bet · G601KU9 · 1982-12-31 00:00:00 — Med anledning av två motioner från center- ochfolkparfihåll som gällde frågan om en höjning av minimiantalet mandat pervalkrets vid kommunfullmäktigval uttalade vid 1980/riksmöteatt regeringen borde på nytt ta upp frågan med sikte pä ett förslag tillriksdagen års val. avslog ett yrkande ien annan motion (vpk) om ett system med fasta valkretsmandat ochutjämningsmandat utan särskild spärregel i valkretsindelad kommun. Utskottet vill erinra om tidigare uttalande ochbetona vikten av att ett förslag föreläggs årsval. Resultatet av det pågående beredningsarbetet bör avvaktas innan någotställningstagande görs beträffande systemet vid val till kommunfullmäkfige.Utskottet avstyrker därför motionerna 1981/82:297, yrkande 1, 1149 och 1629. Ett system med personval förordas i motion 1981/82:688 avJoakim Ollen (m) och i motion 1981/82:885 av m. fl. (fp). Utskottet har vid tidigare behandling av denna fråga pekatpå att personvalsutredningens förslag inte var enigt och att remissopinionenvar sådan att förslaget inte utan vidare bearbetning kunde läggas till grundför ett nytt valsystem. Med hänsyn till att frågor rörande valsystemet bör beslutasi största möjliga enighet har utskottet tidigare avstyrkt motioner i frågan. KU1982/83:9 38 Enligt utskottet finns det inte nu anledning att ändrauppfattning om ett system med personval. Utskottet avstyrker motionerna. Frågan om en vidgad rösträtt för invandrare som inte ärsvenska medborgare tas upp i två motioner. Enligt motion 1981/82:178 av LarsWerner m. fl. (vpk) bör ett förslag i frågan föreläggas . I mofion 1981/82:485 av m. fl. (s)hemställs att hos regeringen begär att en parlamentariskt sammansattutredning filisätts för att utreda och presentera förslag till hur invandrarnasrösträtt skall kunna utvidgas till att också omfatta riksdagsvalen. Vid sidan avdenna huvuduppgift bör en sådan utredning få i uppdrag att samla och utvärderaerfarenheterna av de val som genomförts med rösträtt för invandrare.Det framhålls vara av särskild betydelse att utredningen får ett ansvar för atttillvarata erfarenheterna av de nya studier som beviljat medel fill isamband med val. En sådan förnyad studie av valdeltagande och röstningkommer enligt motionen att ge ytterligare värdefull belysning av det polifiskaintresset och aktiviteten hos den andra generationen av invandrare.Motionärerna påpekar att en utvidgad rösträtt för invandrarna aktualiserar ävenandra problem än dem som är förbundna med den kommunala rösträtten. Som exempelkan nämnas att vissa invandrare kan få rösträtt och bli valbara både tillhemlandets parlament och fill den svenska . Frågor av detta slagkräver enligt mofionen ytterligare överväganden och sannolikt överläggningarmed andra länder innan beslut kan fattas om hur invandrarrösträtten skallutvidgas ytterligare. Enligt utskottet är det angeläget att en utredning ominvandrarnas rösträtt nu kommer till stånd i enlighet med vad som uttalats imotion 1981/82:485. Enligt vad utskottet erfarit övervägs f. n. inomregeringskansliet direktiv till en utredning angående invandrarnas rösträtt.Vid utformningen av dessa direktiv bör beaktas innehållet i motion 1981/82:485.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetbifall fill motion 1981/82:485. Mofion 1981/82:178 får med det av utskottetföreslagna uttalandet anses besvarad. I mofion 1981/82:328 av () tas uppfrågan om besparingar i statens och kommunernas kostnader för allmänna val.Utskottet behandlade denna fråga och konstaterade då att en översynav det slag som förordades i mofionen med hänsyn till rättssäkerheten vid valenmåste göras mycket grundlig. hade en omfattande översyn avvallagsfiftningen just avslutats. Utskottet var mot den bakgrunden inte berettatt ta initiativ fill en utredning på valområdet. Enligt utskottets mening börinte heller nu tas något initiativ från sida i denna fråga.Utskottet avstyrker motion 1981/82:328. KU1982/83:9 39 1. beträffandestatsformen > attriksdagen avslår motion 1981/82:1645, 2. beträffandekollektivanslutning till politiskt parti attriksdagen avslår mofionerna 1981/82:177, 1981/82:1162, 1981/82:1637 och1981/82:2022, yrkande 1, 3. beträffande engrimdlagsskyddad näringsfrihet att avslår motion 1981/82:1145, 4. beträffandeen översyn av de demokratiska fri- och rättigheterna, m. m. attriksdagen avslår motion 1981/82:890, 5. beträffandeförbud mot lobbyföretag attriksdagen avslår motion 1981/82:1160, 6. beträffande tiden för väckandeav förslag till grundlagsändring m. m. attriksdagen med anledning av mofionerna 1981/82:482 och 1981/82:483 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträffande den gemensammavaldagen och mandatperiodens längd, m. m. attriksdagen riied avslag på motion 1981/82:687 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet uttalat och förklarar motion 1981/82:1148 besvarad med vadutskottet anfört, 8. beträffandevårval, budgetårets förläggning, m. m. att avslår motion 1981/82:214, attriksdagen avslår motion 1981/82:213, 10. beträffandespärreglerna vid riksdagsvalet att avslår motion 1981/82:491, 11. beträffandede kommunala valen attriksdagen avslår mofionerna 1981/82:297,1981/82:1149 och 1981/82:1629, attriksdagen avslår mofionerna 1981/82:688 och 1981/82:885, 13. beträffande envidgad rösträtt för invandrare som inte är svenska medborgare attriksdagen med bifall till motion 1981/82:485 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört samt förklarar mofion 1981/82:178 besvarad med vadutskottet anfört, 14. beträffandebesparingar i statens och kommunernas kostnader för allmänna val attriksdagen avslår motion 1981/82:328. KU1982/83:9 40 Närvarande: (), (), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), (), i (m), (),(), (), (), (vpk),() och (m). Statsformen (mom. 1) NilsBerndtson (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 34 som börjar med "Vid de" och slutar med"avstyrker motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Monarkin är en kvarleva från en förgången tid. Så längemonarkin finns kvar kommer det i vårt svenska demokratiska statsskick attfinnas inslag av bördsrätt och-andra med demokratiska strävanden oförenligaregler. Några godtagbara skäl för att bevara monarkin har inte anförts. Skälenför att avskaffa monarkin är däremot mänga. Det främsta av dessa är attsträvandena mot ökad demokrati och jämlikhet motverkas av att ett odemokratisktsystem bevaras och skyddas i grundlag. Med anledning av motion 1981/82:1645 om avskaffande avmonarkin och övergång till republik tillstyrker utskottet således förslaget attupphäva successionsordningen och att de representativa uppgifter som åvilarkonungen förs över till talman. Med hänsyn till beslutsordningenvid ändring i grundlag kan reformen träda i kraft först . dels att utskottet under 1. borthemställa 1. beträffande statsformen attriksdagen med anledning av motion 1981/82:1645 a) somvilande antar de ändringar i regeringsformen som framgår av bilaga 1 a, b) som vilandeantar det i bilaga 1 b upptagna förslaget till lag om upphävande avsuccessionsordningen, c) hos regeringenhemställer om förslag till följdändringar i andra författningar och tillreglering av andra förhållanden som kan föranledas av beslut om övergång tillrepublik. KU1982/83:9 41 Kollektivanslutning till politiskt parti (mom. 2) , Hans Nyhage, GunnarBiörck i och (alla m) anser dels ätt den del av utskottetsyttrande på s. 34 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"avstyrker motionerna" bort ha följande lydelse: En grundläggande princip för vårt demokratiskasamhällssystem är att var och en har rätt att fritt och självständigt väljaåskådning och därmed politisk partitillhörighet. Trots detta tillämparemellertid det socialdemokratiska partiet ett system som klartstrider mot denna princip genom att partiet erhåller övervägande delen av sinamedlemmar genom kollektiv anslutning. Befrielse från medlemskapet kanvisserligen vinnas genom