bet · G601NU41 · 1982-12-31 00:00:00 — Tillverkningen skall förutom på traditionella stålproduktersärskilt inriktas på inhemska behov inom bygg-, transport- och energiområdena.Syftet skall vara att öka självförsörjningsgraden i landet när det gällerstålprodukter. måste internationella kapitalistiska stålföretag genomhandelspolitiska åtgärder förhindras att slå ut vår stålindustri. har vid flera tillfällenbehandlat mofionsyrkanden liknande det som framförs i motion 1982/83:1034(vpk). Dessa har avslagits av liksom också yrkanden om planering avSSAB:s verksamhet i socialdemokratiska motioner. En redogörelse för den tidigare riksdagsbehandlingen finnsi näringsutskottets betänkande NU 1981/82:31 (s. 17). (NU 1981/82:31 s. 25) att verkställande ledningfortlöpande höll ägarna informerade om utvecklingen inom företaget. Mot bakgrund av att är över beslutade bolagets styrelse om en nyplan för den kommande femårsperioden. Perspekfivplan 87 innehållerinriktning och mål för stålrörelse. Inriktningen av verksamheten sägs vara att skall utveckla, tillverka och marknadsföra konkurrenskraffigaprodukter. NU 1982/83:41 12 Det övergripande målet är attutifrån affärsmässiga och företagsekonomiska principer varaktigt uppnå en förbranschen hög lönsamhet. Lönsamhetskravet skall ses mot bakgrund av att SSABverkar i en internationell miljö där betydande konkurrens, överkapacitet ochsamhälleligt stöd förekommer. skall vara ett av de bästaintegrerade handelsstålsföretagen i . I planen förutsätts att den internafionella obalansenmellan produktionskapacitet och stålförbrukning på de för intressantamarknaderna kommer att bestå . Stålkonsumtionen i och på de för intressantamarknaderna väntas i stort sett förbli oförändrad . I planen antas att handelsbegränsningarna kommer att beståoch att inslaget av protektionisfiska åtgärder kommer att öka. Planen förutsätter vidare att företagskoncentrationen inomstålindustrin i EG fortsätter och att betydande statligt stöd kommer att gestill stålverken inom EG. En intensivare konkurrens från statshandelsländerna påstålområdet förutsätts. Planperioden skall bli en konsolideringsfas i företagetsutveckling. Under denna fas inriktas arbetet mot ett effektivt utnyttjande avde betydande investeringar som har gjorts. Stor uppmärksamhet skall ägnas åtatt engagera alla i detta arbete. Strävan är att skapa ökad motivation hos allaanställda för att därigenom ytterligare utveckla och förbättra koncernensverksamhet. Betydande insatser skall därför sättas in i personalutvecklandesyfte. möjlighet att nå varaktig lönsamhet ochkonkurrenskraft i en allt hårdare internationell konkurrens kommer enligtplanen att avgöras av i vilken utsträckning kvalitetsmålen kan nås.Kvalitetsnivån på produkter och tjänster skall fastställas med utgångspunkti användarens behov och villighet att betala för den efterfrågade nivån. Dekvalitetshöj ande åtgärderna kommer att prioriteras. Detta innebär bl. a.utveckling av produktsortimentet mot högvärdigare produkter, en prioritering avkvalitetskontroll och kvalitetsstyrningsarbete samt förbättradleveranssäkerhet. skall enligt planen vara ledande på den svenskamarknaden. Samarbetet med grossister och kunder skall ytterligare utvecklas.Genom att produktsortimentet kommer att inriktas mot ett allt större inslag avhögvärdigare produkter ökar den för gripbara marknaden. Kostnaderna för produktion, försäljning och distributionskall sänkas genom fortsatt rationalisering. Dessutom skall den administrativaoch produkfionstekniska rationaliseringen fortsätta. Eftersom priserna på koncernens produkter i hög grad ärinternationellt bestämda kan koncernens konkurrenskraft ökas främst genom ensänkning av de egna kostnaderna. Ett mål för är att minskakostnaderna med över 400 milj. kr. i reala termer . NU1982/83:41 13 Verksamheten inom olika enheter Motionerna 1982/83:1018 (vpk) och 1982/83:2038 (s) I motion 1982/83:1018 (vpk) sägsatt den långsikfiga forskningen och det långsiktiga utvecklingsarbetet