bet · G601NU33 · 1982-12-31 00:00:00 — Fortsättningsvis redovisas några av de viktigastepunkterna i den plan som delegationen har föreslagit. Åtgärderna är av denarten att ansvaret för genomförandet åvilar de berörda myndigheterna. I korthet har planen följande innebörd. Försök isuccessivt mer omfattande skala görs med användning av M 100 i fordon. Underåren 1983 och 1984 bedrivs ytterligare arbete för att klarlägga de problem somfinns när det gäller att distribuera och lagra metanol. Forskning ochutveckling för att få fram kommersiellt acceptabel teknik för inhemskproduktion av metanol bör enligt planen även i fortsättningen vara en angelägenuppgift inom energiforskningsprogrammet fram till dess ställning kan tas tillom en mer omfattande metanolintroduktion skall ske. Föredragande statsrådet anför i propositionen att fleraåtgärder måste initieras redan nu ifall den av oljeersättningsdelegationenföreslagna planen skall kunna genomföras. Vid genomförandet av planen bör manenligt föredraganden klarlägga förutsättningarna för en - mot svensk industririktad - mer omfattande teknikupphandling av specialfordon för drift medalternativa drivmedel att användas inom sektorer som försvaret och jordbruketsamt av statliga verk. Föredraganden räknar med att det ekonomiska stöd somkrävs för insatserna enligt den föreslagna planen kan finansieras inom ramenför befintliga resurser. Avslutningsvis redogörs i detta avsnitt av propositionenför oljeersätt-ningsdelegationens analys av andra drivmedelsalternativ än M 100och låginblandning av metanol. Utskottet har inget att erinra mot vad i propositionenanförs om introduktion av alternativa drivmedel. Här tar utskottet så upp en motionsom gäller tillverkning av gengasaggregat. Det är motion 1982/83:2033 (c),vari begärs att skall göra ett uttalande om behovet avstimulansåtgärder för tillverkning och användning av gengasaggregat. Med hänsyn till landets intresse av att oljeförbrukningenminskas borde det vara ett samhällsintresse att stimulera till användning avgengasfordon i praktisk drift, säger motionärerna. En metod för detta vore attstaten ställde kunskapsresurser gratis till förfogande eller på annat sättstimulerade dem som yrkesmässigt vill tillverka gengasaggregat, antingen förinhemsk användning eller för export. NU1982/83:33 67 Utskottet vill med anledning av förslaget i motionen anföraföljande. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) har upprättatberedskapsplaner för att den svenska transportkapaciteten vid behov skallkunna hållas i drift med gengas från inhemska bränslen. Forskning om ochutveckling av gengasframställning och gengasanvändning pågår inom ramen för bl.a. denna beredskapsplan. För /84 har i budgetpropositionenföreslagits ett anslag på . för denna verksamhet, vilket motsvarardet av ÖEF beräknade behovet. Det kan också nämnas att styrelsen för tekniskutveckling finansierar ett forskningsprojekt vid Tekniska högskolan iStockholm, där förutsättningarna för att använda flis och pellets förgengasproduktion undersöks. Ett motionsyrkande av ungefär samma innebörd somdet nu aktuella avstyrktes av utskottet (NU 1981/82:30 s. 61).Utskottet anser inte att nu har anledning att uttala sig för någraytterligare statliga stimulansåtgärder inom detta område. Motion 1982/83:2033(c) avstyrks alltså. Flera motioner berör olikaregionala energiprojekt. Utskottet tar först upp yrkanden som har anknytningtill storstadsområdena. Därefter behandlas motionerna i en geografiskt betingadordningsföljd. Motion 1982/83:1119 (vpk) är inriktad på län.Riksdagen föreslås begära förslag av regeringen inom energiområdet i enlighetmed vad som anförs i motionen. En kraftfull satsning på att utveckla nya energikällor ochny energiteknik krävs för att en övergång till inhemska, förnybaraenergikällor skall bli möjlig, anför motionärerna. Detta innebär forskning,utveckling och tillverkning av solfängare, värmepumpar, fjärrvärmesystem, nyaeffektiva pannor, avancerad isoleringsteknik m. m. Import av