bet · G601UU24 · 1982-12-31 00:00:00 — Imotion 1982/83:350 av m. fl. (vpk) hemställs 1. attriksdagen beträffande tillämpningsföreskrifterna till lagen om ut försel av krigsmateriel (SFS 1982:513) som sin mening ger regeringen till känna a) att distinktionen mellandefensiv och offensiv krigsmateriel bör slopas, b) att köparländernas inre förhållandenmed särskild betoning av respekten för de mänskhga rättigheterna bör gesavgörande betydelse, c) att större vikt bor läggas vidde neutralitetspolitiska aspekterna i synnerhet vad gäller export till ochsamarbete med militär stormakt, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utförligare åriigstatistik över den svenska vapenexporten, 3. att hemställer hosregeringen om att inrätta ett organ bestående av representanter för samtliga iriksdagen företrädda partier med uppgift att följa den svenska exporten avvapen och krigsmateriel och vars råd inhämtas innan utförseltillstånd medges, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen om offentliginsyn i handlingar som rör utförsel av krigsmateriel från våra hamnar, 5. att hos regeringenbegär att bestämmelser skyndsamt utarbetas som reglerar vapentransporter genomvårt land, 6. att ger regeringentill känna vad som i övrigt i motionen framhålls om omfattningen av den svenskakrigsmaterielexporten. Imotion 1982/83:1230 av m.fl. (c) hemställs 1. attriksdagen hos regeringen begär att en särskild förteckning utarbe tas över sådan krigsmateriel som är användbar för militärt bruk eller vid vapenframställning och för vilken lagen om förbud mot krigsmaterielex port skall tillämpas vid export till , 2. att hos regeringenbegär att särskild uppmärksamhet därvid ägnas material av betydelse för utvecklingav kärnvapenteknologi, 3. att hos regeringenbegär att förslag läggs fram för om införande i lagen av bestämmelserom kännbara ekonomiska påföljder vid brott mot lagen samt att brolt motbestämmelserna för export av krigsmateriel till alltid bedöms somgrova, r 1982/83. UU 1982/83:24 2 4. att hos regeringenbegär att regeringen ser över resurserna för övervakning av lagstiftningen samtanpassar resurserna till de nya bestämmelser som föreslås här, 5. att hos regeringenbegär att regeringen ser över och vid behov framlägger förslag tillförändringar i de lagar och förordningar som kan tillämpas mot en eventuellframtida medverkan från svenska rederier eller flygbolag i vapentransportertill ' En grundlig översyn av reglerna för svensk exportav krigsmateriel genomfördes av krigsmateridexportkommitté (SOU1981:39), vars arbete resulterade i proposition 1981/82:196. Däri föreslogs atttidigare gällande krigsmaterielkungörelse skulle göras om till lag. En vissskärpning av praxis i fråga om tillståndsprövningen genomfördes. Propositionenbehandlades och antogs av (UU 1981/82:26, rskr 345). för krigsmaterielexporten har således ingående prövats. Fleraav de konkreta förslag som väcks i de nu föreliggande motionerna övervägdes avkrigsmaterielexportkommittén och behandlades därefter av regering och riksdag.Det gäller i första hand yrkandena i motion 350, som delvis liknar vissamotionsyrkanden som behandlades av utskottet i det ovannämnda betänkandet UU1981/82:26. I yrkande 1 a) föreslås således att distinktionen mellan defensivoch offensiv materiel slopas, i yrkande I b) att köparländernas inreförhållanden och respekten för mänskliga rättigheter bör ges avgörandebetydelse och i yrkande 1 c) att större vikt bör läggas vidneutralitetspolitiska aspekter. Somframgår av proposition 1981/82:196 och särskilt av UU 1981/82:26 skall vidvarje exportärende en totalbedömning göras av köparlandets inrikespolitiskaförhållanden och utrikespolitiska situation, materielens beskaffenhet och detsätt på vilket materielen kan förväntas bli använd. En sådan bedömning skallgöras även vid prövning av utförseltillstånd för defensiv materiel.Utrikesnämndens råd bör inhämtas i frågor om länderval, samarbetsavtal ochärenden av principiell innebörd. I denna totalbedömning ingår och beaktas justde skilda förhållanden som berörs i yrkande 1. mening finns det av detta skäl inte anledning att nu omprövareglerna på det sätt som föreslås i motion 350, särskilt som reglerna förkrigsmaterielexport så setts över. Yrkande 1 i motionen avstyrksdärför. Iyrkande 2 i samma motion föreslås att regeringen ges i uppdrag att utredamöjligheten