bet · G601SoU38 · 1982-12-31 00:00:00 — Samtliga yrkanden överensstämmer med tidigaremofionsyrkanden som avslogs av i samband med att arbetstidslagenantogs i slutet av förra . Flertalet frågor var inte heller då nya förriksdagen. kommunisterna har under en följd av år föreslagitlikartade ändringar i den fidigare allmänna arbetstidslagen i syfte bl. a. attbegränsa möjligheterna att ta ut övertid. Dessa förslag har genomgående avstyrkts.Skälen har redovisats i det föregående (s. 3-6). Med hänsyn till att så sent som isamband med införandet av ny lagsfiftning på området tog ställning mot deangivna förslagen och till att ingenfing framkommit som motiverar enändrad bedömning avstyrker utskottet samtliga yrkanden i motionen. Även de i motion 1982/83:352 (vpk) upptagna förslagenbehandlades vid förra . De avser dels en plan för nedtrappning avarbetstiden till (yrkande 1), dels att arbeten som är såfysiskt tunga eller skadliga för hälsan att de inte kan utföras på heltid skallkompenseras med helfidslön (yrkande 2). Utskottet avstyrkte då aktuellamotionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till att det borde ankomma på arbetsmarknadensparter att lösa dessa frågor (se ovan s. 6). Beträffande en generellarbetstidsförkortning hänvisade utskottet även till det rådande samhällsekonomiskaläget. Utskottet har i denna del samma uppfattning som tidigareoch avstyrker yrkande 1 i mofionen. Utskottet vill emellertid erinra om attdelegationen för arbetstidsfrågor (DELFA) erhållittilläggsdirektiv, vari uttalas att det f. n. inte finns några tecken på ensådan betydande tillväxt som skulle medge sänkt arbetstid med bibehållen lön.Samtidigt sägs emellertid att det bör kunna finnas möjligheter att under1980-talet på nytt pröva frågan om en generell kortare veckoarbetstid. DELFAskall enligt direktiven belysa hur ett första steg mot kortare arbetsdag föralla skall kunna tas . En närmare redogörelse för DELFA:suppdrag har lämnats ovan SoU1982/83:38 11 (s. 7). Detta torde i viss mån tillgodose motionsyrkandet. Medhänvisning till det anförda avstyrks även yrkande 2 i motionen. I motion 1982/83:203 (vpk) tas upp den mera begränsadefrågan om en försöksverksamhet med sex timmars arbetsdag inom långtidsvården,varvid staten föreslås svara för lönekompensafionen. Motionärerna framhåller att sjukfrånvaron är stor bland deanställda inom långtidsvården med anledning av stress och tunga arbetsmoment.Underbemanning och hög personalomsättning utmärker enligt motionärerna dessaarbetsplatser och en ökad personaltäthet samt förkortad arbetsfid är den rättalösningen på dessa problem. Därigenom skulle sjukfrånvaron ochpersonalrörligheten minska, arbetslösa få jobb, pengar sparas och kostnadernaskulle kanske inte bli särskilt stora. För att få fram fakta i dessa avseendenbör enligt motionärerna försöksverksamhet inledas på flera sjukhusavdelningar.Berörd personal skall därvid kompenseras lönemässigt och staten svara förmerkostnaderna. Såvitt utskottet kunnat finna har någon försöksverksamhetav det slag som föreslås i motionen inte utförts. Som utskottettidigare framhållit i olika sammanhang ankommer det principiellt påarbetsmarknadens parter att avgöra vilka prioriteringar avseendearbetstidsförkortningar och andra former av standardhöjningar som skall görasför olika grupper av anställda. Utskottet vill vidare erinra om de möjlighetersom finns att från främst arbetarskyddsfonden söka bidrag till forsknings- ochutvecklingsprojekt på arbetsmiljöområdet. Enligt utskottets mening är detta dennaturliga vägen att gå för att erhålla stöd till försöksverksamheter av detslag som förespråkas i motionen. Yrkandet bör således inte föranleda någonriksdagens åtgärd och avstyrks. Frågan om att skapa ökade möjligheter till en individuellanpassning av arbetstiden tas upp i motion 