reservationsrätten. Utnyttjande av denna innebär dockatt vederbörande tvingas röja sin politiska uppfattning. Detta strider motgrundlagens regler om de medborgerliga fri- och rättigheterna, som vilar på denuttryckliga förutsättningen att åsiktsfriheten skall respekteras och värnas. Utskottet vill erinra om att vid åtta tillfällenbestämt tagit avstånd från systemet med kollektivanslutning. Då dessa upprepade uttalanden från sida motkollektivanslutningen inte respekteras eller kommer att respekteras av detsocialdemokratiska partiet måste frågan lösas genom lagstiftning utformad påett sådant sätt att kollektivanslutning såväl direkt som indirekt t. ex. genomatt juridiska personer blir medlemmar i ett politiskt parti omöjliggörs. Mot ensådan åtgärd har riktats den invändningen att ett förbud i lag motkollektivanslutning skulle utgöra ett ingrepp i föreningsfriheten. Utskottetanser denna invändning ohållbar, då denna frihet ej kan innebära rätt attansluta någon till ett politiskt parti utan vederbörandes samtycke. Medhänvisning till det anförda bör hos regeringen hemställa om förslagfill lagstiftning i ämnet. dels att utskottet under 2. bort hemställa 2. beträffande kollektivanslutning tiH politiskt parti attriksdagen med bifall till motionerna 1981/82:177,1162,1637 och 2022, yrkande 1,som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet uttalat om förslag tilllagstiftning om kollektivanslutning. Kollektivanslutning till politiskt parti (mom. 2) (), () och Sven-ErikNordin (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 34 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "avstyrkermotionerna" bort ha följande lydelse: har vid talrika tillfällenuttalat sig kritiskt mot den kollektiva 4 1982/83. KU1982/83:9 42 anslutningsformen till politiska partier. Kritiken riktarsig inte mot de fackliga avdelningar som beslutar om kollektivt medlemskap utanmot det socialdemokratiska partiet, som skriver in människor som partimedlemmartrots att dessa inte har uttryckt något önskemål härom. Det är väl känt attmånga av dem som på detta sätt blir medlemmar i det socialdemokratiska partietinte stödjer detta parti. Därför är kollektivanslutningen en kränkning avindividens demokratiska rättigheter. Det harlänge hävdats att socialdemokrafin själv borde ta itu med de demokrafisktoacceptabla principer som partiet fillämpar. uttalanden haremellertid inte lett till någon självsanering. I det läget är det nödvändigtatt gå vidare och begära en utredning om ett lagligt skydd för den enskildesrätt att själv bestämma om medlemskap i politiskt parti. En sådan utredning börvara oförhindrad att även pröva den negativa föreningsrätten. Utskottetfillstyrker således mofion 1981/82:1637. Motionerna 1981/82:177, 1162 och 2022,yrkande 1, får anses besvarade med vad utskottet anfört. dels att utskottetunder 2. bort hemställa 2. beträffande kollektivanslutning till poHtiskt parti attriksdagen med bifall till mofion 1981/82:1637 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört samt förklarar mofionerna 1981/82:177,1981/82:1162 och 1981/82:2022, yrkande 1, besvarade med vad utskottet anfört. Kollektivanslutning till politiskt parti (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrandepå s. 34 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"avstyrker motionerna" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning tillämpar detsocialdemokratiska partiet, genom att motta huvuddelen av sina medlemmar genomkollektiv anslutning, ett system för medlemsanslutning som strider motdemokratiska principer. Fackföreningarnas uppgift är att tillvarata medlemmarnasintressen. Denna uppgift fylls bäst av en facklig rörelse, som behåller enorganisatorisk självständighet gentemot poHtiska parter. Underkastelse underpartipolitiska hänsyn hämmar rörelsens aktionsförmåga. Attfackföreningsrörelsen i skilda lägen stöder politiska organisationer är bådenödvändigt och rikfigt, men det bör ske pä basis av organisatorisksjälvständighet