till en utförligare årlig statistik om krigsmaterielexporten.Motionärerna knyter an till remissvar till krigsmateridexportutredningenom förbättringar av den statistiska redovisningen. UU 1982/83:24 3 Utskottet behandlade denna angelägna fråga redan ibetänkandet UU 1981/82:26. Inom harsedermera utrikeshandelsminister tillsatt en arbetsgrupp meduppgift att bl. a. redovisa förslag till en mer öppen offenflig redovisning avden svenska krigsmaterielexporten. Utskottet utgår från att denna arbetsgruppäven kommer att beakta synpunkterna från SCB. Dettredje yrkandet i motionen föreslår att ett parlamentariskt organ tillsätts meduppgift att följa den svenska exporten av krigsmateriel. Även denna frågabehandlades av utredningen. I proposition 196 föreslogs att , utrikesnämndenskulle fylla funktionen av samrådsorgan. övervägde frågan omen parlamentarisk men stannade för att följa kommitténsförslag att låta utrikesnämnden utgöra samrådsorgan. Erfarenheterna avutrikesnämndens befattning med dessa ärenden borde utvärderas,ansåg utskottet. Denovannämnda arbetsgruppen inom har också till uppgift attgöra en sådan utvärdering av erfarenheterna från utrikesnämnden. Olikamodeller för parlamentarisk insyn och samråd i frågor rörandekrigsmaterielexporten skall undersökas. Medhänsyn till att regeringen således redan överväger hithörande frågor anserutskottet att yrkandena 2 och 3 i motion 350 inte bör föranleda någon särskildåtgärd av , varför de avstyrks. Ianslutning till yrkande 4 anförs i motionen att utförselhandlingar somupprättas i samband med export av krigsmateriel så långt möjligt bör varaoffentiiga och inte, som , vanligen hemliga. Dehandlingar som åsyftas i motionen är sekretessbelagda bl. a. med hänsyn tillatt de kan innehålla uppgifter om enskildas ekonomiska förhållanden. Utskottetfinner inte skäl att föreslå någon ändring av sekretesslagen i detta avseende,även av det skälet att regeringen nu överväger olika metoder att på andra sättöka insynen i krigsmaterielexporten. Yrkande 4 i motionenavstyrks därför. Iyrkande 5 begärs att bestämmelser utarbetas som reglerar vapentransportergenom . Somframgår av utrikesminister svar i den 18 november1982 på en fråga i detta ärende, tillämpas lagen om förbud mot utförsel avkrigsmateriel även i fall av transitering av krigsmateriel genom Sverige.Utskottet anser att gällande regler visat sig vara tillräckliga för ennoggrann prövning av transitering av krigsmateriel och föreslår därför attyrkandet avstyrks. Iyrkande 6 förordas att den svenska exporten av krigsmateriel pressas ned tillett nödvändigt minimum och att regeringen aktivt verkar för en övergång tillcivil produktion vid de företag som är beroende avkrigsmaterieltillverkning. Utskottetvill erinra om att det är statsmakternas uppfattning att försvarsindustrinskapacitet i huvudsak bör vara anpassad till den svenska 11 1982183. UU 1982/83:24 4 En tillverkning i enbart för den utländska marknaden skulle intevara förenlig med vår utrikespolitik. En viss tillverkning för export äremellertid ofrånkomlig. Den ökning som ägt rum förklaras - sommotionärerna påpekar - till stor del av kostnadsökningar och hänför sig tillvåra traditionella köparländer. registrerades emellertid en vissnedgång i utförselstatistiken. Års-siffror föreligger inte ännu mentendensen torde komma att stå sig. Det finns anledning räkna medatt krigsmaterielexpor-tens andel av totalexporten för åter kommer attligga under en procent. Med hänvisning till detanförda avstyrks även yrkande 6 i motionen. Motion1230 behandlar frågan om export av krigsmateriel fill . Sådan exportär i förbjuden i kraft av två lagar. Den ena är lagen (1982:513) omförbud mot utförsel av krigsmateriel m. m. och den förordning (1982:1062) medsamma namn som utgör tillämpningsföreskrifter till lagen och som innefattar enförteckning över vad som skall avses med krigsmateriel enligt lagen. Denandra är lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner och den därtillhörande förordningen (1977:1127) om vissa sanktioner mot . Sanktionslagenutgör en fullmaktslag som ger regeringen möjlighet att föreskriva att vissabestämmelser i lagen skall tillämpas i den mån det påkallas med anledning avbeslut som fattats eller rekommendation som antagits av FN:s säkerhetsråd.Förordningen (1977:1127) utfärdades till följd av FN:s säkerhetsråds beslut år1977 om