naturgas från , eller kontinententill uppvärmning och för användning som hushållsgas, i industrin m. m. är ocksåenligt motionärerna viktig för att bryta oljeberoendet. Utbyggnaden avfjärrvärme borde fortsätta i måttfull takt i form av lågtemperatursystem. Enkraftig satsning på aktiv energihushållning måste göras, heter det vidare, ochdetta kräver nya metoder för isolering, för styrning och reglering avvärmesystem och för värmeåtervinning. Vidare föresläs i motionen att det s. k. energikombinateti skall byggas . Förslag om s. k. energikombinat tas upp också i två andramotioner. I kommunisternas partimotion 1982/83:1108 sägs att ensamproduktion av värme, elkraft och alternativa drivmedel i energikombinat kanbidra till lösningen av storstädernas energiproblem. Motionärerna begär attriksdagen skall göra ett uttalande i enlighet med vad som i motionen haranförts om energikombinat. NU1982/83:33 68 I motion 1982/83:804 (c) föreslåsatt skall uttala att planeringen av Nynäshamnskombinatet och andraförgasningsprojekt bör drivas vidare och utformas med ledning av vad som haranförts i motionen. Där sägs följande. Vid den fortsatta utredningen av ettenergikombinat i bör alternativ tas fram enligt vilka dels en gas medlämplig sammansättning, dels spillvärme från kombinatet kan levereras tillStorstockholm för uppvärmningsändamål. Den mängd gas och spillvärme som skullelevereras bör väljas så att den kan få avsättning även efter genomfördahushållningsåtgärder i enlighet med det mål som har ställt upp.Dimensionerna på överföringsledningarna bör väljas så stora att de underlättaren övergång till lågtemperaturteknik i befintliga fjärrvärmesystem. Ianslutning till dessa ledningar bör också inplaneras en ledning föroljeöverföring eller transport av kol-vätskeblandningar. Här tarutskottet först upp frågor om s. k. energikombinat. Utskottet ägnade i sitt energipolitiska betänkande (NU 1980/81:60 s. 80-84) en hel del uppmärksamhet åt vad som där kalladesNynäsprojektet. Ocksä togs frågan härom upp (NU 1981/82:30 s. 63).Utskottet fann inte anledning för att göra något uttalande medanledning av . Läget förprojektet är f. n. följande. har tillsammans med ochStockholms energiverk bildat ett handelsbolag, , somskall svara för arbetet med att utveckla det planerade energikombinatet iNynäshamn. tecknade handelsbolaget avtal med ett antalingenjörsfirmor och licenstillverkare om medverkan i en förprojektering avanläggningen. För detta ändamål har stöd erhållits av oljeersättningsfonden iform av ett villkorslån på 14 milj. kr. Medel tillskjuts också avhandelsbolagets ägare. Förprojekteringen skall vara klar i slutet av år 1983.Därefter sker en ekonomisk utvärdering som skall redovisas i en rapport tilloljeersättningsfonden i mitten av . Ett investeringsbeslut kan fattas år1985, och projektet kan i så fall stå färdigt . Utskottet vill utöver vad som här har anförts erinra omatt regeringen till har aviserat en proposition omstorstadsområdenas värmeförsörjning. Mot här angiven bakgrund finner utskottetdet inte heller nu vara motiverat för att göra något uttalande medavseende på eller andra liknande projekt. De nu behandlademotionerna avstyrks alltså såvitt gäller krav på initiativ från ifråga om sådana projekt. Vad så gäller övriga synpunkter i motion 1982/83:1119 (vpk)synes de inte nu påkalla något ställningstagande från . Utskottetförutsätter att frågor av väsentlig betydelse för Storstockholmsenergiförsörjning kommer att aktualiseras vid behandlingen av propositionen omstorstädernas värmeförsörjning. Motionen avstyrks alltså i denna del. I motion1982/83:804 (c) finns ytterligare två yrkanden som är inriktade på NU1982/83:33 69 Enligt ett av dessa yrkanden skall uttala attkol bör fä användas i storstadsområdena endast med bästa möjliga rökgasreningoch endast i den mån oljereduktionsmålen inte kan nås genomhushållningsåtgärder och genom övergång till användning av värmepumpar,inhemska bränslen och olika former av gasbränslen. Det andra yrkandet syftar