och på fackföreningsfolkets egna villkor. Enligt utskottetsuppfattning är kollektivanslutning till politiskt parti i princip inteförsvarbar. När borgerliga politiker går till angrepp motkollektivanslutningen är det dock inte av omtanke om fackföreningsmedlemmarna.De borgerliga har inget emot kollektivanslutning, när de anser att den tjänarderas egna syften. Sålunda har länge ett flertal av de borgerliga ledamöternaslagit vakt om den religiösa kollektivanslutning som ännu påtvingas hela folketvia statskyrkan. KU1982/83:9 43 Utskottet vill upprepa vadriksdagen tidigare uttalat i fråga om kollektivanslutningen, nämligen attnuvarande missförhållanden bör inte i första hand förändras genom lagstiftningutan genom åtgärder från partiernas egen sida. Utskottet förutsätter att detgenom opinionsbildning mot kollektivanslutningen skall visa sig vara möjligtatt förmå det parti som tillämpar denna ordning att medverka till attkollektivanslutningen avskaffas, så att som partimedlemmar registreras endastpersoner som individuellt begär inträde i partiet. Med hänvisning till vad utskottet nu uttalat avstyrksmotionerna 1981/ 82:177, 1162, 1637 och 2022, yrkande 1. deb att utskottet under 2. bort hemställa 2. beträffande kollektivanslutning tHl politiskt parti attriksdagen godkänner vad utskottet uttalat i frågan samt avslår motionerna1981/82:177, 1162, 1637 och 2022, yrkande 1. Översyn av de demokratiska fri- och rättigheterna, m.m. (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 34 som börjar med "Beträffande de" och slutar med"fri- och rättigheterna, m. bort ha följande lydelse: Enligt motionen skall nu besluta att hosregeringen begära tillsättande av en parlamentarisk fempartikommission fill demedborgerliga fri- och rättigheternas försvar med följande uppgifter: 1. att granska och lämna förslagangående ny och säkrare lagstiftning och praxis beträffande fri- ochrättigheterna, 2. att granska och lämna förslagbeträffande hur utformningen av de materiella villkoren påverkar fri- ochrättigheternas ställning på skilda områden, 3. att särskilt granska och föreslåbegränsningar för lobbyverksamheter för privata finansintressen. Som motionärerna anför är dedemokratiska fri- och rättigheterna det folkliga försvaret mot statsmaktens ochde härskande klassernas oinskränktamakt. Fri- och rättigheterna har aldriggivits folket uppifrån. De är resultat av folklig kamp och har framtvingats someftergift från härskarklass och stat. Betydelsen av vaksamhet och kamp till demedborgerliga fri- och rätfighe-ternas försvar och utbyggnad är uppenbar. Försök att urholka fri- och rättigheterna är något manständigt måste räkna med. Det ligger i den härskande klassens ochstatsinstitutionernas intresse -ehuru den senare tendensen givetvis inteförutsätter att byråkrater nödvändigtvis är anti-demokrater. Tendensen framgårur institutionella samhällsförhållanden, vilka förstärks . KU1982/83:9 44 Statsapparaten i ett moderntindustrisamhälle kombinerar stora resurser och maktpolitisk styrka med sinfortsatta roll som företrädare för den borgeriiga ordning som bygger påfolkflertalets underlägsenhet och beroende. Komplicerade organisatoriskaformer, t. ex. datorisering, ställer viktiga' medborgerliga rättigheter iproblematiska situationer. praktiska möjligheter fill insynförsvagas, och det svenska författningssystemet är i sin uppbyggnad fögapositivt fill en sådan parlamentarisk kontroll. Den härskande klassen driver en kampanj för privatism, som är ägnad. att misskreditera offentlig insynoch verksamhet. Den ekonomiska och social krisen accentuerar de privatakapitalintressenas makt över människors tillvaro. Eftersom utövandet avflertalet fri- och rättigheter också beror av materiella förutsättningar, fårdessa tendenser på många områden till följd att rättigheternas faktiskainnehåll försämras. I motion 1981/82:890 anges ett antal exempel på beslut ochföreteelser som uppenbarligen riktar sig mot eller är ägnade att begränsa demedborgerliga