bindande vapenembargo mot . I praktiken rådde i förbudmot export av vapen till långt . Iförordningen (1977:1127) föreskrivs bl. a. att krigsmateriel och liknandemateriel inte får utföras från riket om den är avsedd för . Medkrigsmateriel och liknande materiel förstås: - materiel som är upptagen iförteckningen som ingår i utförselförordningen (1982:1062), - motsvarande materiel utformadför polisiärt bruk, - förnödenheter särskilt avseddaför tillverkning och underhåll av angiven materiel. Iyrkande 1 i motionen föreslås att en särskild förteckning över utrustning somkan användas för militära ändamål skall upprättas och tillämpas mot Sydafrikautöver gällande förteckning över krigsmateriel. Som en av motiveringarna härföranförs i motionstexten att en utvidgad förteckning kan göra det svårare förindustrin att i förväg bedöma vad som faller under lagstiftningen och därmedvara ett hinder i handeln med . mening torde det vara förenat med åtskilliga principiella ochpraktiska svårigheter att utarbeta en sådan utvidgad förteckning med tillämpningpå . Om varuomfattningen går utöver vad som UU 1982/83:24 5 enligtsäkerhetsrådets intentioner och de generella svenska reglerna skall uppfattassom krigsmateriel, riskerar vi att komma i konflikt med internationellaåtaganden på handelns område. Detär uppenbart att ett stort antal civila varor i vissa situationer kan få enmilitär användning. En klar gränsdragning ter sig vansklig att göra. Yrkande 1i motionen avstyrks med hänvisning till det anförda. Iyrkande 2 i samma motion begärs att särskild uppmärksamhet skall ägnas åtmaterial av betydelse för utveckling av kärnvapenteknologi. Sydafrikaär inte medlem av icke-spridningsfördraget (NPT) och inte underkastatinternationella atomenergiorganets (lAEA) kontroll. Enligt svensk lagstiftningär svensk export av klyvbart material eller av material direkt avsett förkärnenergianläggningar därför utesluten. Vadgäller annat material, som vid sidan av sin vanliga användning, även skullekunna brukas i kärnenergisammanhang, gör sig liknande principiella synpunktersom anförts ovan gällande. Utskottetföreslår med hänvisning till det anförda att yrkande 2 avstyrks. Motionärernavill också - som framgår av yrkande 3 - i lagstiftningen införa kännbara ekonomiskapåföljder vid överträdelse av lagen om förbud mot utförsel av krigsmateriel,utöver de fängelsestraff som kan utdömas. De straffrättsliga påföljdernavid olaglig utförsel av krigsmateriel regleras allmänt i varusmugglingslagenoch särskilt vad gäller i sanktionslagen. Utöverde däri angivna straffen skall utbyte av brott enligt sanktionslagenförverkas. Efter en lagändring i broftsbalken ges därtill sedan den I juli 1982möjlighet att förverka värdet av ekonomiska fördelar av ett brott som ärbegånget i utövning av näringsverksamhet. Medhänvisning till dessa bestämmelser anser utskoftet gällande regler för straffoch ekonomiska påföljder tillräckliga för de fall som åsyftas i motionen, varsyrkande 3 därför avstyrks. Imotionens Qärde yrkande begärs att regeringen skall se över resurserna förövervakning av lagstiftningen och anpassa dem till de nya bestämmelser somföreslagits i motionen. Utskottethar i det föregående avstyrkt förslag om ändrade eller utvidgadeutförselbestämmelser och finner därutöver inte anledning aft påyrka en översynav systemet för övervakningen. Yrkandet avstyrks därför. Utskottet utgåremellertid från att regeringen noga följer utvecklingen för att så långt det ärmöjligt säkerställa aft för sift vidkommande inte bidrar tillSydafrikas anskaffning av krigsmateriel. Iyrkande 5 i motionen begärs att regeringen vid behov framlägger lagförslag somkan tillämpas mot svenska rederiers och flygbolags medverkan ivapentransporter till . I förordningen (1977:1127) om vissa sanktionermot föreskrivs att lastning, lossning och transport av krigsmaterielavsedd för är förbjuden. Yrkande 5 i motionen behöver således inteföranleda någon särskild åtgärd, varför del avstyrks. UU 1982/83:24 6 1. att avslår motion1982/83: 350 angående svensk krigs- res. 1 (vpk) malerielexport, 2. aft avslår motion1982/83: 1230 angående krigsmate- res. 2 (c) rielexport till m.m. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), (),(), (), (), Axel (), (), (), (), RuneÅngström (fp), (vpk), (). () ochInger (). 