till ett riksdagsuttalande omatt storstädernas värmesystem bör väljas så att en övergång till varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkanpåskyndas och att inga låsningar till ett framtida elberoende uppstår. Med hänsyn till den stora betydelse storstädernasvärmeförsörjning har för landets totala energisystem har statsmakterna ettklart intresse av hur dessa kommuner väljer sina värmesystem, sägermotionärerna. Tillgänglig elkraft bör användas endast för drift av värmepumparmed hög värmefaktor, och användning av annan elvärme bör undvikas, heter det.Stora värmepumpar bör planeras så att de kan ställas om till bränsledrift.Befintliga gasrörnät bör underhållas och utnyttjas, och planer bör tas fram förintroduktion av naturgas eller andra gasformer också i och . Utskottet vill i fråga om det första yrkandet erinra omatt har beslutat om ett statligt investeringsstöd tillanordningar för att minska utsläppen av svavel vid förbränning av kol (prop.1982/83:100, NU 1982/83:22). Stöd skall kunna lämnas endast om anordningar föratt begränsa utsläppen av svavel medför längre gående rening än vad som behövsenligt de nuvarande bestämmelserna i förordningen (1976:1055) om svavelhaltigtbränsle. Regeringen har uppdragit åt att isamarbete med andra kraftproducenter, kommunerna och industrin utredakolanvändningens hälso- och miljökonsekvenser. Projektet, som har pågått sedanår 1979, benämns Kol-Hälsa-Miljö. avlämnades till regeringen enlägesrapport från projektet. Slutliga data och slutsatser från huvuddelen av deundersökningar som omfattas av projektet redovisas i en slutrapport som nyligenhar färdigställts. Som redan nämnts har regeringen för avsikt att under våren1984 i en proposition till lägga fram förslag om kolförsörjning ochkolanvändning. Med hänvisning till vad utskottet här har anfört och till denaviserade propositionen om storstadsområdenas värmeförsörjning avstyrkerutskottet det nu berörda motionsyrkandet. Det andra nämnda yrkandet i motion 1982/83:804 (c)finner utskottet mindre kontroversiellt. Den energipolitik som statsmakternahar ställt sig bakom genom beslut innebär bl. a. en inriktning på ettenergisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara och inhemska,energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Utskottet anser inte, återigenmed hänsyn till den kommande propositionen om storstadsområdenas värmeförsörjning,att nu bör närmare kommentera de mer detaljerade NU1982/83:33 70 synpunkter som lämnas i motiveringen till motionen. Dennaavstyrks alltså i ifrågavarande del. Ett kombinerat vind- ochvågkraftverk bör enligt motion 1982/83:499 (c) byggas utanför . I motionen åberopas en undersökning, gjord vid , av möjligheterna att uppföra havsbaserade vindkraftverk kombinerademed vågkraftverk i samma område. Motionärerna erinrar om att i en motion år1981 argumenterades för att projektet skulle genomföras. Det finns nuytterligare motiv för detta, anför de. Algodhng och sannohkt även fiskodlingskulle nämligen med gott ekonomiskt utbyte kunna bedrivas i anslutning till etthavsbaserat vind- och vågkraftverk. Också sysselsättningsskäl motiverar attprojektet genomförs, menar motionärerna. De begär att skall göra ettuttalande om byggande av det nämnda vind- och vågkraftverket. När utskottet behandlade den i motion1982/83:499 (c) omnämnda motionen (NU 1980/81:60 s. 123) lämnade utskottet enbeskrivning av den planerade försöksverksamheten inom delprogrammet Vindenergi.Utskottet anförde beträffande havsbaserade vindkraftverk att de ekonomiskaramarna inte gav utrymme för några praktiska försök utan endast för inledandestudier. Verksamheten på vågenergiområdet var inriktad på en utvärdering av dendittillsvarande verksamheten och för insatser på bevakningsnivå. Utskottetkonstaterade att det projekt som motionärerna förespråkade inte kunde rymmasinom den medelsram för energiforskning som beräknades i proposition 1980/81:90. Utskottet vill erinra om att det nu gällande programmetför energiforskning