fri- och rättigheternas prakfiska innehåll och räckvidd. Exemplenvisar att tendensen till urholkning av de demokratiska fri- och rättigheternaär många och allvarliga. Det är ett ansvar att vara på sin vakt motdessa tendenser och att fortlöpande bedöma behovet av nya insatser på dettaområde. En översyn bör nu ske i enlighetmed vad som sägs i motion 1981/82:890. Utskottet tillstyrker således bifalltill motion 890 och avstyrker motion 1981/82:1145. deb att utskottet iinder 4. bort hemställa 4. beträffande en översyn av dedemokratiska fri- och rättigheterna, m. m. attriksdagen med bifall till motion 1981/82:890 beslutar att hos regeringen begäratillsättande av en parlamentarisk fempartikommission fill de medborgerligafri- och rättigheternas försvar med uppgift att a) granska ochlämna förslag angående ny och säkrare lagstiftning och praxis beträffande fri-och rättigheterna, b) granska ochlämna förslag beträffande hur utformningen av de materiella villkoren påverkarfri- och rättigheternas ställning på skilda områden, c) särskiltgranska och föreslå begränsningar för lobbyverkr samheter från privatafinansintressen. KU1982/83:9 45 Förbud mot lobbyföretag (mom. 5) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 35 med "Utskottet kan" och slutar med"motion 1981/82:1160" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motionen har vi i en helt nytyp av företag, de s. k. lobbyföretagen. Dessa företag utnyttjas av de storakapitalintressena. De står inte till förfogande för medborgarna i övrigt.Lobbyföretagen ger redan privilegierade ännu större privilegier. Derasverksamhet främjar en dold styrning och påverkan i beslutsprocesserna och ärtill skada för medborgerlig insyn och ansvarig redovisning. Utskottet finneratt förslag till förbud mot lobbyföretag nu bör utredas och fillstyrker motion1981/ 82:1160. deb att utskottet under 5. bort hemställa 5. beträffande förbud mot lobbyföretag attriksdagen med bifall till motion 1981/82:1160 hos regeringen begär utredningoch förslag till förbud mot lobbyföretag. Den gemensamma valdagen och mandatperiodens längd, m.m. (mom. och (båda c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 36 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"anses besvarad" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör resultatet av arbetsgruppensarbete avvaktas innan något definitivt ställningstagande görs i de frågor somarbetsgruppen bereder. Det fortsatta arbetet bör dock få den inriktning somangetts i motion 1981/82:1148. Det är särskilt angeläget att detta utredningsarbeteklart inriktas på införandet av skilda valdagar och längre mandatperiod.Arbetet skall bedrivas så att erforderliga grundlagsändringar kan beslutasförsta gången års val. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotion /82:687. dels att utskottet under 7. bort hemställa 7. beträffande den gemensammavaldagen och mandatperiodens längd, m. m. attriksdagen med bifall till motion 1981/82:1148 och med avslag på motion1981/82:687 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört ominriktningen, m. m. beträffande det fortsatta utredningsarbetet. KU1982/83:9 46 Den gemensamma valdagen och mandatperiodens längd, m.m. (mom. 7) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 35 börjar med "Frågor om" och på s. 36 slutar med"anses besvarad" bort ha följande lydelse: Längre mandatperioder och skilda valdagar har varitföremål för åtskillig diskussion och utredning . Frän skilda hållhar det framhållits som angeläget med en förändi-ing av det nuvarande systemet.Dessvärre har de parlamentariska överläggningar som förts i dessa frågor intelett till något resultat. En arbetsgrupp inom bereder f.n. frågorna. Arbetsgruppen har publicerat ett diskussionsunderlag bl.a. rörande den gemensamma valdageri och mandatperiodens längd som avsesstimulera till en debatt främst inom partierna. Det är nu dags för att ta ställning i frågornaom skilda valdagar och längre mandatperioder. Enligt utskottets