bet · G601LU20 · 1982-12-31 00:00:00 — om översyn av reglerna om godtrosförvärv I betänkandet behandlas motion1982/83:840 av m, fl, (fp) och motion 1982/83:1218 av (). Båda motionerna rör pågående arbete med en översyn av reglerna omgodtrosförvärv, 1 motion 840 yrkas att hos regeringen begärförslag om stärkta rättigheter för den bestulne i samband med häleri, 1 motion 1218 yrkas att hos regeringen begär attmotionen överlämnas till utredningen om godtrosförvärv av stöldgods för beaktande. 1 svensk rätt har gälltatt i god tro gjorda förvärv av lösöre från den som har egendomen i sinbesittning blir gällande även i vissa fall då överlåtaren inte var egendomensägare eller eljest hade rätt att disponera över den. Med god tro avses attförvärvaren varken insåg eller bort inse att överlåtaren saknade befogenhet attföreta rättshandlingen. En förutsättning för att godtrosförvärv skall varagiltiga är att överlåtaren uppträtt som om han ägde rätt att förfoga överegendomen. Vidare skall förvärvaren kunna stödja sig på ett laga fång. dvs,köp, byte eller gåva. Även pant- och retentionsrätt kan grundas pågodtrosförvärv. Slutligen gäller att förvärvaren måste ha fått egendomenöverlämnad till sig. Om förutsättningarna för ett godtrosförvärv är uppfylldaanses äganderätten till egendomen ha övergått till förvärvaren. Han blir därmedskyddad mot anspråk från den ursprunglige rättsinnehavaren på att återfå egendomen.Dennes rätt utslocknar helt; dock har han i allmänhet rätt att lösa till sigegendomen. Nuvarande ordning innebär vidare bl. a. att om förvärvaren i sin turöverlåter egendomen blir den nye innehavaren skyddad även om han känt till defaktiska förhållandena vid godtrosförvärvet, exempelvis att förvärvet avsågstöldgods. I och gäller liknande regler omgodtrosförvärv. En viktig skillnad är dock att ett godtrosförvärv där inteuppkommer i fall då godset har frånhänts den rätte ägaren genom stöld ellervissa andra förmögenhetsbrott, I å andra sidan erkänns över huvud tagetinte principen om godtrosförvärv utom i vissa undantagsfall. Den rätte ägaren kanalltså, vare sig godset har frånhänts honom genom brott eller på något annatsätt, i regel få tillbaka det från den godtroende förvärvaren utan att betalaersättning till denne, 1 1982/83. LU1982/83:20 2 Utredningen (Ju 1980:06) om godtrosförvärv av stöldgods m.m. På begäran av tillkalladeregeringen en särskild utredare med uppdrag att se över gällandeordning i fråga om godtrosförvärv av stöldgods m, m, Idirektiven anförde departementschefen bl. a, följande. Enligt min mening bör den avriksdagen begärda utredningen anförtros åt en särskild utredare. Denne hör intebindas av några närmare anvisningar utöver dem som redan har gett.Som har framhållits i justitieut-skottets betänkande finns det skäl som talarför att den rätte ägaren behandlas mer gynnsamt än f, n, i fall då han harförlorat sin egendom genom brott. En modifiering av den gällande ordningen ifråga om godtrosförvärv i sådana fall skulle också kunna leda till en ökadförsiktighet hos allmänheten när det gäller handel med egendom som utbjuds påovanligt förmånliga villkor eller annars under sådana förhållanden attegendomen kan misstänkas vara stöldgods e, d, Å andra sidan bör beaktas attförvärvaren i rättspraxis redan har ålagts en ganska långtgåendeundersökningsplikt i vissa fall. Vidare bör hänsyn tas till att ,det iallmänhet torde vara lättare att försäkra sig mot egendomsbrott än mot riskenatt behöva återlämna egendomen till den rätte ägaren utan lösen. Utredaren bör inte begränsa sina överväganden till förvärvav stöldgods utan bör även diskutera vilka regler som bör gälla vid förvärv avegendom som har frånhänts den rätte ägaren genom egendomsbrott i andra fall.Också skyddet för andra sakrätter än äganderätt, t. ex. återtaganderätt vidkreditköp, bör beaktas. Utredaren bör vidare vara oförhindrad att, om han anserdet påkallat, lägga fram förslag till en samlad lagstiftning om godtrosförvärvav lösöre, alltså inte enbart när det har förekommit brott. I den mån utredarenkommer fram till att regler bör införas om godtrosförvärv, inställer sig endel andra frågor, bl. a. vilket lösenbelopp som den rätte ägaren skall betala ifall då han ges rätt att lösa till sig sin egendom. Som har framhållit bör utredaren bedriva sittarbete i nordiskt samråd med sikte på att få till stånd en mer enhetlig nordiskreglering. Till stöd för yrkandet i motion 840anför motionärerna (motiveringen finns i motion 1982/83:837) att narkomanerfinansierar sitt missbruk genom försäljning av stöldgods och att häleribrottensåledes är en förutsättning för narkotikahandeln. Enligt motionärerna är detdärför nödvändigt att kampen mot hälerierna intensifieras. Motionärerna anserdet angeläget att det pågående utredningsarbetet beträffande reglerna omgodtrosförvärv påskyndas så att en lagändring kan åstadkommas som stärker denbestulnes ställning, 1 motion 1218 framhålls att den samhällsutveckling som ägtrum sedan reglerna om godtrosförvärv utbildades motiverar ett nytt synsätt påavvägningen mellan den ursprunglige ägarens och godtrosförvärvarens intressen.Enligt motionären bör lagstiftningen ej lägga hinder i vägen för den seriösahandeln