1.Riktlinjer för svensk krigsmaterielexport BertilMåbrink (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 2börjar med "Som framgår" och på s. 4 slutar med "6 imotionen." bort ha följande lydelse: Riktlinjernaför den svenska krigsmaterielexporten har setts, över och översynenresulterat i en ny lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel. Ivissa avseenden innebär den nya lagen en skärpning av tidigare regler, såsomexempelvis när det gäller försäljning av tillverkningsrättigheter. Degrundläggande riktlinjerna för krigsmaterielexporten har emellertid i alltväsenfligt förblivit desamma som gällt , vilket gör aft regeringen isin tillämpning av den nya lagen inte behöver göra, och enligt utskottetsmening inte heller gör, den strikta prövning av varje utförselärende som ärnödvändig. Detheter i proposition 1981/82:196, med vilken den nya lagen förelades ,att krigsmaterieltillverkning i enbart för den utländska marknaden intefår förekomma utan att vapenexportens enda syfte är att ge möjlighet attvidmakthålla en tillverkningskapacitet för vårt eget försvars behov. Exportav krigsmateriel är således inget självändamål utan ett utflöde av vårneutralitetspolitik och bör följaktligen vara underordnad de grundsatser somgäller för vår utrikespolitik. UU 1982/83:24 7 Detta ställer enligt utskottets mening vissa kravpå vår exportpolitik, som inte kan sägas vara tillgodosedda med nuvarandetillämpning av utförsellagen. Ettförsta krav är att långt störte hänsyn måste tas till den interna politiskasituationen i det land till vilket en vapenleverans övervägs. Förekomsten aven väpnad konflikt med ett annat land är självfallet ett avgörande hinder menminst lika betydelsefullt är det om exporterade vapen kan riskera att användasmot den egna befolkningen eller för att kvarhålla andra folk i beroende ellerockupation. Bristpå respekt för mänskliga rättigheter och inre konflikter bör vara likaavgörande faktorer i bedömningen som förekomsten av en yttre konflikt. Detär i detta sammanhang som den av regeringen tillämpade distinktionen mellanoffensiva och defensiva vapen ter sig särskilt tvivelaktig. Erfarenheten visaratt vapen som i en situation kanske är av defensiv karaktär, i en annan får enuttalat offensiv användning. Detta kan i särskilt hög grad vara fallet just isituationer av inre osäkerhet och konflikt, då alla de vapen och den utrustningsom kan uppbringas också utnyttjas. Utskottetansluter sig i denna bedömning till synpunkterna i motion 350 och föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av yrkandena I och 2 i motionen. Iyrkande 1 c i samma motion föreslås att större vikt läggs vid deneutralitetspolitiska aspekterna vid export till och samarbete med mihtärstormakt. Ilinje med vad utskottet tidigare anfört om vikten av att Sverigesvapenexportpolitik är underordnad principerna för vår alliansfria utrikespolitik,vill utskottet även ifrågasätta det ökande militärindustriellasamarbetet mellan och andra länder. Ett sådant samarbete är särskiltallvarligt om det sker med paktanslutna länder. I motion 350 lämnas ettoroväckande exempel på samarbete mellan och det amerikanskaDIVAD-projektet. mening kan ett liknande samarbete med en stormakt som därtill ärinblandad i väpnade konflikter knappast försvaras med att det rör sig omdefensiv materiel. Som utskottet påpekat går det inte någon skarp gräns mellanoffensiv materiel och defensiv. Utrustning som i en liten, neutral stats händerkan uppfattas som defensiv kan i en stormakts globala strategi mycket väl blioffensiv. mening bör - såsom påpekas i motion 350 - ytterst stor vikt fästasvid de uppenbara risker för den svenska neutralitetspolitikens trovärdighetsom uppstår när ett vapentekniskt samarbete med ett paktanslutet land inleds. här med anledning av yrkande 1 c i motion 350 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. I yrkandena 2 och 3 imotion 350 påtalas behovet av en årlig statistisk UU 1982/83:24 8 redovisningav vapenexporten och av att ett parlamentariskt organ med företrädare förriksdagspartierna får till uppgift att nära följa den svenska exporten avvapen. Utskottetvill för sin del gärna ta fasta på dessa förslag. I sitt remissvar fillkrigsmaterielexportkommitténs betänkande (SOU 1981:39) angav statistiskacentralbyrån (SCB) metoder för en förbättring av den årliga statistiken. Dettaförslag bör enligt utskottets mening så långt möjligt följas av regeringen.Viktigare