pågår t. o. m. /84. Enligt vad utskottetinhämtat har framställningar som gjorts till energiforskningsnämnden om stödtill ifrågavarande projekt avslagits. Utskottet finner mot den härangivna bakgrunden inte anledning att föreslå att göra ett sådantuttalande som motionärerna önskar. I motion 1982/83:1503 (m) uppmanasriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om inriktningen av energipohtiska åtgärder i . I motionennämns bl. a. projekt rörande energiflis, halm, torv, värmepumpar, kol ochetanol. Motionärerna understryker att en förutsättning för deras analys ochbeskrivning av utvecklingen på energiområdet i är att den framtidaenergianvändningen bör utgå från vad som är rätt från lönsamhetssynpunkt. Utskottet förutsätter att det berörda länets egnamyndigheter, kommuner, företag och organisationer utifrån sina ohkaförutsättningar engagerar sig i länets utveckling även vad gäller energifrågor.Ett sådant uttalande från som motionärerna föreslår finner utskottetinte motiverat. Motionen avstyrks följaktiigen i här berörd del. NU 1982/83:33 71 I motion 1982/83:1585 (s) begärs att riksdagenskall som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omutveckUngsprojekt på energiområdet i . Detframhålls i motionen att de utvecklingsprojekt på energiområdet som äraktuella i länet är viktiga för basindustriernas utveckling. Det gällerplanerna på gasimport från och/eller . I båda fallen berör deledningsalternativ som har diskuterats . Det gäller också denutveckling på torvområdet som sker inom länet. Slufligen gäller det möjligheternatill utbyggnad av vattenkraften i länet. Nägotskäl för att göra något uttalande i saken anser utskottet dock inteföreligga. I detta sammanhang kan erinras om att vattenfallsverket nyhgen harredovisat ett förslag till huvudsträckning för den i motionen nämndarörledningen för transport av naturgas frän till kontinenten.Projektet syftar till att skapa en beredskap för det fall attrörledningstransport genom visar sig fördelaktigare än andra alternativför transport av gas vid en framtida utvinning av gas i . Utskottethar vidare erfarit att det f. n. genom Swedegas AB:s försorg bedrivsmarknadsstudier i syfte att utröna om förutsättningar föreligger för import avgas från . Utskottet avstyrker alltsåmotion 1982/83:1585 (s) i ifrågavarande del. Ett förslag avseende finns i motion1982/83:1481 (s). Det innebär att skall som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen har anförts om behovet av ökade insatser för attenergiutvinning skall komma igång i . Imotionen redovisas huvuddragen i ett program som har utarbetats för att ensamlad energisatsning skall kunna genomföras i länet . Ettbolag har bildats för att administrera och följa upp energiprogrammet.Motionärerna säger att det krävs omedelbara stadiga insatser när det gäller attkomma igång med energiproduktion baserad på skogen, torven och vattenkraften. Utskottetanser liksom i övriga här berörda fall att det inte är motiverat med någotuttalande av om inriktningen av energipolitiska åtgärder i en vissregion. Således avstyrker utskottet motion 1982/83:1481 (s) i angiven del. Fråganom utbyggnad av fjärrvärmenät berörs i tre motioner. Deriktlinjer på detta område som beslutade om (NU1982/83:18) bör omprövas, hävdas det i partimotion 1982/83:1100och i motion 1982/83:1015 (c). Det föresläs i partimotionen att skallansluta sig till de riktlinjer för flexibla fjärrvärmenät, anpassade för lågavattentemperaturer, som redovisas i motionen samt NU1982/83:33 72 besluta att villkoren för stöd till fjärrvärmeutbyggnaderskall anpassas efter dessa riktlinjer. I motiveringen för detta yrkande sägsbl. a. att fjärrvärmenät som inte fyller kraven på anpassbarhet till nyaenergiformer sannolikt inte kommer att kunna konkurrera med fastighetsanknutnauppvärmningsalternativ och därför av fastighetsägarna kommer att anses medföraen läsning till ,en alltför dyr uppvärmningsform. Motion 1982/83:1015 (c) har istort samma motivering som partimotionen i denna del. Yrkandet