bet · G601LU24 · 1982-12-31 00:00:00 — om vissa familjerättsliga frågor I betänkandet behandlar utskottetsex motioner som alla, trots att de tar upp skilda ämnen, har anknytning tillbestämmelserna om underhållsbidrag till barn och bidragsförskott. Motionernarör frågor om avdrag på underhållsbidrag, barns ansvar för rättegångskostnaderi underhållsmål, preskription av underhållsbidrag och införsel för fordran påunderhållsbidrag. Vidare tas upp försäkringskassornas roll och uppgifter inomnämnda område, varvid bl, a. i en motion väckts frågan om försäkringskassornaskompetens skall vidgas till att avse även handläggning av mål omäktenskapsskiHnad, I motion 1982183:442 av KnutWachtmeister (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om stärkande av barnens rättsliga ställning. Motionären tar upp frågan om barns skyldighet i vissa fallatt betala rättegångskostnader i mål om underhållsbidrag. 1 motion 1982/83:551 av GörelBohlin och (båda m) yrkas att hos regeringen begärförslag om förlängning av preskriptionstiden för återbetalning avunderhållsbidrag, I motion 1982/83:896 av () yrkas att beslutar att hos regeringen begära en utvärdering avreglerna om avdrag från underhållsbidrag i syfte att bättre tillgodose barnetsrätt till umgänge med båda föräldrarna. I motion 1982183:1220 av KerstinEkman och (båda fp) yrkas att beslutar som sin meningge regeringen till känna vad i motionen anförts om kompetensfördelningen mellantingsrätt och försäkringskassa i ärende om fastställande av underhållsbidrag, I motion 1982/83:1765 av OskarLindkvist och (båda s) yrkas att hos regeringen begär enöversyn av handläggningen av mål om äktenskapsskillnad, I motion 1982183:2109 av m, fl, (m) yrkas 1. att beslutar attpreskriptionstiden för fordran för bidragsförskott skall vara , 2. att beslutar om sådanändring i införsellagen, att införsel för 1 1982/83. LU1982/83:24 2 fordran för bidragsförskott får ske i dagersättning frånarbetslöshetsförsäkring och i studiebidrag, 3, att hos regeringen begär utredning ochförslag syftande till att ge försäkringskassa befogenhet att inför domstol föratalan rörande underhållsbidrag för barn. Utskottet har inhämtat yttrandefrån socialutskottet över motionerna 551 och 2109. Yttrandet har fogats sombilaga till betänkandet. Genom lagstiftning (prop,1973:32, LU 1973:20) infördes fr, o, m. nya regler omupplösning av äktenskap. Bestämmelserna om hemskillnad slopades, och makar ficki princip rätt till omedelbar äktenskapsskillnad. Enligt har makar rätt tilläktenskapsskillnad om de är ense om att äktenskapet skall upplösas.Äktenskapsskillnaden skall föregås av betänketid, om makarna begär det eller ommake har vårdnaden om och varaktigt bor tillsammans med eget barn under 16 år.Också i fall då bara ena maken vill att äktenskapet skall upplösas, skalläktenskapsskillnaden föregås av betänketid, Alla mål och ärenden omäktenskapsskillnad handläggs av domstol. Betänketiden inleds när makarna gemensamt ansöker omäktenskapsskillnad eller när makes yrkande om äktenskapsskillnad delges andramaken. Har betänketid löpt , meddelas dom på äktenskapsskillnad,om make framställer särskilt yrkande om det. Framställs inte något sådantyrkande från betänketidens början, är frågan om äktenskapsskillnadförfallen. Lever makarna skilda åt , har varderamaken rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid, oavsett ommakarna är ense eller inte och även om det finns barn , I samband med dom på äktenskapsskillnad skall rättenenligt förordna angående vårdnaden om barnen. Är föräldrarnaense om vem som skall ha vårdnaden eller hur vårdnaden om barnen skall fördelasmellan föräldrarna, skall rätten besluta i enlighet med föräldrarnas önskemål,om det inte uppenbart strider mot barnens bästa. Detsamma gäller om föräldrarnaär ense om att vårdnaden skall tillkomma dem gemensamt. Är föräldrarna inteense, beslutar rätten efter vad som är skäligt med hänsyn till barnens bästa.Rätten kan också besluta att den förälder som är skild från vårdnaden