara mot barnens behov och de förändringar somhar skett. Vissa av utredningens förslag har tagits upp i den nuaktuella propositionen, medan andra har överlämnats till utredningen förförnyade överväganden. Bland de förslag som helt avvisas i propositionen är enändring av beteckningen på till barn- och ,införandet av betänketid vid varje upplösning av gemensam vårdnad och enmöjlighet för domstol att interimistiskt besluta om bostad för barnet. Frågorsom utredningen skall överväga vidare är bl. a. förhållandet mellanförmynder-skapsreglerna och vårdnadsbestämmelserna, frågan om talerätt för barni mål om vårdnad e. d. och om representanter för barn i form av barnombud ellersärskild barnombudsman samt frågan om det går att hitta ett bättre uttryck änvårdnad för att markera skillnaden mellan det juridiska ansvaret för och denfaktiska vården om ett barn. Utredningens förslag slutligen till ändrade reglerom verkställighet av domar eller beslut om vårdnad m. m. övervägs f. n. ijustitiedepartementet i anslutning till frågan om skall ansluta sigtill vissa konventioner som syftar till att motverka fall av kidnapping avbarn. Övervägandena avses bli redovisade i en departementspromemoria 1983. LU1982/83:17 5 Propositionen har föregåtts avöverläggningar mellan företrädare för de danska, finländska, norska och svenskajustitiedepartementen. I har en ny lag införts om barnoch föräldrar (den s. k. barnelova). Till den finländska har nyligenöverlämnats en proposition med förslag till lagar angående vårdnad om barn ochumgängesrätt samt ändring av lagen angående förmynderskap. I det följande kommer utskottet efter en redogörelse förpropositionens huvudsakliga innehåll att behandla propositionen i de delar somberörs av motionsyrkandena. Vidare behandlar utskottet en väckt motion som har anknytning till propositionensförslag. Propositionens förslag i övrigt och frågor som har samband medförslagen tas också upp av utskottet i den mån utskottet funnit anledning attnärmare kommentera dem. De förslag i propositionen som utskottet inte berörsärskilt nedan har således inte föranlett några uttalanden från utskottetssida, vilket innebär att utskottet tillstyrker bifall till dessa förslag. 1 propositionen föreslås ändringari de nuvarande reglerna om vårdnad och umgänge. Ett syfte med de nya reglernaär att stärka barnens rättsliga ställning. Enligt propositionen bör barnens rättigheter komma tillbättre uttryck än f. n. Vidare bör man på olika sätt främja en ökad användningav gemensam vårdnad. Sålunda skall makar efter en skilsmässa kunna fortsättaatt gemensamt utöva vårdnaden om sina barn, utan att domstolen behöver fattanågot beslut. En nyhet är också att ogifta föräldrar som bor tillsammans medsina barn skall kunna fä gemensam vårdnad genom en enkel anmälan tillpastorsämbetet. De nya reglerna innebär vidare att föräldrar kan fråntasvårdnaden om ett barn när de gör sig skyldiga till missbruk eller försummelsevid utövandet av vårdnaden eller i övrigt brister i omsorgen om barnet på ettsätt som medför en bestående fara för barnets hälsa eller utveckling.Föräldrarna kan också i undantagsfall fråntas vårdnaden när ett barn har rotatsig i ett fosterhem, om det är uppenbart bäst för barnet att vårdnaden flyttasöver till fosterföräldrarna. En utgångspunkt för de nya reglerna om umgänge är att barnhar behov av goda kontakter även med en förälder som inte är vårdnadshavare.Ansvaret för att detta umgängesbehov tillgodoses ligger i första hand påvårdnadshavaren. En nyhet är att barnet får rätt till umgänge även med andrasom står barnet särskilt nära. De nyareglerna föreslås träda i kraft . LU1982/83:17 6 Barns rättigheter m. m. I nuvarande 6 kap, 1 § FB finnsbestämmelser om vem eller vilka som är barnets vårdnadshavare och om vårdnadensvaraktighet. 1 6 kap. 2 § anges att den som har vårdnaden om ett barn skallsörja för barnets person och ge det en sorgfällig uppfostran. Vårdnadshavareskall enligt bestämmelsen tillse att barnet får uppehälle och utbildning eftervad som är tillbörligt med hänsyn till föräldrarnas villkor och de tillgångarbarnet kan äga samt barnets anlag. 