innebär attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna att stöd för utbyggnadav fjärrvärme bör ges endast när utbyggnad sker enligt de i motionen angivnariktlinjerna. ställde samma krav ,när det särskilda stödet för utbyggnad av distributionsanläggningar förfjärrvärme behandlades av (prop. 1982/83:50, NU 1982/83:18 s. 11).Utskottet påpekade då att det föreslagna stödet till fjärrvärmeutbyggnad ocksåskulle omfatta s. k. lågtemperatursystem. Däremot ansåg utskottet inte att detskulle ställas som villkor för stöd att fjärrvärmeanläggningen var av dentypen. Alltså avstyrktes yrkandet. företrädare i utskottetreserverade sig mot beslutet. Utskottet vill understryka att utbyggnaden avfjärrvärmenät har stor betydelse när det gäller att minska oljeanvändningen ochförbättra miljön i tätorterna. En kraftig utbyggnad av fjärrvärmenät bidrarockså till att skapa förutsättningar för att avvecklingen av kärnkraften kangenomföras. 1 den mån fjärrvärmeproduktionen grundas på annat än olja medverkarden också till att positivt påverka bytesbalansen. Dessutom har utbyggnaden avfjärrvärme gynnsamma effekter för industrin och för sysselsättningen. Som framgår av vad utskottet har anfört har riksdagennyligen tagit ställning till förslag om riktlinjer för stöd till utbyggnad avdistributionsanläggningar för fjärrvärme. Stödet gäller anläggningar sombeställs . Utskottet vill framhålla att stödet även omfattarfjärrvärmesystem med lägre driftstemperaturer. Det har givetvis ett värde omnya anläggningar kan göras flexibla för att möta kommande behov. Det finns dockenligt utskottets uppfattning inte heller nu skäl att ställa som villkor fördetta tillfälliga stöd att fjärrvärmeanläggningen skall vara av den imotionerna nämnda typen. Utskottet avstyrker alltså motion 1982/83:1100 (c) inu berörd del och motion 1982/83:1015 (c). Det tredje motionsyrkande som skall behandlas här tarsikte på en ändring i "fjärrvärmelagen", dvs. lagen (1981:1354) omallmänna värmesystem. Det ställs i motion 1982/83:804 (c) och går ut på attriksdagen hos regeringen skall anhålla om förslag till komplettering av lagen ienlighet med vad som anförs i motionen. I korthet innebär motionärernas förslagatt en regel bör införas om att användningen av kompletterande alternativaenergikällor och hushållningsåtgärder ej får försvåras. Det skall ocksåbestämmas att en fastighetsägare inte heller skall kunna tvingas att anslutasig till ett fjärrvärmenät om han till lägre kostnad och på ett frånmiljösynpunkt NU1982/83:33 73 godtagbart sätt kan utnyttja inhemska förnybaraenergikällor. I det föregående har utskottet lämnat vissa uppgifter omfjärrvärmeutbyggnaden (se s. 28). Härutöver vill utskottet i fråga ombestämmelser för fjärrvärmeutbyggnad anföra följande. Kommunerna har genom lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering ålagts ett övergripande ansvar för värmeförsörjningen. Lagensyftar till att ge kommunerna möjlighet till en rationell avvägning mellanolika uppvärmningsformer, som t. ex. eluppvärmning, fjärrvärme och individuellolje- eller naturgaseldning. Lagen om energiplanering stadgar inte om någramedel för att planerade åtgärder skall kunna genomföras. Det styrmedel som stårtill förfogande för detta ändamål är främst lagen (1981:1354) om allmännavärmesystem. Den ger kommunen eller annan huvudman viss möjlighet attframtvinga anslutning av fastigheter till anläggningen. Det kan ske genom attanläggningen förklaras som allmän. För att en allmänförklaring skall få görasskall det vara av betydelse från energihushållnings- eller miljöskyddssynpunktatt man i området övergår till uppvärmning med fjärrvärme eller naturgas.Anläggningen skall vara lämplig för den lokala och regionalaenergiförsörjningen. Den får inte vara uppenbart sämre från ekonomisk synpunktän andra alternativ för värmeförsörjning. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer (f. n. statens industriverk) fattar beslut omallmänförklaring. När det gäller att avgöra om en fastighet behöveranordningar för värme och om behovet inte kan med större fördel tillgodoses påannat sätt än genom fjärrvärme- eller naturgasanläggning, skall enligtuttalanden i förarbetena (prop. 1975/76:149) objektiva grunder tillämpas.Härvid skall fastighetens belägenhet och användningssätt och möjligheterna attlösa uppvärmningsfrågan på annat sätt läggas till grund för bedömningen. Någonallmänförklaring av värmesystem har inte skett. Enligt vad utskottet har erfarit kommer den aviseradepropositionen om storstädernas värmeförsörjning att innehålla inslag omfjärrvärmeutbyggnaden. Vidare har regeringen för avsikt att under hösten 1983förelägga en proposition om energiplanering. Utskottet harinhämtat att vissa av de frågor som tas upp i motionen avses bli behandlade idenna proposition. Utskottet finner mot bakgrund av den redogörelse som nuhar lämnats inte skäl för att hos regeringen hemställa om sådanalagförslag som motionären förordar. Med vad utskottet här har anfört avstyrksmotion 1982/83:804 (c) i ifrågavarande del. NU1982/83:33 74 Energiproduktion och energianvändning i övrigt Motion 1982/83:647 (c) syftar tillett bättre utnyttjande av tillgänglig elproduktionskapacitet. Det nu rådandeelöverskottet bör utnyttjas så effektivt som möjligt för att minskaoljeberoendet, heter det i motionen. Detta kan åstadkommas med hjälp av värmepumparsom kan ta till vara och förädla de stora mängder billig energi med lågkvalitet som finns i luft, i havs-och grundvatten samt i form av spillvärme. Enförutsättning för att denna energi skall kunna utnyttjas är enligt motionärernaatt fjärrvärmesystemen dimensioneras för lägre temperaturer än f. n. En kraftigsatsning på utbyggnad av ett system med värmepumpar skulle dessutom kunna gemånga nya arbetstillfällen och exportmöjligheter för svensk teknik, framhållermotionärerna. De yrkar pä att skall hemställa hos regeringen om enöversyn av reglerna för bl. a. oljeersättningsfonden och energisparlånen så attett bättre utnyttjande av elproduktionskapaciteten gynnas på det sätt som angesi motionen. tog utskottet ställning till ett motionsyrkandemed liknande innebörd (NU 1981/82:30 s. 66). Utskottet påpekade då attvärmepumpsprojekt är berättigade till stöd från oljeersättningsfonden och attett stort antal sådana projekt hade erhållit stöd från fonden. Till sakenhörde, menade utskottet, att fondens verksamhet skulle utvärderas till år 1983.Utskottet erinrade även om att energisparstöd kan lämnas för värmepumpar ochatt de riktlinjer för energisparstödet som då hade antagits syftadetill att främja introduktionen av nya och förnybara energikällor. Det varutskottets uppfattning att värmepumpsteknikens möjligheter borde utnyttjas iökad utsträckning. Med hänsyn till redan förekommande stödformer avstyrkteutskottet motionen. I partimotion 1982/83:1104 uttalas att det ärav stort internationellt intresse att så många värmepumpar som möjligt tas idrift . Värmepumpen har visserligen lämnat utvecklingsskedet, anförmotionärerna, men det finns av olika skäl fortfarande tveksamhet i kommunernainför investeringar i värmepumpar. Någon form av "riskav-lyft" bördärför övervägas, så att de ekonomiska förutsättningarna för stora värmepumparförbättras. Kommunerna bör själva svara för finansieringen men staten bör kunnata en del av risken om tekniken inte håller. Motionärerna vill att iett uttalande till regeringen skall ansluta sig till vad de har anfört imotionen om de ekonomiska förutsättningarna för stora värmepumpar. Som utskottet har redovisat i det föregående (s. 29)stöder samhället på flera olika sätt utveckling och introduktion avvärmepumpar. Stöd till större värmepumpsprojekt, dvs. för pumpar istorleksordningen 1 MW eller mer, utgår genom oljeersättningsfonden. Fondensverksamhet utvärderas f. n. För installation av värmepumpar i småhus kan stöderhållas enligt energilåneförordningen (1981:589). Stöd lämnas också till olikaforskningsprojekt. Energiupphandlingsdelegationen kan om så erfordras lämnastöd NU1982/83:33 75