inomSSAB bör prioriteras. Den centrala forskningsenheten inom bör gesmöjligheter till ett övergripande ansvar för hela utveckling ochforskning, dimensionering och inriktning. Det är viktigt att den ges resurserför egna operativa insatser av långsiktig karaktär, säger motionärerna. SSABbör, fortsätter de, få resurser som möjliggör att den kunskap som finns inombolaget blir utnyttjad och att även stålindustrin tillförs en ny dimension iforsknings- och utvecklingsarbetet. I motion 1982/83:2038 (s) sägs att förutsättningarna föratt skall kunna uppnå ett sådant förbättrat resultat för år1983 som företaget räknar med i sin prognoser är att den stegvis genomfördareparationen av koksverket får fortsätta. fortlevnad är avgörandeför att järnverket skall kunna förses med billig energi, framhållermotionärerna, och ger övriga restprodukter från kokstillverkningenett positivt ekonomiskt bidrag till verksamheten. Det krav som framfördes 1982 om att investeringar skulle göras i koksverket så att dessnuvarande tekniska standard kunde upprätthållas fick stöd. Dettakrav har samma aktualitet och bör på nytt understrykas av , heter detvidare. Motionärerna påpekar att i har en väl avpassadproduktionsapparat optimerad för ett jämnt produktionsflöde genom verket. Ett ytterligare motiv för nödvändiga satsningar påmalmbaserad metallurgi i är enligt motionärerna dess betydelse för demellansvenska järnmalmsgruvorna. I fråga om anför motionärerna bl. a. attdet är angeläget att sambandet mellan de båda orterna när det gäller arbetsfördelningen inom sektorn rostfritt stål.Motionärerna uttalar om en ekonomisk rekonstruktion av att det ärviktigt att staten inte gör ensidiga eftergifter och att de privataintressenterna också skall ta sitt ansvar. När utskottet behandlademotionsyrkanden (s) om koksverket i (NU 1981/82:31 s. 26) framhöllutskottet att enligt Handlingsprogram 82 investeringar och meromfattande renoveringar i koksverk genomförs endast underförutsättning att långsiktig extern avsättning ekonomiskt kan motivera detta.Utskottet ansåg att det inte fanns anledning för att göra någotuttalande i frågan. Motionerna avstyrktes alltså. NU1982/83:41 14 I en reservation uttalade socialdemokraternai utskottet att tillräckliga investeringar borde göras vid koksverket iOxelösund, så att anläggningarnas tekniska standard upprätthölls. Gruv- och stålpolitiken i allmänhet Motion 1982/83:1034(vpk) I motion 1982/83:1034 angervänsterpartiet kommunisterna sin syn på orsakerna till stålindustrins kris ochpå svensk stålindustris framtid. Motionärerna föreslår att skalluttala att svensk gruvbrytning och stålpolitik bör inriktas på attbefrämja en rättvis global fördelningspolitik. De föreslår också att riksdagenskall göra ett uttalande i olika punkter om grundvalen för en ny gruv- ochstålpolitik. Uttalandet skall gå ut på följande. Hela gruv- och stålindustrinnationaliseras och samordnas i ett "svenskt metallbolag". Gruv- ochstålindustrin utvecklas efter samhällsekonomiska riktlinjer. Gruv-, stål- ochverkstadsindustrin samordnas, varvid planer fastställs för lokalisering avförädlingsindustrier till hotade och drabbade bruksorter. Nya marknader skapasinom landet genom en offensiv industripolitik och ekonomisk politik. Handelnmed tredje världen och planekonomierna ökas genom långsiktiga handelsavtal.Satsningar görs på ny teknik, nya produkter, högt driven förädling och enintegrerad produktion. Inom stål- och gruvsektorn förverkligas en samhällsstyrdforskning och utveckling. Processteknik, teknik för vidareförädling ochgruvteknik utvecklas. Motionsyrkanden med liknande innebörd avslogs av riksdagenpå förslag av näringsutskottet (NU 1979/80:51 s. 32), (NU1980/81:44 s. 17) och (NU 1981/82:31 s. 27). Frågor om stålindustrin hartidigare behandlats av näringsutskottet i betänkanden omStatsföretagsgruppen (NU 1982/83:25) och om utveckling i (NU1982/83:38). I huvudsak har dessa frågor gällt ; i detsenare fallet har emellertid även handelsstålsindustrin