men bidra till att försvåra häleri. LU1982/83:20 3 anser att nuvarande ordning underlättar sådan brottslighetoch att reglerna bör ändras till förmån för den ursprunglige ägarens intressen.För en sådan reform talar också enligt motionären önskvärdheten av en enhetlignordisk rättsordning på området. Frågan om godtrosförvärv avstöldgods m. m. har övervägts i olikasammanhang. En närmare redogörelse härför finns i betänkandet LU 1981/82:20,vartill hänvisas. Under den allmänna motionstiden väcktes en motionvari begärdes förslag till lagstiftning om godtrosförvärv av lösöre som stärkteskyddet för ägaren av frånhänd egendom. Motionen, som remitterats till lagutskottet, överlämnadesmed yttrande till justitieutskottet för gemensam behandling med proposition1979/80:65, vari framlades förslag till ändringar i . I sittyttrande (LU 1979/80:1 y) anförde lagutskottet att det fanns skäl som taladeför att en ändring av reglerna om godtrosförvärv borde komma till stånd. Enlagstiftning på området var emellertid förenad med åtskilliga problem inteminst när det gällde avvägningen mellan olika intressen som gjorde siggällande. Med hänsyn härtill förordade utskottet att frågan om godtrosförvärvav stöldgods m. m. blev föremål för utredning. Utskottet betonade vikten av attarbetet bedrevs i nordiskt samförstånd med sikte på att få till . stånd en merenhetlig reglering beträffande godtrosförvärv av stöldgods m. m. i de nordiskaländerna. anslöt sig till lagutskottets ståndpunktoch förordade i betänkandet JuU 1979/80:26 att en utredning gjordes för attutröna förutsättningarna för en ändring av gällande ordning. Utredningen bordeske utan dröjsmål. Utskottet anförde vidare att det borde ankomma pä regeringenatt bestämma formerna för utredningsarbetets bedrivande samt att det varangeläget att arbetet bedrevs i nordiskt samförstånd med sikte på att få tillstånd en mer enhetlig reglering beträffande godtrosförvärv av stöldgods m. m. ide nordiska länderna. Vad utskottet sålunda anfört gav till känna förregeringen genom rskr 1979/80:183. Som ovan redovisats tillsatte regeringen medanledning härav utredningen om godtrosförvärv av stöldgods m. m. Vid 1981/väcktes en motion vari begärdesatt utredningen skulle lägga fram ett delbetänkande omgodtrosförvärv av stöldgods. Utskottet behandlade motionen i betänkandet LU1981/82:20 och framhöll därvid att enligt vad utredaren upplyst det i huvudsakvar gällande rätt i fråga om godtrosförvärv av stöldgods som kunde behövaändras. Det skulle därför inte vara fruktbart att behandla detta område i ettdelbetänkande. Utskottet hänvisade också till att utredaren räknade med attkunna lägga fram ett slutligt förslag . Utskottet, som underströkvikten LU1982/83:20 4 av att utredningsarbetet bedrevs skyndsamt, fann inte skälföreligga för att hos regeringen hemställa om den begärdaprioriteringen och hemställde att motionen skulle avslås. I en reservation tillbetänkandet framhöll de socialdemokratiska ledamöterna att utredningen borde fåi uppdrag att förtursbehandla frågan om godtrosförvärv av stöldgods ochhemställde att det anförda skulle ges regeringen till känna. Vid kammarbehandlingenbeslutade återförvisa ärendet till utskottet. I sitt av riksdagengodkända betänkande LU 1981/82:28 hemställde utskottet att skullebesluta i enlighet med utskottets hemställan i betänkandet LU 1981/82:20. Enligt svensk rätt gäller sedanlänge att den som förvärvar en sak av någon som inte hade rätt förfoga över denändå blir ägare till saken, om han var i god tro, dvs. varken insåg eller bordeha insett att den andre saknade förfoganderätt. Genom godtrosförvärvet utsläckssåledes den tidigare ägarens rätt till saken. Denne kan dock i allmänhet lösatill sig saken från den godtroende förvärvaren genom att betala ersättning förden. 1 samband med att behandlade enproposition med förslag till skärpta regler om häleri uttalade attdet fanns skäl som talade för en ändrad ordning när det gäller godtrosförvärvav stöldgods m. m. och att en utredning därför borde göras utan dröjsmål föratt utröna förutsättningarna för en sådan ändring. Den av begärdautredningen tillsattes , Under den allmänna motionstiden har väckts tvåmotioner som rör det pågående arbetet med en översyn av reglerna omgodtrosförvärv, 1 motion 1982/83:840 (fp) anförs att det är angeläget attutredningsarbetet påskyndas så att en lagändring kan åstadkommas som stärkerden bestulnes ställning. Motionären i motion 1982/83:1218 (m) frainförsynpunkter, som nära ansluter sig till utredningens direktiv, och yrkar attriksdagen hos regeringen begär att motionen överlämnas till utredningen förbeaktande. Enligt vad utskottet inhämtat beräknas utredningens arbetekunna avslutas , Med hänsyn härtill saknas anledning för riksdagenatt göra något sådant särskilt uttalande om utredningsarbetets bedrivande sombegärs i motion 840, Eftersom motionerna inte innehåller något nytt i sakfråganär det inte heller påkallat att motionerna överlämnas till utredningen förbeaktande. att avslår motionerna 1982/83:840 och1982/83:1218, Närvarande: (), (), ()*, (). (), iGamleby (s), ()*, (), (), (), ()'*, (), PerIsraelsson (vpk)*, () och i (m). * Ej närvarande vid betänkandets justering.