1982/83:1115 (fp). I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att delegationen för arbetstidsfrågor (DELFA) i sittarbete bör pröva olika vägar att anpassa arbetstiden till den enskildes behovoch förutsättningar (yrkande 2). Motionärerna anför att det inte finns några övertygandebevis för att en generell förkortning av arbetstiden skulle ge sysselsättningåt så många fler människor. De menar i stället att det måste finnas enflexibilitet i arbetslivet som ger människor möjlighet att fritt anpassa sin arbetstidefter individuella behov, vilka kan växla under en livstid. Den rätt tilldeltid som införts för småbarnsföräldrar och rätten till studieledighet innebäratt vi kommit en bit på väg. Motionärerna hänvisar till att DELFA inom kortskall få nya direktiv och säger att det är värdefullt att få ökad kunskap kringproblem och möjligheter med arbetstidsförkortning. De understryker dock starktatt anpassning av arbetstiderna bör utgå från individernas olika önskemål ochförutsättningar och inte från en tvångsvis fördelning av den generellaarbetstiden. SoU1982/83:38 12 Utskottet kan i stort sett anslutasig till de synpunkter som anförs i motionen om betydelsen av en fortsattutveckling när det gäller möjligheten att anpassa arbetstiden efterindividuella behov och önskemål. Man kommer som motionärerna påpekar därvidäven in på olika regler om ledighet från anställning, alltså arbetstidsfrågor ien mycket vid mening. Enligt utskottets mening tillgodoser emellertid de avregeringen meddelade tilläggsdirektiven motionärernas önskemål om enförutsättningslös diskussion av alla aspekter på arbetstidsproblemen, ävensådana som gäller t. ex. jämställdhetsfrågor, de äldre arbetstagarnas situationm. Utskottet vill vidare särskilt erinra om departementschefens uttalande idirektiven om att motiven för en arbetstidsförkortning bör vara sociala ochinte snävt sysselsättningspolitiska, en uppfattning som delas av bl. Motionsyrkandet påkallar därför inte något uttalande frånriksdagens sida och avstyrks., I motion 1982/83:1837 (m) föreslås slutligen en ändring isemesterlagen, innebärande att sjukfrånvaro på grund av arbetsskada likställsmed annan sjukfrånvaro från semesterlönesynpunkt, dvs. frånvaro som överstiger180 dagar under intjänandeåret upphör att vara semesterlönegrundande. Motionären konstaterar att praktiskt taget allaarbetstagare omfattas av trygghetsförsäkringar avseende arbetsskador, vilkatecknas av deras arbetsgivare. De får därigenom full ersättning förinkomstförlust i den mån denna ej ersätts enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring. Eftersom den arbetsskadade sålunda genom försäkringgaranteras full ersättning för inkomstförlust, inklusive förlorad semesterlön,kan den arbetsskadade enligt motionärens uppfattning inte anses berättigad tillytterligare semesterersättning av arbetsgivaren. I det föregående (s. 9) har redovisats omfattning ochvillkor för den i motionen omtalade trygghetsförsäkringen. Därav framgår att ersättningfrån trygghetsförsäkringen i princip inte omfattar semesterlön somarbetstagaren har rätt att få ut från arbetsgivaren. Detta är motiverat av attarbetstagaren i den delen inte gjort någon ekonomisk förlust. Ett borttagande av den här aktuella regeln i semesterlagenskulle däremot medföra att det uppstår en förlust för arbetstagaren vilken iprincip skall ersättas ur trygghetsförsäkringen, dvs. kostnaden försemesterlönen skulle flyttas över från arbetsgivarna till försäkringen. Dettainnebär ändrade ekonomiska förutsättningar för systemet medtrygghetsförsäkring. Vidare uppstår den konsekvensen att vissa arbetsgivaregynnas på försäkringskollektivets bekostnad. Detta kan te sig stötande i defall arbetsskada orsakas av arbetsgivaren, t. ex. genom underlåtenhet attfillhandahålla fullgoda säkerhetsanordningar. Utskottet