i övrigt kommit iblickfältet. I detta betänkande behandlas, helt eller delvis, fyraåterstående motioner från allmänna motionstiden vilka berör stålindustrin.Först tar utskottet upp frågor angående metallurgi, insatsvaror m. m. Därefterbehandlas motionsyrkanden om planering för specialstålsindustrin. Vidare tarutskottet ställning till förslag rörande . Slutligenbehandlas vissa frågor om den framtida gruv- och stålpolitiken. NU1982/83:41 15 Metallurgi, insatsvaror m. m. Avvägningen mellan skrot ochjärnmalm som råvara är ett grundläggande problem för stålindustrin. I det föregående har utskottet lämnat en redogörelse förstålindustrins skrotförsörjning (s. 5) och för alternativa processer förråjärnstillverkning (s. 6). kommunisterna fram.för i sin partimotion1982/83:1034 önskemål om att skall begära att regeringen tarinitiativ till samordning av metallurgikapaciteten för handelsståls- ochspecialstålsindustrierna. Syftet därmed skulle vara att minska andelenimporterat skrot och skapa förbättrade förutsättningar för en malmbaseradmetallurgi. Regeringen föreslås vidare ta initiativ till produktion i fullskala enligt de nya reduktionsprocesserna. De överläggningar som har pågått mellanolika företrädare för stålindustrin om situationen på skrotmarknadenresulterade i en förhandlingsuppgörelse. Som utskottet i ettbetänkande om stålindustrin nämnde (NU 1981/82:31 s. 21) träffade dé störreskrotförbrukande företagen en överenskommelse om fördelningenav köpskrot mellan stålverken. Den skulle bli gällande under förutsättning attden godkändes även av övriga samarbetande stålverk. Överenskommelsen har trätti kraft . Enligt innebär avtalet att användningen avlämpliga substitut till skrot underlättas. fullmäktige har vidarelåtit genomföra en utredning om alternativ till importskrot (se s. 6).Utredningen har omfattat malmbaserade ämnen från i , järnsvamp samtråjärn framställt enligt de nya metoder som har utarbetats iSverige. Slutsatsen av utredningen blev att det inte är företagsekonomisktförsvarligt att vid gällande priser på importskrot investera i en anläggningför att ersätta importskrot med järnsvamp eller råjärn. Emellertid fannutredningen det angeläget att påpeka att förhållandena snabbt kan komma attändras. Det är enligt utskottets uppfattning av stor vikt försvensk stålindustri att den bedriver en metallurgisk tillverkning som i ettinternationellt perspektiv är rationell och konkurrenskraftig. Betydelsefulltär att råvaruförsörjningen kan tryggas på . De sedan lång tidpågående förhandlingarna om situationen på skrotmarknaden har som nämntsresulterat i en uppgörelse. Vidare har genom sin utredning omalternativ till importskrot förbättrat underlaget för planering avråvaruförsörjningen. Utskottet vill betona vikten av att regeringen fortlöpandeföljer utvecklingen inom detta område. Det är från flera utgångspunkterönskvärt att skrotimporten kan nedbringas. Stålindustrin bör så långt möjligtvara baserad på inhemsk malm, inhemskt skrot eller ämnen som tillverkas inomlandet. Enligt vad utskottet har erfarit planerar regeringen att ta uppöverläggningar om stålindustrins problem med berörda företag. NU1982/83:41 16 räknar med att de nu nämnda frågorna kommer att behandlasi detta sammanhang. Härutöver vill utskottet erinra om att arbetet på attutveckla nya råjärnsprocesser har fått statligt stöd genom Fonden förindustriellt utvecklingsarbete (Industrifonden). Något uttalande från riksdagenenligt de nu behandlade motionsyrkandena finner utskottet inte motiverat.Motion 1982/83:1034 (vpk) avstyrks alltså i nu behandlad del. Utvecklingen inom den svenskaspecialstålsindustrin har kännetecknats av minskad efterfrågan,ökande internationell konkurrens och vikande lönsamhet. En radstrukturanpassningsåtgärder har vidtagits. Mot bakgrund av det rådande läget ibranschen med lågt kapacitetsutnyttjande och dålig lönsamhet tillkalladeregeringen en specialstålskommission (ordförande: generaldirektörTony ). Dess förstahandupp-gift är