6 kap. 3 § innehåller dels en bestämmelse omatt vårdnadshavare skall utöva den uppsikt över barnet som är erforderlig medhänsyn till barnets ålder och övriga omständigheter, dels ett förbud mot attutsätta barnet för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling. Propositionen innebär både sakliga och redaktionellaändringar av de redovisade bestämmelserna. Det föreslås att 6 kap. 1 § inledsmed en bestämmelse om att barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en godfostran. Vidare föreskrivs att barn skall behandlas med aktning för sin personoch egenart. Slutligen har i paragrafen tagits in förbudet mot aga. 16 kap. 2 §första stycket återfinns bestämmelser om barnets vårdnadshavare och vårdnadensvaraktighet. 1 andra stycket finns intaget regler om att vårdnadshavare har ettansvar för barnets personliga förhållanden och skall se till att barnets behovenligt 1 § blir tillgodosedda. Barnets vårdnadshavare skall också svara för attbarnet får den tillsyn som behövs med hänsyn till dess ålder, utveckling ochövriga omständigheter. Vidare skall vårdnadshavaren bevaka att barnet fårtillfredsställande försörjning och utbildning. 1 ett tredje stycke har tagitsin en erinran om att ansvaret i frågor som gäller barnets ekonomiskaförhållanden regleras i andra kapitel i FB. Enligt propositionen är det värdefullt om FB på ett bättresätt än f. n. ger uttryck för de behov som barn har rätt att få tillgodoseddaav sina föräldrar och andra vårdnadshavare. En uppräkning av barns rättigheterkan, framhålls i propositionen, få betydelse från flera utgångspunkter. Uppräkningenkan för det första ge vårdnadshavare vägledning om vad de skall iaktta vid sinuppfostran av barnen. Vidare kan uppräkningen få betydelse vid tvister omvårdnaden om eller umgänge med ett barn på så sätt att domstolen bör välja denlösning som kan antas bäst främja att de angivna rättigheterna blirtillgodosedda. Slutligen kan bestämmelser som slår fast dessa rättigheteruppfattas som allmängiltiga normer och därmed indirekt påverka även andra änvårdnadshavare som har hand om barn eller bestämmer i frågor som rör barn. Ipropositionen framhålls också bl. a. att inte bara vårdnadshavare utan ocksåsamhället har ett ansvar för att barn får en god uppväxt. Det pekas isammanhanget på bl. a. den kommunala barntillsynen, förskolorna och skolorna. I motion 1981/82:2517 (m och c) kritiseras utformningen av6 kap. 1 § FB och föreskriften i 2 § att vårdnadshavare skall se till attbarnets behov enligt 1 § blir tillgodosedda. Motionärerna anför att omuttalandena i propositio- LU1982/83:17 7 nen betyder att lagförslaget syftar till en schabloniseradreglementering av familjelivet så bör lagändringarna föras tillsocialtjänstlagarna. Enligt motionärerna synes lagreglerna bli heltbetydelselösa för både barn och föräldrar. Motionärerna menar attbestämmelserna är helt och hållet offentligrättsliga. Är tankegången bakombestämmelserna att socialförvaltningarna skall tillerkännas befogenhet attnärmast schablonmässigt kontrollera, mäta och värdera föräldrarnas kärlekmåste förslaget enligt motionärerna antingen avvisas eller återremitteras förutredning i fråga om vad de båda bestämmelserna innebär privaträttsligt,offentligrättsligt och i praktisk tillämpning. Som framgår av redogörelsen ovan har de av motionärernakritiserade bestämmelserna delvis sin motsvarighet redan i gällande regler.Enligt utskottets mening ligger det en betydande fördel i att FB ändras så attbarnens intresse träder i förgrunden på ett tydligare sätt än enligt nuvaranderegler. Som framhålls i propositionen kan de nya reglerna medverka till enönskvärd attitydförskjutning. Också andra positiva effekter kan följa. mening innebär propositionens förslag inte att reglerna får enoffentligrättslig prägel. Uttalandena i motionen måste därför bygga på enfelaktig tolkning av bestämmelsernas innehåll. Utskottet avstyrker bifall tillmotionen i denna del. I propositionen föreslås vidare att i FB införs enuttrycklig bestämmelse om att vårdnadshavare har rätt och skyldighet att bestämmai frågor som rör barnets personliga angelägenheter och att vårdnadshavarendärvid i takt med barnets stigande ålder och utveckling skall ta allt störrehänsyn till barnets synpunkter och önskemål (6 kap. 11 § förslaget till ändringi FB). Enligt föredragande