vill vidare erinra om att det fortfarande finnsarbetstagare söm inte omfattas av trygghetsförsäkring och för vilka ettborttagande av den aktuella lagregeln skulle innebära ett försvagat skydd vidarbetsskada. SoU1982/83:38 13 Dessutom finns situationer där nuvarande ordning torde geäven de försäkrade arbetstagarna bättre förmåner än vad de skulle kunna få urtrygghetsförsäkringen om regeln inte fanns. Det gäller vissa fall dåarbetstagaren av olika anledningar inte skulle ha utfört arbete under hela denaktuella tiden. Trygghetsförsäkringen innebär således inte någon dubbelersättning. Däremot kan reglerna om beräkning av sjukpenninggrundande inkomstge upphov till viss överkompensation för semesterlön (se ovan s. 10). Frågan omsamordningen mellan den allmänna försäkringen, arbetsskadeförsäkringen samtsemesterlagstiftningen är emellertid komplicerad och utskottet har ingenmöjlighet att i detta sammanhang gå in på alla de olika situationer som kanuppstå. Utskottet vill emellertid erinra om att påförslag av utskottet i betänkande SoU 1982/83:4 begärt att detutredningsarbete som bedrevs inom den s. k. Bland de frågor som nämndes för denna kommitté var ett fondsystemför administration av semesterlön. Vidare skulle kommittén följasemesterlagens tillämpning i alla avseenden och framlägga de ändringsförslagsom bedömdes motiverade. Enligt utskottets mening torde samordningsfrågor avdet slag som påpekats i motionen därmed komma att aktualiseras under detfortsatta utredningsarbetet och får belysas i det sammanhanget. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion1982/ 83:1837. 1. beträffande vissa ändringar iarbetstidslagen att avslår motion 1982/83:325, 2. beträffandeinförande av sex timmars arbetsdag att avslår motion 1982/83:352 yrkande1, 3. beträffandeheltidslön vid vissa deltidsarbeten attriksdagen avslår motion 1982/83:352 yrkande 2, 4. beträffandeviss försöksverksamhet med förkortad arbetstid att avslår motion1982/83:203, 5. beträffandeindividuellt anpassad arbetstid attriksdagen avslår motion 1982/83:1115 yrkande 2, 6. beträffande vi55 ändring avsemesterlagen att avslår motion 1982/83:1837. SoU1982/83:38 14 Närvarande: (), (),(), (), (). (), UllaTilländer (c), (), (), (),(), (), (), () och Marie-AnnJohansson (vpk). Vissaändringar i arbetstidslagen (mom. 1 i hemställan) 1. avMarie-Ann (vpk) som anser: de/5 att det avsnitt i utskottetsbetänkande på s. 10 som börjar med "Samtliga yrkanden" och slutar med"i motionen" bort ha följande lydelse: Den senaste arbetstidsförkortningen genomfördes ochinnebar 40 timmars arbetsvecka. Frågan om ytterligare begränsningar avarbetstiden är nu aktuell. Den nya arbetstidslagen innebar emellertid enanpassning till näringslivets krav på effektivitet och lönsamhet och undantagenär så många att 40-timmarsveckan blir illusorisk. Övertid har blivit någotnormalt som arbetsgivarna räknar med i sin planering. Utskottet anseremellertid att arbete utöver enbart bör tillåtas då det ärabsolut nödvändigt, s. k. nödfallsövertid. För att slå fast arbetstidslagens karaktär av skyddslagoch att arbetstiden är en del av den totala arbetsmiljön bör i motionenföreslagna hänvisningar till arbetsmiljölagens bestämmelser om arbetsmiljönsbeskaffenhet intas i 1 § arbetstidslagen. Arbetstidsbegreppet bör även vidgas till att avse all dentid arbetstagare är skyldig att ställa sig till arbetsgivares förfogande. a. arbete i hemmet vid s. k. hemdator. Detta föranleder i motionenyrkat tillägg till 1 § arbetstidslagen samt upphävande av 2 § första stycketförsta punkten samma lag. Då anledning saknas att ställa arbetstagare iföretagsledande ställning eller som har rätt att själva disponera sin arbetstidhelt utanför regleringen i arbetstidslagen, bör även 2§ första stycket andrapunkten i lagen utgå. För att arbetstidslagen