skall harätt att umgås med barnet i viss i dom eller beslut angiven omfattning. införs nya bestämmelser om vårdnad ochumgänge (prop, 1981/82:168, LU 1982/83:17), Bl, a, skall makar efter enskilsmässa, om de är LU 1982/83:24 3 överensom det, kunna fortsätta att gemensamt utöva vårdnaden om sina barn utan attdomstolen behöver fatta något beslut. Rätten skall dock, liksöm , idessa fall ha en skyldighet att pröva att gemensam vårdnad inte är uppenbartoförenlig med barnets bästa. Rätten skall därvid, innan målet avgörs, hörasocialnämnden eller bereda nämnden tillfälle att yttra sig, I de fall dåföräldrarna eller en av dem begär att den gemensamma vårdnaden skall upplösas,skall rätten anförtro vårdnaden om barnet åt en av föräldrarna efter vad som ärbäst för barnet. Den hittillsvarande skillnaden i prövningen, beroende på om föräldrarnaär överens eller inte, slopas. skedde en genomgripande reform av reglernaom underhållsskyldighet i och (prop,1978/79:12, LU 1978/ 79:9). Ett huvudsyfte med reformen var att underhållsbördanför underhållsskyldiga med svag ekonomi skulle mildras. Ett annat syfte varatt en mer enhetlig bedömning av frågor om underhållsbidrag skulle komma tillstånd. Huvuddelen av reformen trädde i kraft , Nugällande bestämmelser i om underhåHsskyldighet mot barninnehåller i huvudsak följande. Föräldrarnasunderhållsskyldighet gäller i princip endast till dess barnet fyller 18 år.Föräldrarnas underhållsplikt är aldrig ovillkorlig utan beror avföräldrarnas ekonomiska förmåga och barnets behov. Föräldrarna skallsinsemellan ta del i kostnaderna för barnets underhåll efter vars och ensförmåga. En förälder har rätt att förbehålla sig ett belopp för sitt egetunderhåH när underhållsbidrag skall bestämmas till ett barn. Förbehåll fårockså ske för skälig bostadskostnad, I vissa fall kan den underhållsskyldigeförbehållas även belopp för hemmavarande makes eller samboendes underhåll.Också försörjningsskyldigheten mot egna barn som vistas hemma beaktas närbidraget skall beräknas. Reglernaför fastställande av underhållsbidrag innebär i praktiken att man först skalluppskatta barnets behov av underhåll till visst belopp. En beräkning görshärefter av varje förälders nettoinkomst efter skatt. Härifrån dras förbehållsbeloppför eget och ev, andra familjemedlemmars försörjning. Restbeloppenrepresenterar de överskottsbelopp som föräldrarna rimligen bör kunna ta ianspråk för underhåll åt barnet. Underhållsbidraget erhålls sedan genom att detbelopp som beräknats för barnets behov fördelas mellan föräldrarna i proportiontill vars och ens överskottsbelopp. Enligt7 kap, 2 § skall en underhållsskyldig förälder betalaunderhållsbidrag till barnet om föräldern inte har vårdnaden om barnet och inteheller varaktigt sammanbor med barnet. Om föräldrarna gemensamt har vårdnadenom barnet föreligger skyldighet att utge underhållsbidrag för förälder som intevaraktigt bor tillsammans med barnet. En förälder som är skyldigatt betala underhållsbidrag har fr, o, m, den 1 1* 1982/83. LU1982/83:24 4 rätt till avdrag på bidraget, om han ellerhon har haft barnet hos sig av minst fem hela dygn(7 kap. 4 § ). Avdraget är 1/40 av underhållsbidraget för varjehelt dygn som barnet vistas hos föräldern. Varar vistelsen en hel månad, bliravdraget alltså 3/4 av det månatliga underhållsbidraget. Om det finns särskildaskäl kan domstol bestämma andra villkor för denna avdragsrätt. Föräldrarna kanockså själva avtala om andra villkor. Avdraget beaktas i princip även i fall dåbidragsförskott utgår. Om det redan vid underhållsbidragets fastställandetagits hänsyn till att den bidragsskyldige föräldern i väsentlig mån fullgörsin underhållsskyldighet genom att ha barnet hos sig föreligger inte någon rätttill avdrag. Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal, 1princip har föräldrarna full frihet att träffa avtal om underhållsbidrag. Domeller avtal om underhållsbidrag kan jämkas, bl, a, om ändring i förhållandenaföranleder det. Vidare kan ett löpande underhållsbidrag omprövas efter sex årutan att någon ändring i förhållandena inträtt. Underhållsbidrag till bl, a, barn räknas upp varje årenligt bestämmelser i lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag.För år 1983 gäller att underhållsbidrag till barn har höjts fr, o, m. den 1februari 1983 . Höjningen gäller inte underhållsbidrag som har bestämtsunder eller . Genom underhållsreform ändradespreskriptionstiden för fordran på underhållsbidrag från tio till . Rättenatt kräva ut fastställt underhållsbidrag går enligt huvudregeln i 7 kap, 9 §föräldrabalken således numera förlorad efter den ursprungligen gällandeförfallodagen. Preskriptionen kan i princip inte förlängas. Nära samband med bestämmelserna omunderhållsbidrag har reglerna i lagen (1964:143) ombidragsförskott,'Bidragsförskott utgår i princip när ingendera eller bara denena föräldern har vårdnaden om barnet. En förutsättning är dock att bara enförälder bor tillsammans med barnet. Har båda föräldrarna vårdnaden gemensamtkan bidragsförskott utgå om den ene föräldern inte varaktigt bor tillsammansmed barnet. Bidragsförskott lämnas inte om vårdnadshavaren uppenbarligen utangiltigt skäl underlåter att bidra eller att medverka till att fåunderhållsbidrag eller faderskap till barnet fastställt. Även i vissa andrafall kan bidragsförskott vägras, bl, a. om fastställt underhållsbidrag betalasi vederbörlig ordning och bidraget inte understiger vad som kan utgå ibidragsförskott. Bidragsförskott utgår i regel av basbeloppet. Omden underhållsskyldige betalar det fastställda underhållsbidraget och detta ärlägre än bidragsförskottet, utgör bidragsförskottet skillnaden mellan underhållsbidragetoch av basbeloppet. Något återkrav riktas i dessa fall inte LU1982/83:24 5 mot den underhållsskyldige. Vidare gäller attom ett fastställtunderhållsbidrag uppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige börbetala i bidrag, utgår bidragsförskottet inte med högre belopp änunderhållsbidraget. När en underhållsskyldig har delgetts beslut om attbidragsförskott har beviljats, skall inbetalningarna av underhållsbidraget upptiH bidragsförskottsnivån i fortsättningen göras till försäkringskassan.Utgivna bidragsförskott skall således i princip återbetalas av denbidragsskyldige föräldern, I vissa fall kan emellertid medgeeftergift. Enligt budgetpropositionen (prop, 1982/83:100, bil, 7)beräknades antalet barn för vilka bidragsförskott utgick vid utgången av år1982 till drygt 250 000, vilket motsvarade av samtliga barn. Ca 37 %av de utbetalade bidragsförskotten beräknades bli återbetalda av de underhållsskyldigaföräldrarna. Ansvaret för rättegångskostnader i underhållsmål m. m. I mål om underhållsbidrag liksomannars i mål där en underårig är kärande eller svarande gäller att barnetsjälvt inte får föra sin talan utan måste företrädas av en ställföreträdare,dvs, i allmänhet vårdnadshavaren eller särskilt förordnad förmyndare. Barnetanses likväl som part i målet. De allmänna bestämmelserna om rättegångskostnader viddomstol återfinns i 18 kap. . Huvudregeln i 18 kap, 1 §rättegångsbalken är att part som förlorar ett mål skall ersätta motpartendennes rättegångskostnader. Denna bestämmelse tillämpas t, ex, i mål som endastavser underhåll till barn. Har den vinnande parten allmän rättshjälp enligträttshjälpslagen (1972:429) får den förlorande parten i stället ersätta statenvad som utgått i rättshjälpskostnad. Om frågan om underhåll behandlas inomramen för ett mål angående äktenskapsskillnad eller vårdnad, dvs. ett sådanträttsförhållande som inte kan bestämmas annat än genom dom, kan rätten förordnaatt vardera parten skall bära sin rättegångskostnad (18 kap. 2 §rättegångsbalken och 6 kap. 14 § ). Domstolen kan också enligt 18kap. 4 § i vissa andra fall förordna att vardera parten skallbära sin kostnad eller jämka den enes kostnadsersättning, om parterna ömsomvunnit och förlorat eller om ett yrkande endast delvis bifallits. En part kanbli skyldig att ersätta motparten dennes rättegångskostnad om parten gjort sigskyldig till illojal eller försumlig processföring (18 kap. 3 eller 6 §rättegångsbalken). Skall parten ersätta kostnaden kan partens ställföreträdare,ombud eller biträde åläggas att tillsammans med parten solidariskt svara förkostnaderna. Reglerna om rättegångskostnader kan medföra att omexempelvis en bidragsskyldig förälder för talan om jämkning avunderhållsbidraget och får bifall till sin talan kan barnet förpliktas betalaförälderns rättegångskostna- LU 1982/83:24 6 dereller i förekommande fall ersätta statsverket utgifterna för föräldernsrättshjälp. Attstaten får ut sin rättshjälpskostnad bevakas av kronofogdemyndigheterna. Harpart ålagts att utge ersättning till statsverket för motpartens rättshjälpankommer det på vederbörande rättshjälpsnämnd att se till att beslutet blirverkställt, dvs. att parten betalar sin skuld till statsverket. fordringar för rättshjälpskostnader gäller bestämmelserna ikungörelsen (1965:921) om bevakning och avskrivning av vissa statensfordringar, m. m. (avskrivningskungörelsen). Enligt kungörelsen skall, när enfordran inte betalas i rätt tid, gäldenären skyndsamt uppmanas att fullgöra sinbetalningsskyldighet. Följer gäldenären inte uppmaningen skall lämpHgaindrivningsåtgärder vidtas. Anstånd med betalning kan dock medges. I vissa fallkan statens fordran avskrivas. Sålunda kan en fordran, vars kapitalbelopp ärhögst , avskrivas om ingen eller endast ringa möjlighet finns att fåbetalning för fordringen eller om indrivningen av den skulle orsaka mer arbeteeller kostnad än som är skäligt och indrivningen inte är påkallad från allmänsynpunkt. En avskrivning av en fordran medför inte att gäldenären blir fri frånsin skuld utan endast att åtgärder för bevakning och indrivning som regel intelängre skall företas. Sådana åtgärder skall emellertid åter vidtas om detuppkommer anledning till antagande att betalning för en avskriven fordran kan erhållasutan mer arbete eller kostnad än som är skäligt eller om det är påkallat frånallmän synpunkt. Enligt avskrivningskungörelsen kan en fordran också eftergeshelt eller delvis. Förutsättningarna för eftergift är att fordringenskapitalbelopp är högst . och att det på grund av gäldenärens sjukdomeller därmed jämförlig orsak eller av annan anledning måste anses uppenbartobilligt att kräva betalning. Införsel får enligt 15 kap, utsökningsbalken ägarum för bl, a, underhållsbidrag enligt . Genom införsel får tasi anspråk 1, arbetstagares lön, 2. annan ersättning för arbetsinsats avgäldenären, om dennes' ställning är jämförlig med en arbetstagares, 3.periodiskt vederlag för utnyttjande av patent, rätt till litterärt ellerkonstnärligt verk eller annan sådan rättighet eller för överlåtelse av rörelse,4, belopp som utgår som pension eUer livränta, 5, sjukpenning eller annandagersättning, som utgår på grund av sjukdom eller olycksfall eller av annansådan anledning. I sist nämnda dagersättningar ingår bl, a, föräldrapenning. EnHgtutsökningsbalken gäller som en allmän förutsättning för beslut om införsel attbidragsbelopp utestår obetalt eller att gäldenären vid två eller fleratillfällen före införselbeslutet har underlåtit attbetala i rätt tid och det är anledning anta att detta skall upprepas.Beträffande själva verkställigheten av införseln föreskrivs att genom införsel LU1982/83:24 7 får tas ut endast bidragsbelopp som har förfallit tillbetalning tidigast före början av den kalendermånad under vilkenverkställigheten skall ske. En annan begränsning är att endast bidragsbeloppsom är förfallet när verkställighet skall ske eher som förfaller näst därefterfår tas ut. När införsel äger rum i sjukpenning eller annan dagersättning skallinnehållandet anses ske för vilken ersättning utgår. Vid införsel bestämmer kronofogdemyndigheten dels hurmycket som högst får innehållas vid varje avlöningstillfälle(införselbeloppet), dels ett belopp som skall förbehållas gäldenären för bl, a,eget underhåll och familjens behov (förbehållsbeloppet). Förbehållsbeloppetbestäms med ledning av bestämmelserna om existensminimum i kommunalskattelagen(1928:370). I fråga om införsel i sjukpenning eller annan dagersättning bestämsinförselbeloppet och förbehållsbeloppet per dag. Beslut om införsel för underhållsbidrag skall hävas, omgäldenären betalar förfallna bidrag och det finns anledning anta attbidragsskyldigheten skall fullgöras för framtiden. Utmätning kan i princip äga rum för alla typer avfordringar, således även för underhållsbidrag. Utmätning kan ske av lön ellerandra ersättningar samt av fast eller lös egendom. Genom löneutmätning enligt 7kap, utsökningsbalken kan tas i anspråk lön och i huvudsak samma slagsersättningar som vid införsel. Utmätningstiden är dock begränsad till sexmånader . Dessutom får gäldenären regelmässigt behålla en större del avlönen eller ersättningen än vid införsel. Vissa ersättningar vid arbetslöshet och utbildning Enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring kan ersättning i form av dagpenning utgå under längst300 dagar för arbetslös som är . För äldre försäkrad kan ersättningbetalas ut i . Dagpenningens storlek varierar från , tiU280 kr. per dag och utges under . Kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) kan enligt lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd utgå under längst för densom är . Den som har fyllt kan få KAS . För den somär är tiden för KAS inte begränsad. KAS utgår med . Om utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering stadgas i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368), Utbildningsbidragetbestår av dagpenning och särskilt bidrag. Dagpenning betalas ut för högst femdagar och varierar mellan högst 280,165 eller 100 kr, per dag. Tillbl, a, den som är medlem i erkänd arbetslöshetskassa uppgår dagpenningen tillhögst elva tolftedelar av den senaste inkomsten av förvärvsarbete per dag; dockutgår ersättningen med lägst , och högst , per dag. Den som inteuppfyller dessa förutsättningar men som har LU1982/83:24 8 fyllt eller har vårdnaden om eller fullgörunderhållsskyldighet mot barn får dagpenning med . Vuxenstudiestöd kan utgå i form av bl, a, särskiltvuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349). Stödet utges somvuxenstudiebidrag, återbetalningspliktiga studiemedel ochresekostnadsersättning vid heltidsstudier om minst per kalenderhalvåreller deltidsstudier om minst . Vuxenstudiebidragetmotsvarar därvid av det utbildningsbidrag som den studerande skulle hafått vid arbetsmarknadsutbildning. Den socialnämnd som enligt 2 kap. 1§ skall sörja för att faderskapet till barn fastställs skallenligt också se till att barnet tillförsäkras underhåll. I målom underhåll till barn har socialnämnden rätt att föra talan för barnet.Socialnämndens godkännande krävs vidare vid avtal om underhållsbidrag till barnunder , om bidraget skall betalas med ett engångsbelopp eller för längreperioder än . Administrationen av bidragsförskotten flyttades år 1977över från kommunerna till försäkringskassorna och . Försäkringskassanbeslutar som första instans i frågor om bidragsförskott. Besluten kanöverklagas till försäkringsrätterna och därefter tillförsäkringsöverdom-stolen. Till ledning för handläggare hos socialnämnder ochförsäkringskassor har och gemensamt gettut rikthnjer för tillämpningen av reglerna om underhållsbidrag ochbidragsförskott (Underhållsbidrag och bidragsförskott; allmänna råd frånsocialstyrelsen 1982:1 och 1982:2). I de fall har att bedöma den underhållsskyldigesbetalningsförmåga och barnets behov av underhållsbidrag bör detta enligtrikthnjerna från och i regel ske medhjälp av samma anvisningar till beräkningsmetod som getts som hjälp förfastställande av underhållsbidrag. I sammanhanget kan nämnas att socialstyrelsenoch i förordet till sin publikation anför att de allmännaråden rörande underhållsbidrag och bidragsförskott kan användas som endetaljerad handledning men att det är angeläget att understryka att en slutligbedömning alltid måste göras med tanke på vad som är skäligt i det enskildafallet. LU1982/83:24 9 I motion 896 (c) tas upp bestämmelseni 7 kap. 4 § om att förälder, som är underhållsskyldig, får göraavdrag på underhållsbidraget om föräldern har haft barnet hos sig av minst fem hela dygn. Motionären anför bl. a. att det förmånga underhållsskyldiga föräldrar kan vara mycket svårt att praktiskt ordna sålånga vistelsetider. För de flesta ställer det sig däremot naturiigt medkortare perioder på t. ex. , menar motionären. Bestämmelserna kan ocksåleda till osämja mellan föräldrarna, vilket är till men för barnet. Enligtmotionären är det av utomordentlig vikt att barnets rätt till umgänge med bådaföräldrarna underlättas av samhället. I motionen begärs därför en utvärdering isyfte att bättre tillgodose denna rätt. Barns ansvar för rättegångskostnader Motionären i motion 442 (m) anseratt det är orimligt att ett barn skall behöva betala en föräldersrättegångskostnader i fall då föräldern vinner ett mål om t. ex. jämkning avunderhållsbidrag till barnet. Om barnet då inte har några inkomster ellerutmätningsbara tillgångar kan kronofogden, eftersom preskriptionstiden är tioår, bevaka fordran och kräva barnet så snart detta börjat förtjäna sina förstapengar. Motionären menar att utredningen om barnens rätt bör göra en översyn aybestämmelserna som skall syfta till att barnet inte skall behöva betalarättegångskostnader av ifrågavarande slag. I motion 551 (m) hänvisas tillbestämmelsen i 7 kap. 9 § om att rätten att kräva ut fastställtunderhållsbidrag går förlorad efter förfallodagen. Motionärerna, somnärmast tar sikte på försäkringskassornas återkrav för utgivna bidragsförskott,anför att synes vara en väl för att överge kravet pååterbetalning. En förändring av den underhållsskyldiges situation kan nämligenvara så pass stor tiden därefter att det är rimligt att vederbörandes skuldtill samhället saneras. Motionärerna begär därför förslag om en förlängning avpreskriptionstiden för återbetalning av underhållsbidrag. Liknande synpunkter framförs i motion 2109 (m).Motionärerna tillägger att det finns starka sociala skäl för att på dettaområde tillämpa en kortare preskriptionstid än den vanHga . Dentreåriga preskriptionstiden har emellertid enligt motionärerna visat sig varaalltför kort, bl. a. med hänsyn till att anhopningen av ärenden hosförsäkringskassorna gör att dessa inte hinner med en effektiv kravverksamhetinom preskriptionstiden. LU 1982/83:24 10 rernaanser att preskriptionstid utgör en lämplig avvägning mellan socialahänsyn och nödvändigheten av en effektiv återkravsverksamhet, och de begär ettriksdagsbeslut om en sådan preskriptionstid. Motionärernai motion 2109 uppger att ovannämnda förslag, tillsammans med det i det följanderedovisade förslaget om ändrade införselregler, bör kunna öka återbetalningenav bidragsförskott i varje fall så mycket att anslaget i budgeten /84kan minskas med 100 milj, kr. Införseli arbetslöshetsersättning m. m. I motion 2109 (m) anförs att införsel för återkravav bidragsförskott får ske i lön eller sjukpenning. Enligt motionärerna finnsdet ingen anledning att andra former av ersättning för inkomstbortfall, medungefär motsvarande kompensationsnivå som sjukpenning, skall vara undantagnafrån införsel. Motionärerna anser att införsel bör medges även i dagersättningfrån arbetslöshetsförsäkring samt i vuxenstudiebidrag och begär ett riksdagsbeslutmed detta innehåll. Motionärerna i motion 1220 (fp) hänvisar tillbestämmelsen i 4 § fjärde stycket lagen om bidragsförskott där det stadgas attbidragsförskott inte lämnas med högre belopp än underhållsbidraget om dettauppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige bör erlägga i bidrag, Imotionen anförs att vissa försäkringskassor uppfattar bestämmelsen så att dealltid bar möjlighet att "överpröva" tingsrättens dom påunderhållsbidrag och göra en egen bedömning. Även om domstolen fastställt ett visstunderhållsbidrag har dessa försäkringskassor ansett sig ha möjlighet att intelämna bidragsförskott ellej att utge ett reducerat sådant.