departementschefen avser regeln dels att markeravårdnadshavarens ansvar, dels att ge vårdnadshavaren stöd för att hävdabarnets intressen. är det viktigt att barnet ges möjlighet att självtkomma till tals och bestämma i frågor som rör dess person, Vårdnadshavarenshänsynstagande bör dock enligt propositionen inte leda till att denne skullevara förhindrad att sätta sig över barnets vilja i de fall då barnets bästakräver det. Inte heller bör det medföra överdrivna hänsynstaganden till barnetsönskemål eller att ett beslutsfattande övervältras på ett barn som inte ärmoget för det. Enligt motionärerna i motion 1981/82:2517 (m och c) ger desynpunkter som utvecklas i propositionen på bestämmelsen inte någon klarhet omräckvidden. Motionärerna frågar sig om tankegången är att barnens växandebestämmanderätt skall sanktioneras av socialnämnden, I så fall lägger lagenenligt motionärerna fast en egendomlig reglementering av familjelivet undernärmast godtyckliga schabloner, vilket innebär allvarliga inskränkningar av föräldrarättigheterna. Utskottet kan inte heller beträffande den föreslagnabestämmelsen i 6 kap, 11 § finna att den kan ges ett sådant innehåll sommotionärerna påstår. Utskottet delar departementschefens uppfattning att det kanvara av värde LU1982/83:17 8 att i FB ta in bestämmelser som framhäver det för mångasjälvklara förhållandet att relationer mellan föräldrar och barn bör bygga påömsesidigt hänsynstagande och ömsesidig respekt. Liksom beträffande deföreslagna bestämmelserna i 6 kap, 1 och 2 §§ kan sådana regler vara ägnade attinverka på inställningen hos föräldrar och andra vårdnadshavare. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motionen också i ifrågavarande del. Enligt FB står barn från födelsenunder vårdnad av båda föräldrarna om dessa är gifta med varandra. Ärföräldrarna inte gifta med varandra vid barnets födelse får modern ensamautomatiskt vårdnaden om barnet. Gifter sig föräldrarna senare med varandrastår barnet från den tidpunkten under båda föräldrarnas vårdnad. Om barnets föräldrar skiljer sig skall domstolen förordnaom vårdnaden och kan därvid bestämma antingen att endast den ena föräldernskall ha vårdnaden om deras barn eller att föräldrarna skall ha gemensamvårdnad. En förutsättning för gemensam vårdnad är att föräldrarna är överens omatt de vill utöva vårdnaden gemensamt. Domstolen skall förordna i enlighet medföräldrarnas överenskommelse om det inte är uppenbart stridande mot barnetsbästa. Ogifta föräldrar samt frånskilda föräldrar, som inte redan har gemensamvårdnad, har numera möjlighet att få gemensam vårdnad om sina barn, oberoendeav om föräldrarna bor tillsammans eller inte. Även här är det en förutsättningatt föräldrarna är överens om gemensam vårdnad och att domstolen inte finneratt en gemensam vårdnad skulle uppenbart strida mot barnets bästa. Det bör påpekas att av regelsystemet följer att dengemensamma vårdnaden fortsätter om makar flyttar isär utan att begäraäktenskapsskillnad eller om samboende ogifta föräldrar med gemensam vårdnadseparerar. I propositionen föreslås i enlighet med utredningensförslag att den gemensamma vårdnaden i princip automatiskt skall fortsätta ävenefter en äktenskapsskillnad, om inte föräldrarna eller en av dem begär attvårdnaden skall upplösas (6 kap, 3 § förslaget till ändring i FB), Domstolenkan emellertid enligt de föreslagna bestämmelserna i 6 kap, 5 § i ettäktenskapsskillnadsmål också upplösa den gemensamma vårdnaden utan yrkande avmakarna, om fortsatt gemensam vårdnad är uppenbart oförenlig med barnets bästa.Oavsett om vårdnaden begärs upplöst eller ej, skall domstolen innan sakenavgörs höra socialnämnden eller bereda nämnden tillfälle att yttra sig (6 kap,18 § förslaget till ändring i FB). I propositionen föreslås vidare att ogifta samboendeföräldrar, i stället för att som vara tvungna att begära domstolsförordnande om gemensam vårdnad, skall kunna få sådan vårdnad efter en gemensamanmälan till pastorsämbetet (6 kap. 4 § förslaget till ändring i FB). LU1982/83:17 9 gemensam vårdnad efter sådan anmälan är att förordnande omvårdnaden inte har meddelats tidigare. Har vårdnadsfrågan prövats förut avdomstol måste alltså föräldrarna vända sig till domstol