att analysera tänkbara förslag tillåtgärder för att åstadkomma en förbättrad struktur inom området rostfritt stål.Som framgår av den redogörelsen (s, 10) har kommissionen i slutet avförra året avlämnat en lägesrapport. I kommunisternas partimofion 1982/83:1034begärs att en ny specialstålskommission skall tillsättas för att arbeta medfrågor rörande branschens utveckling. Motionärerna anger vissa utgångspunkterför kommissionens arbete. En sådan skall vara att företagen vid minskadsysselsättning skall åläggas att ordna nya arbetstillfällen inom eller utomstålindustrin. Kommissionens arbete skall vidare vara framåtsyftande så attstålindustrins utveckling mera kan svara mot bl. a. hemmamarknadens behov. Ensamordning av starkt ökad forskning skall ske. Användningen av ny teknik skallöka. Ytterligare en utgångspunkt skall vara att hela specialstålsindustrin ochövriga delar av gruv- och stålindustrin skall inlemmas i ett svensktmetallbolag. Motion 1982/83:1585 (s) går i här aktuell del ut på attriksdagen skall uttala att det behövs strukturplaner för järn- och stålindustrin.Motionärei na pekar på problem för olika stålindustrier i . Debetonar betydelsen av planmässighet i de strukturella förändringar som inte kanundvikas. Som utskottet anfört har regeringen för avsikt att taupp överläggningar med berörda företag inom stålindustrin. Därvid kommeraktuella problem inom branschen att penetreras. Den nu arbetandespecialstålskommissionen fortsätter sin verksamhet med inriktning på att finnalösningar på strukturproblemen. Det är enligt utskottets uppfattning av storbetydelse att sådana lösningar kan nås att företagen inom branschen blirlångsiktigt livskraftiga. Mot här angiven bakgrund anser utskottet inte attriksdagen har anledning att göra något uttalande i detta ämne. Sålundaavstyrker utskottet ifrågavarande delar av motionerna 1982/83:1034 (vpk) och1982/83:1585 (s). NU1982/83:41 17 En ny plan för begärs i motion 1982/83:1034 (vpk). Denna plan skullegrundas på bl. a. samhällsekonomi, integrerad produktion, ny teknik ochförädling. Motionsyrkanden med liknande innebörd har avslagits avriksdagen , senast (NU 1981/82:31 s. 25).Utskottet ser inte heller nu anledning för att göra något sådantuttalande som motionärerna förespråkar. Som framgår av den tidigareredogörelsen (s. 11) har mot bakgrund av att företagetsrekonstruktionsperiod är över utarbetat en plan för den kommandefemårsperioden. Denna anger inriktning och mål förSSAB:s stålrörelse. Verksamheten inom olika enheter I motion 1982/83:1018 (vpk) påyrkasatt hos regeringen skall begära förslag om resurser för forskning ochutveckling inom enligt vad som anförs i motionen. En huvudtanke i denna äratt den långsiktiga forskningen och det långsiktiga utvecklingsarbetet inomSSAB skall prioriteras. Det är givetvis betydelsefullt att kvalificerad forskningoch utveckling bedrivs inom i syfte att på lång sikt trygga företagetsfortlevnad. Enligt vad utskottet har erfarit uppgår forsknings- ochutvecklingskostnader till av omsättningen, vilket innebär att deär av ungefär samma storleksordning som för konkurrerande stålbolag. Vissa avde framgångar som har nått kan förklaras av bolagets satsning på teknikoch kvalitet. Utskottet anser inte att har anledning att nu begäranågot förslag av regeringen rörande ;s forskningsverksamhet. Motion 1982/83:2038 (s) gäller den sörmländskastålindustrin. Där begärs att skall göra ett uttalande omutvecklingen inom och . Motionärerna anför bl.a. att en fortsättning av de stegvis genomförda reparationerna av koksverketvid är en förutsättning för att denna enhet inom skallkunna åstadkomma det förbättrade resultat som företaget räknar med i sinaprognoser. Kravet på sådana investeringar i koksverket att dess nuvarandetekniska standard upprätthålls bör på nytt understrykas av , sägermotionärerna. Vidare framhålls i motionen hur viktigt det är för demellansvenska järnmalmsgruvorna att det finns en malmbaserad metallurgi iOxelösund. Om anför