skall kunna fylla sin funktion avskyddslag bör den ej kunna sättas ur spel genom avtal mellan arbetsgivare ochlöntagarorganisationer. På grund därav bör dess 3 § upphävas. Utgående från utskottets uppfattning att endastnödfallsövertid bör tillåtas för att 40-fimmars arbetsdag skall bli enrealitet, bör även 6 och 8 §§ arbetstidslagen, som avser jourtid och allmänövertid, upphävas. Möjligheterna att ta ut nödfallsövertid bör slutligeninskränkas i enlighet med mofionärernas förslag till högst per år.Vidare bör medgivande av lokal facktig organisation vara en förutsättning föratt arbetsgivare skall få fortsätta att ta ut nödfallsövertid, sedan denfackliga organisationen , i enlighet med vad som anges i motionens förslag till ändring av 9 § arbetstidslagen. Utskottets förslag föranleder åtskilliga följdändringar ilagen. De föreslagna lagändringarna är emellertid avsedda att träda i kraftförst . Det bör därför ankomma på regeringen att presentera förslagtill de övriga ändringar i arbetstidslagen som föranleds av bifall tillmotionen. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa: 1. beträffande vissa ändringar i arbetstidslagen attriksdagen med bifall fill motion 1982/83:325 antar följande Lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673) Härigenomföreskrivs i fråga om arbetstidslagen (1982:673) dels att3, 6 och 8 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1,2 och 9 §§ skall ha nedan angiven lydelse Denna lag gäller, med deinskränkningar som anges i 2 §, varje verksamhet där arbetstagare utför arbeteför en arbetsgivares räkning. Om arbetstiden för minderårigafinns ytterligare bestämmelser i 5 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160). Denna lag gäller, med de inskränkningar som anges i 2 §,varje verksamhet där arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning.Med arbetstid avses all den tid arbetstagare är skyldig ställa sig till arbetsgivarensförfogande. Arbetstiden är en del av arbetsmiljön och grundläggande för dennalag är vad som stipuleras i arbetsmiljölagens 2 kap. 1 och 2 §§ samt 3 kap. 2 §förstastycket och 3 §. Om arbetstiden för minderåriga finns ytterligarebestämmelser i 5 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160). arbete som utförs i arbetstagarens hem eller annarsunder sådana förhållanden att det inte kan anses vara arbetsgivarens uppgiftatt vaka över hur arbetet är ordnat, 2. arbete som utförs av arbetstagare som med hänsyn tillarbetsuppgifter och anställningsvillkor har före- 1. arbete som utförs i arbetsgivarenshushåll, 2. skeppstjänst. SoU1982/83:38 16 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse tagsledande eller därmed jämförlig ställning eller avarbetstagare som med hänsyn till sina arbetsuppgifter har förtroendet attsjälva disponera sin arbetstid, 3. arbete som utförs i arbetsgivarenshushåll, 4. skeppstjänst. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår föreskriva att lagen skall tillämpas på skeppstjänst som har undantagitsfrån sjöarbetstidslagen (1970:105). 9§ Har en natur- ellerolyckshändelse eller annan liknande omständighet som inte har kunnat förutsesav arbetsgivaren vållat avbrott i verksamheten eller medfört överhängande faraför sådant avbrott eller för skada på liv, hälsa eller egendom, får övertid tasut för arbete i den utsträckning som förhållandena kräver (nödfalisövertid). Om det förarbetsstället finns en Om det för arbetsstället finns en lokalarbetstagarorganisation inom lokal arbetstagarorganisation inom vars avtalsornråde arbetet faller, får vars avtalsområde arbetet faller, får nödfallsövertid tas ut endast under nödfallsövertid tas ut endast under förutsättning att arbetsgivaren sna- förutsättning att arbetsgivaren sna rast underrättar organisationen om rast underrättar organisationen om övertidsarbetet. övertidsarbetet och arbetet fårendast fortsättasmed organisationens god kännande. Nödfallsövertid får inte tas ut Nödfallsövertid får inte tas ut underlängre tid än från än från arbetets början utan att tillstånd till arbetets början utan att tillstånd till arbetet har sökts hos arbetarskydds- arbetet har sökts hos arbetarskydds styrelsen, styrelsen. Nödfallsövertid får tas ut med högst under ettkalenderår. Denna lag träder i kraft . Införande av sex timmars arbetsdag (mom. 2 i hemställan) 2. av (vpk) som anser de/5 att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 10 med "Utskottet har" och slutar på s. 11med "tillgodose motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Enighet råder om att 30 timmars arbetsvecka börgenomföras. Det finns all anledning anta att antalet arbetstillfällen kommeratt öka avsevärt då den införs. Det är vidare uppenbart att nedbringande av denhöga arbetslösheten är en absolut nödvändighet. Om man beaktar de stora summorsom f. n. utbetalas till de arbetslösa bör arbetsfidsförkorf ningen på siktvara lönsam ur SoU1982/83:38 17 Därtill kommer att den skulle ökajämställdheten mellan män och kvinnor då dessa i betydligt högre grad än f. n.skulle få samma arbetstid. Främst med hänsyn till den höga arbetslösheten kanregeringen inte överlämna denna fråga till arbetsmarknadens parter utan måsteta initiativ till lagsfiftning på detta område. Man kan konstatera att dehittills genomförda arbetstidsförkortningarna samt semesterförmånerna har skettlagstiftningsvägen. Därtill kommer att detta bör ske överallt ochinte i olika takt inom olika avtalsområden. bör därför begära en tidsplan för generellnedtrappning av arbetstiden till med bibehållen lönestandardså att sextimmarsdagen genomförs . Detta bör ges regeringentill känna. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffandeinförande av sex timmars arbetsdag attriksdagen med bifall till motion 1982/83:352 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Heltidslön vid vissa deltidsarbeten (mom. 3 i hemställan) 3. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Med hänvisning" och slutar med"i motionen" bort ha följande lydelse: Det finns emellertid anledning att nu ompröva dessaställningstaganden vad avser arbeten som är så fysiskt tunga eller skadliga förhälsan att de inte kan utföras på heltid. I dessa fall bör rimligenarbetstagarna vara berättigade till heltidslön trots att de inte arbetarheltid. bör därför uttala att arbeten som är så fysiskt tunga ellerskadliga för hälsan på annat sätt att de inte kan utföras på heltid skallkompenseras med heltidslön. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa: 3. beträffandeheltidslön vid vissa deltidsarbeten attriksdagenmed bifall till motion 1982/83:352 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Viss försöksverksamhet med förkortad arbetstid (mom. 4 ihemställan) 4. av (vpk) som anser de/5 att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Såvitt utskottet" och slutar med"och avstyrks" bort ha följande lydelse: Det är uppenbart att arbetsförhållandena inomlångtidsvården är oacceptabla. Vidare talar mycket för att enarbetsförkortning och en viss nyanställning inom detta område skulle minskasjukskrivning och personalrörlighet i så hög grad att de minskade kostnadernamed anledning därav SoU1982/83:38 18 skulle motsvara lönekostnaderna för de nyanställda.Därtill kommer att arbetslösa skulle beredas arbete. Mot den bakgrunden bör mansom föreslås i motionen inleda en försöksverksamhet med / 30 timmars arbetsvecka inom långtidsvården varvid staten svarar förlönekompensationen. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa: 4. beträffande vissförsöksverksamhet med förkortad arbetstid att med bifall till motion1982/83:203 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.