för att få gemensamvårdnad. Någon motsvarande möjlighet för ogifta särboende föräldrar att fågemensam vårdnad efter anmälan öppnas inte. Dessa föräldrar skall också i fortsättningenvara hänvisade till att göra ansökan hos domstol. Motionärerna i motion 1981/82:2516 (m) anser att riksdagenhos regeringen bör begära en utvärdering av effekterna av reglerna om gemensamvårdnad (yrkande 1), 1 avvaktan på denna utvärdering menar motionärerna attnuvarande regler bör bibehållas oförändrade och de yrkar således att riksdagenavslår propositionen såvitt avser ändringar i bestämmelserna om gemensamvårdnad (yrkande 2), I motionen anförs att propositionens förslag inte ärunderbyggt och att man fortfarande inte vet hur den gemensamma vårdnadenuppfattas av barnen och föräldrarna. Några av de kritiska synpunkter pågemensam vårdnad efter äktenskapsskillnad som framförts i remissyttranden överutredningens förslag tas upp i motionen. Enligt motionärernas mening är detoacceptabelt att ett så genomgripande förslag som det nu aktuella läggs framutan att en grundlig utredning gjorts om barnens situation i de hittillsrelativt få fallen av gemensam vårdnad. Motionären i motion 1981/82:2514 (m) vänder sig motförslaget att den gemensamma vårdnaden i princip skall fortsätta att gällaefter dom på äktenskapsskillnad. I motionen påpekas att föräldrarna inte skallbehöva föra vårdnaden på tal i sin ansökan om äktenskapsskillnad. Domstolen skallemellertid, framhåller motionären, enligt den föreslagna bestämmelsen i 6 kap.5 § FB i princip ändock pröva frågan om gemensam vårdnad. Varken domstoleneller socialnämnden, som domstolen skall höra i vårdnadsmål, har enligtmotionären något underlag för en sådan prövning. Enligt motionären kanföräldrarna inte underlåta att i samband med skilsmässa ta ställning till hurvårdnaden skall utövas rent faktiskt. Det är också, anför motionären, meständamålsenligt att i ett enda sammanhang ta upp alla de frågor till behandlingsom en skilsmässa erfarenhetsmässigt aktualiserar i stället för att pröva demen i sänder och utan inre sammanhang. Motionären anser att gällande ordning börbestå och yrkar avslag på förslaget. Även i motion 1981/82:2517 (m och c) anförs atterfarenheterna av gemensam vårdnad lagändringar tycks vara såbegränsade att de inte ger stöd för en ändring av bestämmelserna om gemensamvårdnad vid äktenskapsskillnad. Den i 6 kap, 3 § FB föreslagna ändringen börenligt motionärerna avslås eller återremitteras för vidare utredning. Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna atterfarenheterna av de nya värdnadsreglerna är begränsade. Någon riksomfattandestatistik över antalet avgöranden om gemensam vårdnad som har meddelats sedande nya reglerna trädde i kraft finns sålunda inte. Utskottet vill emellertidpeka på att () i en promemoria (1982:8) harredovisat resultatet från en provundersökning avseende domar och beslut ivårdnads- LU1982/83:17 10 Syftet med undersökningen var i första hand attpröva förutsättningarna för att samla in uppgifter från domstolar avseendevårdnadsärenden. I promemorian läggs fram förslag till en utvidgad studie pådetta område, där SCB skulle undersöka vårdnadsbeslut . Detanges att frågan om hur statistik om vårdnadsbeslut mera långsiktigt kanproduceras är delvis avhängigt av vilka uppgifter som kommer att ingå iäktenskapsregistret men framför allt av olika intressenters behov och önskemålom vårdnadsstatistik. Inte heller finns det några bredare vetenskapliga studierav vårdnadsreglerna och deras tillämpning. Vissa mera begränsadeundersökningar har emellertid utförts. En närmare redogörelse för dessa hartagits in i propositionen (s. 26 och s. 27). Utskottet vill också peka på enundersökning som gjorts vid om hur gemensamvårdnad fungerat i praktiken. Undersökningen bygger på en enkät till de ca 320föräldrar som erhållit gemensam vårdnad om barn efter dom av tingsrättåren 1977-1980 och en jämförande, lika stor grupp föräldrar där enbart enförälder erhållit vårdnaden. Undersökningen kommer enligt uppgift i dennaeventuellt att ingå som en del i en planerad rikstäckande vårdnadsundersökningvid sociologiska institutionen vid . Av sammanfattningenöver undersökningsresultaten framgår bl, a. följande,