motionärerna att det är angelägetatt sambandet mellan de båda orterna uppmärksammasnär det gäller arbetsfördelningen inom produktionen av rostfritt stål. Enligtmotionärerna är det viktigt att staten inte gör ensidiga eftergifter vid NU1982/83:41 18 en finansiell rekonstrukfion av . Utskottet har erfarit att beräknar att med deåtgärder som föreslås i 87 kunna bibehålla produktion ikoksverket i åtminstone . Vad gäller en finansiell rekonstruktion av Uddeholmhar regeringen fastställt riktlinjer för statens deltagande i ettunderhandsackord. Dessa innebär att genom tillskott från ägareoch kreditgivare tillförs minst 300 milj. kr. som staten nedsätterlånefordringar om högst 330 milj. kr. principöverenskommelse som regeringenhar godkänt är avsedd att följas av ett skriftligt avtal mellan parterna. Därefteravser regeringen att genom en proposifion underställa avtalet förgodkännande. Mot bakgrund av vad här har anförts finner utskottet attflera av önskemålen i motion 1982/83:2038 (s) är fillgodosedda. Gruv- och stålpolitik i allmänhet I kommunisternaspartimotion 1982/83:1034 föreslås att skall uttala att svenskjärnmalmsbrytning och stålpolitik i framfiden bör inriktas på att befrämja enrättvis global fördelningspolitik. Dessutom föreslås att skall görauttalande i sju punkter orn grundvalar för en ny gruv- och stålpolitik i formav bl. a. nafionalisering, industriell samordning samt utveckling av teknik ochmarknadsföring (se referat på s. 14). Utskottet vill erinra om att på förslag avnäringsutskottet har avslagit motionsyrkanden med liknande innebörd de tresenaste åren (NU 1979/80:51 s. 32, 1980/81:44 s. 17, 1981/82:31 s. 27).Tankegångar liknande dem som kommer till uttryck i denna mer övergripande delav kommunisternas partimotion har utskottet för övrigt i vissadelar berört fidigare i detta betänkande i samband med sin behandling av merspecifika frågor. Utskottet har samma uppfattning i här aktuella frågor somtidigare år. Motionen avstyrks således i denna del. 1, beträffandestålindustrins metallurgiutveckling attriksdagen avslår motion 1982/83:1034 yrkandena 3 och 4, 2, heträffandeplanering för specialstålsindustrin attriksdagen avslår motion 1982/83:1034 yrkande 7 och motion 1982/83:1585 yrkande1, 3, beträffande en ny plan förSSAB:s framtidsinriktning att avslår motion 1982/83:1034 yrkande 6, NU1982/83:41 19 4, betraffande forskning vid attriksdagen avslår mofion 1982/83:1018, 5, beträffande densörmländska stålindustrin att avslår motion 1982/83:2038, 6, beträffandegruv- och stålpolitiken i allmänhet attriksdagen avslår motion 1982/83:1034 yrkandena 1 och 2. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),(), Per (), (), (vpk), (), (), Bo Finnkvist (s), LarsAhlström (m) och (). Stålindustrinsmetallurgiutveckling (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 15 med "Utskottet vill" och slutar på s, 16med "behandlad del" bort ha följande lydelse: Utskottet vill betona att övergången till användning avskrot som råvara för stora delar av stålindustrin kan ha svåraföljdverkningar för råvaruförsörjningen och därmed även förproduktionsmöjligheterna. Det är således av stor vikt att regeringen snarasttar initiativ till en samordning av metallurgikapaciteten för handelsståls- ochspecialstålsindustrierna i syfte att andelen importerat skrot skall minskas ochen fortsatt malmbaserad metallurgi säkerställas. Regeringen bör också, såsomföreslås i motionen, ta inifiativ till att de nya reduktionsprocessernautnyttjas för produktion i full skala. Detta kan ge svensk stålindustribetydande fördelar internationellt sett. Utskottet fillstyrker alltså motion1982/83:1034 (vpk) i ifrågavarande del, dels att utskottet under 1 bort hemställa 1, beträffande stålindustrins metallurgiutveckling attriksdagen med bifall fill mofion 1982/83:1034 yrkandena 3 och 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. NU1982/83:41 20 Planering förspecialstålsindustrin (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 16 som