mening börriksdagen i enlighet med motion 1981/82:687 hos regeringen hemställa om förslagom avskaffande av den gemensamma valdagen för riksdags- och kommunalvalen ochen sådan grundlagsändring att fyraåriga mandatperioder införs för riksdagen.Samtidigt bör hemställa om ett förslag till olika sätt att utformakommunalvalen, bl. a. i enlighet med det system sorn skisserats i motion 687. Beträffande motion 1981/82:1148 får vissa av de frågor somtas upp prövas i-samband med beredningen av de nämnda frågorna. Utskottetkan dock inte tillstyrka en fortsatt beredning på det sätt som anges imotionen. Motionen avstyrks därför. dels att utskottet under 7. bort hemställa 7. beträffande den gemensammavaldagen och mandatperiodens längd, m. m. attriksdagen med bifall till motion 1981/82:687 öch med avslag på motion1981/82:1148 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Vårval, budgetårets förläggning m. m. och (båda c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 36 som börjar med "Frågorna om" och slutar med"avstyrker motionen" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning attarbetsformerna i i flera avseenden inte är tillfredsställande. Imotionen redovisas en rad av de brister som finns. Där visas också på ettövertygande sätt att dessa brister knappast kan avhjälpas utan ganska genomgripande omläggningar av KU1982/83:9 - 47 riksdagsarbetet under riksdagsåret. De förändringar somkan göras utan sådana omläggningar har en mycket begränsad effekt. En grundläggande svaghet i den nuvarande ordningen är, sommotionärerna framhåller, att riksdagsåret endast i formell mening börjar påhösten. Som exempel kan nämnas att regeringens budgetförslag, som är underlagför en stor del av arbete, fortfarande framläggs först ochatt den allmänna motionsfiden också infaller . Denna ordning är en viktig orsak till de stockningar somförekommer i riksdagsarbetet och den är ett hinder för en mera långsiktig ochrationell planering. Men även i övrigt kvarstår trots den formella omläggningenav riksdagsäret en rad rutiner som ursprungligen var avpassade till enriksdagsstart . En omläggning av budgetår och budgetbehandling i enlighetmed motionärernas förslag förutsätter bl. a. att tidpunkten för de allmännavalen förändras och att vissa justeringar görs vad gäller riksmötetssessionstider. De i motionen skisserade reformerna skulle möjliggöra en bättreplanering och en jämnare fördelning av riksdagsarbetet över somhelhet. Därmed skulle också förutsättningarna öka för att tillgodose kraven påstörre utrymme för riksdagsledamöternas politiska verksamhet utanför riksdagen.Det skulle bl. a. bli möjligt att på ett mera systematiskt sätt under helariksdagsåret lägga in regelbundet återkommande riksdagsfria veckor, vilket ärett av de önskemål som framläggs i motionen. Av olika skäl är det såledesangeläget att mofionens utredningskrav tillgodoses. deb att utskottet under 8. bort hemställa 8. beträffande varvat, budgetårets förläggning, m. m. attriksdagen med bifall till motion 1981/82:214 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om arbetsformer m. m. (mom. 9) och (båda c) anser dels att den del att utskottetsyttrande på s. 36 som börjar med "En översyn" och slutar med"1981/82:213 avstyrks" bort ha följande lydelse: Vi har omfattande erfarenheter av rådgivandefolkomröstningar. Det är enligt utskottets mening mycket angeläget att dessaerfarenheter sammanställs och utvärderas. Men det är också angeläget att pågrundval av denna utvärdering se över utformningen av folkomröstningsinstitutetsom sådant. Denna översyn bör ha som syfte att få fram förslag till en meringående reglering så att de brister som finns kan undanröjas. Bland defrågor som särskilt bör beaktas vid en sådan översyn är om folkomröstningarnaäven formellt skall göras beslutande, vilka regler som skall gälla för rättenatt ta initiativ till folkomröstningar samt hur informationen inför KU1982/83:9 48 omröstningarna skall organiseras och finansieras.