är emellertid att ett parlamentariskt organ av det slag som föreslåsi motion 350 upprättas och regelmässigt rådfrågas innan utförseltillstånd ges.Det är uppenbart att utrikesnämnden med sin sammansättning och funktion intehar möjlighet att göra den noggranna och återkommande prövning som ärerforderlig. Utskottet tillstyrker således förslagen i yrkandena 2 och 3 imotion 350. Iyrkande 4 föreslås att de utförselhandlirigar som upprättas vid export avkrigsmateriel skall vara offentliga. Enligtvad utskottet inhämtat är dessa handlingar nu sekretessbelagda av hänsyn tillde berörda exportföretagens behov av kommersiell sekretess. Utskottet anseremellertid inte en sådan ordning tillfredsställande. Ett enskilt företags i ochför sig berättigade krav på skydd för sina interna affärsförhållanden får intestå ivägen för samhällets långt viktigare behov av att nära kunna följautvecklingen på ett område av vitalt intresse för internationell fred ochsäkerhet. Enligt utskottets mening bör regeringen därför ges i uppdrag att göraen översyn av gällande sekretessbestämmelser på detta område. Utskoftetvill anlägga liknande synpunkter på yrkande 5 i motionen. Även vapentransportergenom vårt land är av en central betydelse för neutralitetspolitikenstrovärdighet. Det kan enligt utskottets mening inte accepteras, att det i lagsaknas reglering av sådan transittrafik. regler för transporter avkrigsmateriel genom vårt land bör därför utarbetas. Jlinje med vad som anförts i det föregående vill utskottet uttrycka en allmänoro över själva volymen av krigsmaterielexport. Det är intetillfredsställande att den svenska vapenindustrin - trots vad statsmakternauttalat om att tillverkning enbart för utlandsmarknaderna inte får ske - ändåär så exportberoende. Utskottet vill inte motsätta sig att en vapenexport överhuvud taget äger rum. Den bör emellertid både i teori och praktik betraktas somen icke önskvärd nödvändighet, för vilken särskilda och restriktiva regler börgälla. Det måste enligt utskottets mening vara en uppgift för regeringen atthålla krigsmaterielexporten vid en så låg nivå som möjligt. Utskottetansluter sig därmed till de farhågor som uttalas i motion 350 och föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet med anledningav yrkande 6 i motionen anfört om omfattningen av krigsmaterielexport. UU 1982/83:24 9 delsatt utskottets hemställan i moment 1 bort ha följande lydelse: 1. att som sin mening ger regeringen fillkänna vad ut skottet med anledning av motion 1982/83:350 anfört om tillämp ningen av reglerna för krigsmaterielexport m. m. 2.Krigsmaterielexport till m. m. StureKorpås och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4böijar med "I yrkande 1" och på s. 5 slutar "varför detavstyrks." bort ha följande lydelse: Iyrkande 1 i motionen föreslås att en särskild förteckning över utrustning somkan användas för militära ändamål skall upprättas och tillämpas mot Sydafrikautöver gällande förteckning över krigsmateriel. I yrkande 2 i samma motionbegärs att särskild uppmärksamhet skall ägnas åt material av betydelse förutveckhng av kärnvapenteknologi. Mofivenför dessa båda yrkanden är att det har visat sig att på den civilamarknaden har kunnat uppköpa avancerad utrustning som sedan har använts förmiUtärt eller polisiärt bruk, och på det sättet kunnat kringgå vapenembargot.Enligt utskottets uppfattning kan det finnas anledning för regeringen att seöver gällande bestämmelser i syfte att förhindra att svenska företag bUrinblandade i den typen av affärer. I samband med en sådan översyn är detnaturligt att behovet av åtgärder för att ytterligare säkerställa lagensefterlevnad, som tas upp i motionens yrkande 3 och 4, också prövas. 1yrkande 5 i motionen begärs att regeringen vid behov framlägger lagförslag somkan tillämpas mot svenska rederiers och flygbolags medverkan ivapentransporter till . I förordningen (1977:1127) om vissa sanktionermot föreskrivs att lastning, lossning och transport av krigsmaterielavsedd för är förbjuden. Denna hantering skulle därför komma attomfattas av den översyn utskottet förordar. nu anför i anledning av motion 1230 bör regeringen underrättas om. delsatt utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse: 2. att med anledning av motion1982/83:1230 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört angående krigsmaterielexport till m. m.