börjar med "Som utskottet" och slutar med"och 1982/83:1585 (s)" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att problemen inom specialstålsindustrinklart motiverar att en ny specialstålskommission tillsätts som får helt andrauppgifter än den nuvarande. Dennas arbete riskerar nämligen att leda tillytterligare nedläggningar och färre arbetsfillfällen. Arbetet inom den av utskottet förordade kommissionen börha följande huvudsakliga inriktning. Den minskande sysselsättningen inom specialstålsindustrinmåste ersättas med andra arbetstillfällen inom eller utom stålindustrin. Detskall vara företagens skyldighet att skapa dessa nya arbeten. Kommissionensverksamhet skall vara framåtsyftande, så att stålindustrins utveckling mer ännu kommer att svara mot hemmamarknadens behov och de framtidssatsningar somsamtidigt måste ske inom verkstadsindustrin. Forskning och utveckling måstebedrivas i starkt ökad utsträckning och med effektiv samordning mellan deföretag och insfitutioner som är verksamma på området. Både ny teknik och redanutvecklad teknik måste tas till vara bättre än . Ägandet inomspeeialstålsindustrin måste samordnas så att hela specialstålsindustrin,tillsammans med övriga grenar av gruv- och stålindustrin, inlemmas i ett samlatsvenskt metallbolag. Kommissionen bör i övrigt arbeta med utgångspunkt i vadsom i detta ämne anförs i motion 1982/83:1034 (vpk). Utskottet föreslår attriksdagen i ett uttalande till regeringen ansluter sig fill vad utskottet härhar anfört om en ny specialstålskommission. Ett sådant uttalande svarar heltmot önskemålen i motionen i den del den behandlas i detta avsnitt. Till vissdel kommer ett sådant uttalande också att tillgodose tankegångar i motion1982/83:1585 (s). Något ytterligare uttalande på grundval av denna senaremotion finner utskottet inte vara erforderligt. Den avstyrks alltså i nubehandlad del. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande planering för specialstålsindustrin attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1034 yrkande 7 och med avslag påmotion 1982/83:1585 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. NU1982/83:41 21 En ny plan för (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Motionsyrkanden med" och slutar med"stålröreise" bort hå följande lydelse: Utskottet instämmer med motionärerna i att i stor utsträckning och alltför ensidigt har gynnat storfinansenssyften. Det är därför nödvändigt att en ny plan nu utarbetas för och förde mindre handelsstålverken. Följandehuvudpunkter bör vara vägledande för planens innehåll. Stålindustrin skall byggas upp efter samhällsekonomiskaberäkningar. bör vid varje järnverk bedriva en integrerad produktion,omfattande metallurgi, valsning och manufakturering. En särskild satsning påavdelning stålmanufaktur är nödvändig. Produktionstekniken måste anpassas tillavancerad förädling och hög kvalitet. Produktionen inom bör byggas ut såatt det finns sysselsättning för en personal av minst nuvarande omfattning,något som kan ske bl. a. genom vidareförädling och genom integrering medverkstadsindustrin. Tillverkningen skall förutom på traditionellastålprodukter särskilt inriktas på inhemska behov inom bygg-, transport- ochenergiområdena. Syftet skall vara att öka självförsörjningsgraden i landet närdet gäller stålprodukter. måste internationella kapitalistiskastålföretag genom handelspolitiska åtgärder förhindras att slå ut vårstålindustri. Utskottet föreslår att genom ett uttalande tillregeringen ansluter sig till vad utskottet här har anfört. Ett sådant uttalandeöverensstämmer med önskemålet i motion 1982/83:1034 (vpk) i här behandlad del. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande en ny plan för SSA'B:s framtidsinriktning attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1034 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Forskning vid (mom.4) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Det är" och slutar med"avstyrks alltså" bort ha följande lydelse: