bet · G601FiU27 · 1982-12-31 00:00:00 — omriksbankens regionala organisation (förs. 1982/83:11) Idetta betänkande behandlar utskottet revisorers förslag (1982/83:11) angåenderiksbankens regionala organisation samt demed anledning av förslaget väckta motionerna 1982/83:310 av GullanLindblad m. fl. (m, c, fp). 1982/83:427 av KarinIsraelsson (c), 1982/83:428 av BengtKronblad m.fl. (s), 1982/83:696 av GeorgAndersson m. fl. (s), 1982/83:700 av RalfLindström m. fl. (s), 1982/83:704 av ErikWärnberg m.fl. (s), 1982/83:857 av ClaesElmstedt (c), 1982/83:858 av EvertHedberg (s) och (), 1982/83:1148 av GöstaAndersson (c) och (), 1982/83:1149 av GunhildBolander (c) och i (m), 1982/83:1157 av HelgeHagberg (s), 1982/83:1160 av AndersHögmark (m) och (). 1982/83:1162 av MagnusPersson m. fl. (s), 1982/83:1166 av . (s), 1982/83:1167 av ArneSvensson (m) och Hans Nyhage (m), 1982/83:1169 av TageSundkvist (c) och (). 1982/83: 1696 av HugoBergdahl m. fl. (fp, s, c), 1982/83:1697 av (), 1982/83:1698 av BertilDanielsson (m) och (), 1982/83:1700 av StinaGustavsson (c), 1982/83:1702 av PaulJansson m. fl. (s, m, c, fp), 1982/83:1704 av EinarLarsson (c) och (), 1982/83:1707 av ÅkeSelberg m. fl. (s), 1982/83: 1709 av HansWachtmeister (m), 1982/83:1711 av PerWesterberg m. fl. (m, s, fp). Riksbankschefen har inför utskottetredovisat synpunkter på och förslag till förändringar av revisorersförslag. Även representanter för har inför utskottetredovisat sina synpunkter på förslaget. Vidare har inkommit skrivelser iärendet från för jurister, samhällsvetare och ekonomer samt 1 1982/83. FiU1982/83:27 2 vissa kommuner, banker och organisationer. Riksdagensförvaltningsdirektör har överiämnat ett förhandlingsprotokoll frånöverläggningar mellan företrädare för och defackliga huvudorganisationerna med anledning av revisorers förslag. I förslag 11 har revisorer hemställt att 1. antar vid förslaget fogat förslag till lag omändring i lagen (RFS 1975:6) med reglemente för (Bankoreglementet), 2. som sin mening ger fullmäktige i riksbankentill känna vad revisorerna föreslagit angående dels regionala organisation och verksamheten inom denna, dels en utredning om försörjningen med mynt. Det vid förslaget fogade lagförslaget är av följandelydelse: Lag om ändring i lagen (RFS 1975:6) med reglemente förriksbanken (Bankoreglementet) Härigenom föreskrivs att 3 § lagen(RFS 1975:6) med reglemente för (Bankoreglementet) skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skall ha avdelnings- skall ha avdelnings- kontori och samt kontor i , , Härnö- , , , Härnö- sand, , , Linkö- sand, , , Karls- ping, och . krona, , , Lin- får ha högst tio kas- ,, , , sakontor på orter som fullmäktige i , , , Väners- bestämmer, borg, . , och Fullmäktige får, efter särskild överenskommelse med postverket, inrättasedeldepåer inom postverket på orter som fullmäktige bestämmer för mottagandeoch utlämning på uppdrag av sedlar till andra delar av postverketoch till banker. Fullmäktige utfärdar de föreskrifter för verksamheten vidavdelningskontor, kassakontor och sedeldepåer som fullmäktige finnererforderliga. Denna lag träder i kraft den 1januari 1984, dock att om särskilda skäl därtill finns avdelningskontor sominrättats enligt 3 § i dess äldre lydelse får finnas kvar till den 1 januari1986, FiU 1982/83:27 3 revisorer föreslår att riksbankensregionala organisation anpassas till den nuvarande huvuduppgiften,betalningsmedelsförsörjningen. Verksamheten vid kontoren bör sålunda inriktaspå att tillhandahålla sedlar och mynt åt post och banker samt att från sammakrets ta emot, räkna upp, kontrollera och sortera inlämnade sedlar och mynt. Idetta syfte föreslås att landet delas in i åtta regioner med ettavdelningskontor i varje region. Avdelningskontoren är enligt förslaget avseddaatt fungera dels som stora enheter för hantering av sedlar och mynt, dels somorgan med ett överordnat tillsyns- och planeringsansvar förbetalningsmedelsförsörjningen i resp. region. Förutomavdelningskontor skall det i varje region också finnas ett antal replipunkterdär post och banker kan hämta ut och lämna in sedlar. Sådana replipunkter kanantingen ha formen av kassakontor - som är något mindre riksbanksenheter förhantering av sedlar och mynt eller sedeldepåer - i vilka postverket förriksbankens räkning lagerför sedlar utan att bedriva sedel vård. Denregionala organisationen, som omfattar 23 avdelningskontor, skulle därmedfortsättningsvis komma att bestå av följande enheter: 1. åttaavdelningskontor placerade i , , , , , . 2. högst tio kassakontor på ortersom riksbanksfullmäktige bestämmer, 3. sedeldepåer inom postverket förriksbankens räkning till antal och på orter som riksbanksfullmäktige bestämmer. Dennya organisationen föreslås bli tillämpad fr. o. m. . För attundvika driftstörningar och ge skälig tid för personalplanering föreslås vissaövergångsbestämmelser. Vidareföreslås att försörjningen med mynt ses över av riksbanksfullmäktige isamverkan med myntverket, postverket och bankerna. Motionerrörande organisationsförslaget i stort Imotion 704 av m. fl. (s) hemställs 1. attriksdagen beslutar ändra regionala organisation så att fullständiga avdelningskontor skall finnas i , , , , , , , , och , 2. attriksdagen beslutar att bankofullmäktige därjämte äger inrätta högst 15 stycken s. k. kassakontor. Imotion 1157 av () hemställs att beslutar bifalla deförslag till riktlinjer för regionala organisation och verksamhetsom anförts i motionen. Imotion 1696 av m.fl. (fp, s, c) hemställs att fastslåratt även skall handha betalningsmedelsförsörjningen ilandet. -t 1 Rik.<:dagen 1982/83. FiU 1982/83:27 4 I motion 1707 av m.fl. (s) hemställsatt beslutar om riktlinjer för regionala organisation ochverksamhet i enlighet med vad i motionen anförts. I motion 704 framhåller motionärerna att de delarrevisorernas uppfattning att en förändrad organisation behöver tillskapas ochatt denna organisation i huvudsak skall vila på skyldighet attansvara för penningmedelsförsörjningen. I praktiken vilar också dagensorganisation på denna huvuduppgift, skriver motionärerna, som av bådeprincipiella och praktiska skäl anser att de av revisorerna föreslagnasedeldepåerna inte bör komma till stånd. Emotsedeldepåer utan fullständig sedelvård talar inte bara säkerhetskrav, ansermotionärerna, utan också den omständigheten att en ökad automathantering såväli handeln som vid bankuttag kräver sedlar av god kvalitet. Liksömrevisorerna är motionärerna av den åsikten att penningmedelsförsörjningen börha en avgörande betydelse vid dimensioneringen av det regionala nätet.Motionärerna kan dock inte acceptera att man skall uteslutamöjligheterna att handha andra arbetsuppgifter som finner lämphga attlägga på . Även uppkommer säkerligen förvaltningsfrågordär , genom sin från andra bank- och kreditinstitut friståendeställning, kan anses bäst lämpad att handha uppgiften. En länsvis organisationhar därför sitt värde, anser motionärerna. Motionärernapåpekar också att mycket stora värden förvaras och hanteras vidriksbankens avdelningskontor, vilket ställer krav på omfattande kontroller.Revisorerna har enligt motionärerna endast ytligt kunnat behandla detta problemoch har därför kraftigt underskattat det personalbehov som föreligger.Riksbankens syn på säkerhetsfrågorna har understötts av , ochen mindre säkerhetsgrad för att göra besparingar av personal vore en diskutabelåtgärd. interna säkerhetskrav är betydligt strängare än på andrahåll, fortsätter motionärerna, som anser att den större personal detta kräverär riktigt använda resurser. Sina synpunktersammanfattar motionärerna på följande sätt - bör också ifortsättningen ha det fulla ansvaret för penningmedelsförsörjningen, - programmeradesäkerhetsnivå bör bibehållas, - revisorernas förslag om postaladepåer har så många praktiska nackdelar och endast begränsadebesparingsmöjligheter att de ej bör genomföras, - nuvarande nät avregionkontor bör även i fortsättningen vara grundstommen i riksbankensregionala organisation men med uppdelning på avdelnings- resp. kassakontor. FiU1982/83:27 5 I motionerna 1157 och 1707 anförsatt bör handha betalningsmedelsförsörjningen. Liksom i föregåendemotion förordas en organisation bestående av 10 avdelningskontor och högst 15 kassakontor. I båda motionerna förordas därjämte attriksbanksfullmäktige bör ges i uppdrag att efter en prövoperiod fatta beslut omett ev. inrättande av sedeldepåer, liksom att fastställa vilken verksamhet sombör finnas vid respektive riksbanksenhet. Frågan om landets myntförsörjning bör utredas i enlighetmed revisorernas förslag, anser motionärerna, vilka också framhåller attomorganisationen bör genomföras i sådan takt att eventuellt uppkommandepersonal-överskott kan lösas genom naturlig avgång. I motion 1696 erinras bl. a. om att kritik har riktats motförslaget om sedeldepåer och att denna kritik framför allt har gällt avsaknadenav sedelvård och mynthantering vid depåerna. Motioner med anknytning till viss ort/region I motion 1167 av ()och Hans Nyhage (m) hemställs att som sin mening ger fullmäktige iriksbanken till känna att ett kassakontor bör förläggas till . I motionen erinras om att såväl riksbanksfullmäktigesmajoritet som deras minoritet har uttalat sig för ett större antal kassakontorän vad revisorerna har föreslagit. Enligt motionärernas uppfattning ärriksbanksfullmäktiges mening väl underbyggd då ett större antal kassakontorleder dels till minskade värdetransporter, dels till att kan ge sinakunder en bättre service. I motion 1697 av ()hemställs att uttalar sig för att kontoret i bibehålls samt attriksbanksfullmäktige i övrigt får utforma en lämplig organisation. Motionären anför bl. a. att kritik har riktats motförslaget om sedeldepåer och att denna kritik framför allt har gälltavsaknaden av sedelvård och mynthantering vid depåerna. I motion 858 av ()och () hemställs att beslutar att kontorsorganisationskall innefatta ett kassakontor för . Motionärerna hänvisar till den organisationsmodellbestående av 10 avdelningskontor och 15 kassakontor som reservanterna iriksbanksfullmäktige har förordat och framhåller att detta förslag är merarealistiskt och väl knutet till de uppgifter som har att utföragenom sin regio- FiU 1982/83:27 6 Att överlåta en betydande del av betalningsmedelsförsörjningenpå postverket skulle enligt motionärerna innebära klara nackdelar och enväsentlig försämring av service. K a I in a r 1 motion 428 av m. fl. (s) hemställsatt som sin mening ger fullmäktige i till känna att Kalmarbör bibehållas som ort för riksbankskontor. Imotion 1148 av () och () hemställs att riksdagenbeslutar att Kalmarkontor bibehålls. Imotion 1698 av () och () hemställs att riksdagensom sin mening ger till känna att ett kassakontor bör lokaliserastill . I motion 428 anförs att kassakontor bör inrättastill minst det antal och på de platser som reservanterna i riksbanksfullmäktigehar föreslagit. Kassakontoren skall vara öppna för allmänheten och ha möjlighetatt driva bankrörelse. Vidare framhålls bl. a. att revisorerna i sitt förslagborde ha beaktat Öland-Kalmar-Nybroregionens betydelse för turismen och de kravsom denna ställer på bankväsendet och handeln. Imotion 1148 påpekas att revisorernas förslag leder till en ytterligarecentralisering av verksamhet, vilket bör niotverkas. Det kan skegenom att olika funktioner inom decentraliseras och genom att deregionala kontoren ges möjlighet att bygga ut sina servicetjänster. Imotion 1698 anförs att revisorernas förslag beträffande lokaliseringsortermåste ses över ytterligare. Motionärerna påpekar att har ett ansvarför sedel- och myntförsörjningen i hela landet och att detta blir svårt att uppnåom exempelvis det närmaste avdelningskontoret för Ölandsbankerna finns iJönköping. I motion 700 av m. fl. (s) hemställsatt beslutar att i skallbehållas. Imotion 857 av () hemställs att som sin mening gerfullmäktige i till känna att, därest en förändring av riksbankensorganisation på det regionala planet kommer till stånd, kontoret i kvar som i varje fall kassakontor. Imotion 1709 av () hemställs att som sin mening gerriksbanken till känna att ett av skall varaföriagt till Kariskrona. 1 motion 700 påpekas att revisorernas förslaginnebär betydande försämringar, som nästan uteslutande drabbar södra likhet med reservanterna i riksbanksfullmäktige anser motionärerna att ettavdelningskontor bör behållas i sydöstra . Detta bör dock inte, såsomreservan- FiU 1982/83:27 7 ternaförordar, lokaliser-as till utan av regionalpoUtiska skäl förläggas tillKarlskrona. Imotion 857 framhålls att, om en förändring skall vidtas, bör minst ettkassakontor finnas i varje län. Mot bakgrunden härav bör kontoret i kvar och ha karaktären av kassakontor. Imotion 1709 anförs att det kan få återverkningar pä sedelkvalitén omavdelningskontoret i dras in och dess uppgifter till viss delövertas av postverket. Om än de flesta medborgare mera sällan förblir lyckligaägare av sedlar så länge att dessas kvalitet spelar någon större roll kan man,enligt motionären, inte bortse från de allt större krav som den växandeanvändningen av sedelautomater ställer på sedlarna. Till detta kommer i nuvarandesysselsättningsläge att statens ansvar kräver att man bör gå försiktigt framoch tillmäta sysselsättningssynpunkter större vikt än sparsamhetsaspekter. I motion 310 av m. fl. (m, c, fp)hemställs att som sin mening uttalar att ett av de föreslagnakassakontoren skall förläggas till . Imotion 1162 av m.fl. (s) hemställs att som sin meninguttalar att till Karistad bör lokaliseras ett av de i rapporten föreslagnakassakontoren. I motion 310 framhålls som motiv för ettkassakontor i att sedelomströmningen är av den storleken att denkräver sedelvård på platsen, att myntomströmningen är betydande och en av destörre i landet samt att är ett naturligt regioncentrum för handel,näringsliv och förvaltning liksom ett betydande befolkningscentrum. Imotion 1162 anförs att de nuvarande avdelningskontorens lokalisering i huvudsakbör behållas, men att kontoren över lag bör ombildas till kassakontor. Dettainnebär, skriver motionärerna, att arbetsuppgifter vid deregionala kontoren bör renodlas till att avse betalningsmedelsför-söijningenoch därmed sammanhängande arbetsuppgifter. I motion 1704 av () och () hemställs att som sin mening uttalar vad i motionen anförtsbeträffande fortsatt verksamhet i i . Motionärernapåpekar att arbetet kommer att överflyttas till kontoret i om avdelningskontoreti skulle försvinna. Det förhållandet att arbetstillfällen flyttasfrån län till kan de inte acceptera. t2 1982/83. FiU 1982/83:27 8 I motion 1702 av m. fl. (s, m, c, fp)hemställs att beslutar att regionala organisationfastställs så att får behålla sitt avdelningskontor. Motionärernaerinrar om att revisorernas utredning har visat att kontoret i har enlokalmässigt helt godtagbar standard. De erinrar också om att revisorerna isitt förslag har påpekat att är oförhindrad att, om det befinnslämpligt, låta hanteringen av säkerheter för obligationskonsortielån skötas avett framtida kassakontor i . Enligt motionärerna borde det prövas vilkaytterligare uppgifter som skulle kunna läggas på Skövdekontoret för att geundertag för att behålla detta som avdelningskontor. I motion 1169 av () och LarzJohansson (c) hemställs att som sin mening ger till kännavad som i motionen anförts om behovet av ett kassakontor i . Imotion 1711 av Per m.fl. (m, s, fp) hemställs att som sinmening ger till känna vad som i motionen anförts om behovet av ettkassakontor i . Imotion 1169 anförs att kassakontoren bör vara öppna för allmänheten.Motionärerna anser vidare att det finns åtskilliga frågor att utreda innan mankan besluta om en organisation som inte bygger på ett kontor i varje län. Imotion 1711 framhålls att det förefaller utomordentligt egendomligt att dra infem riksbankskontor. Finns det ett klart behov av att rationaliseraorganisationen borde antalet kontor ha kunnat minskas väsentligt mera än vadrevisorerna har föreslagit. Saknas möjligheter til! en sådan rationaliseringär det utomordentiigt uppseendeväckande att alla län skall ha någon form avriksbanksplats med undantag av fem. Imotion 427 av () hemställs att beslutar attriksbankens avdelningskontor i bibehålls såsom ett av de åtta kvarvarandeavdelningskontoren. Imotion 696 av m.fl. (s) hemställs att som sin meningger fullmäktige i till känna alt iUmeå bör bibehållas. 1 båda motionerna åberopas geografiska förhållandenoch stora avstånd som skäl för att behålla avdelningskontoret i . I motion696 anförs därjämte att även verk bör ta regionalpoUtiska hänsyn isin verksamhet. FiU 1982/83:27 9 I motion 1149 av () och BarbroNilsson i (m) hemställs att beslutar att riksbankensavdelningskontor i bibehålls med tanke på de speciella arbetsuppgiftersom där förekommer. Motionärernaerinrar om att avdelningskontoret i handhar låneförvaltningen förUtvecklingsfonden i länet. Detta förhållande, liksom den omständigheten attGoUand som turistlän uppvisar stora säsongvariationer beträffande in- ochutströmningen av sedlar och mynt, utgör starka skäl för att bibehållaVisbykontoret som avdelningskontor. Genom Gotiands utsatta läge i krig tordedet, enligt motionärerna, också vara värdefullt om beredskapsplanläggning kanhandhas i ett nära regionalt samarbete med övriga totalförsvarsmyndigheter. I motion 1160 av () och ErikHovhammar (m) hemställs att uttalar som sin mening att ett avkassakontoren i den föreslagna nya regionala organisationen för börförläggas till . Imotion 1700 av () hemställs att beslutar bibehållariksbankens kontor i . I motion 1160 anförs att flera skäl, och då inteminst den omständigheten att är ett alltmer markerat kommersiellt centrumi sydöstra , utgör motiv för att ett av kassakontoren lokaliseras tillVäxjö för att ge regionens banker och näringsliv en tillfredsställande service. Imotion 1700 framhålls att i föreliggande organisationsförslag kommer attförlora sitt riksbankskontor, vilket leder till såväl försämrad service somfärre arbetstillfällen. Enligt motionärens mening borde det i stället varamöjligt att decentralisera andra servicetjänster till kontoret. I motion 1166 av m.fl. (s)hemställs att avslår revisorers förslag om att riksbankensavdelningskontor i skall indragas. Imotionen erinras om de ombyggnadsarbeten som företagits vid kontoret iÖstersund och de säkerhetsmässiga och arbetsmiljömässigaförbättringar detta fört med sig. Om revisorernas förslag förverkligadesskulle för del närmaste avdelningskontor bli beläget iHärnösand, som ur kommunikationssynpunkt är mycket svåråtkomligt för länetsinvånare. FiU 1982/83:27 10 behandlade utskottet senast frågan omriksbankens avdelningskontor (FiU 1981/82:13). Då anförde utskottet att enomprövning av regionala organisation måste komma till stånd.Utskottet noterade att utvecklingen , då frågan senast prövadesav riksbanksfullmäktige, tydligt hade visat att kontorsorganisationen varöverdimensionerad i förhållande till de uppgifter som åvilade kontoren samtatt försöken att finna nya uppgifter inte lett till önskat resultat. Utskottetansåg det angeläget att kontorsnätet dimensionerades efter de faktiskaarbetsuppgifterna. Den förutsättningslösa granskning som revisorerhade påbörjat borde enligt utskottets mening fullföljas så snabbt som möjligt. Revisorernahar nu efter sin granskning och den därpå följande remiss-behandhngen yarkenansett det möjligt eller lämpligt att tillföra avdelningskontoren nya uppgiftervid sidan av den betalningsmedelsförsörjning som helt dominerarverksamheten vid kontoren. Den regionala organisationen bör därför, anserrevisorerna, dimensioneras med hänsyn till vad som krävs för att riksbankenskall kunna fullgöra sitt ansvar inom detta område. Enligtrevisorernas mening bör antalet avdelningskontor minskas. Betalningsmedelshanteringbör även kunna skötas av mindre enheter inom - s.k. kassakontor eller under tillsyn anförtros enheter inom postverket - s.k.sedeldepåer. Huvuduppgiftenför avdelningskontoren bör enligt revisorerna vara att ansvara förbetalningsmedelsförsöijningen och därmed förenad beredskapsplanering i resp.region. Avdelningskontoren bör också ha tillsyn över och ge stöd åt underlydandekassakontor och sedeldepåer i syfte att åstadkomma en väl fungerande regionalförsörjning med sedlar och mynt. Iviss utsträckning kan andra arbetsuppgifter anförtros avdelningskontoren,framhåller revisorerna. De gör dock i sammanhanget den markeringen attuppgifter av detta slag skall ses endast som ett komplement till arbetet medbetalningsmedelsförsörjningen, och att uppgifterna dessutom bör inskränkas tillverksamhet som mer direkt berör som centralbank. Påkassakontoren skall enligt förslaget inga andra arbetsuppgifter läggas än desom direkt hör samman med betalningsmedelsförsörjningen. Dessa kontor skallinte bedriva bankrörelse. Däremot möter det enligt revisorernas uppfattninginget hinder om kassarörelsen utvecklas därhän att även avgiftsbelagda tjänsterkan erbjudas, t.ex. tillhandahållande av särskilda förpackningar av sedlar ochmynt. I särskilda fall kan det vidare finnas . anledning att låta ett bestämtkassakontor handha en viss avgränsad uppgift, anser revisorerna. Som exempelhärpå anförs att bör vara oförhindrad att låta hanteringen avsäkerheter för obligationskonsortielån skötas av ett framtida kassakontor iSkövde. FiU 1982/83:27 11 Utskottetvill för sin den anföra följande. Riksbankenär landets centralbank. uppgifter består i att utge sedlar, attförvalta guld- och valutareserven, att fungera som statens och bankernas banksamt att föra kredit- och valutapohtik i enlighet med de riktiinjer sombeslutats för den ekonomiska politiken. Dennaställning som centralbank har bildat utgångspunkt för utskottets överväganden ifrågan om regionala organisation. Enligt utskottets mening bördenna,roll renodlas i den nya organisationen. Iöverensstämmelse härmed bör regionala organisation utvecklas medsyftet att skapa en rationell betalningsmedelsförsörjning för hela landet. Inågra motioner förespråkas att vid utformningen av organisationen hänsyn skalltas till kontorens låneverksamhet och andra förvaltningsuppgifter. Medanledning därav vill utskottet anföra följande. Avdelningskontorenkom ursprungligen till för att bedriva utlåning, och genom dem har samhälletunder årens lopp kanaliserat ett antal olika ufläningsformer. Successivt haremellertid dessa lån avvecklats som administrationen av nytillkomnalåneformer lagts på andra samhällsorgan såsom t.ex. länsbostadsnämnderna ochstudiemedelsnämnderna. Beloppsmässigt är utiåning till allmänhetennumera liten och utgör mindre än en halv procent av affärsbankernas,sparbankernas och föreningsbankemas utestående lån till allmänheten. Tillsaken hör att det har byggts upp en omfattande regionalstatlig förvaltning. finns också en statlig bank -Post- och Kreditbanken- med helt andra förutsättningar och ett långt mera vittförgrenat kontorsnät änvad har. Utlåningsverksamhetenär som utskottet ser det inte en uppgift som bör åligga . Att motdenna bakgrund bevara nuvarande kontorsnät som bas för aktuelleller nytillkommande låneverksamhet eller för ev. andra förvaltningsuppgifterfinner utskottet inte motiverat. Styrandeför kontorens framtida dimensionering och utbredning bör enligt utskottet varaatt på ett rationellt och säkert sätt skall förse olika delar avlandet med betalningsmedel av tillfredsställande kvalitet. Revisoremas förslag innebär att av de nuvarande 23avdelningskontoren omvandlas åtta till regionkontor och högst tio tillkassakontor. De ytterligare enheter som behövs för att säkerställabetalningsmedelsförsöijningen byggs upp inom postverket i form av mindresedeldepåer vilka postverket håller för räkning. Dessa depåer, somskall kunna utnyttjas av både post och banker, skall inte bedriva sedelvård ochskall inte heller tillhandahålla mynt. Det tilltänkta systemetmed sedeldepåer berörs i kritiska ordalag i flera FiU 1982/83:27 12