bet · G601SoU5 · 1982-12-31 00:00:00 — I stället får man på varje område försig bedöma om och i vad mån särskilda regler erfordras till skydd för ofödda.Vid bedömningen av huruvida en översyn av olika lagar är påkallad av hänsynfill fostrets intressen måste enligt utskottets mening beaktas att enlagsfiftning är förenad med åtskilUga problem av mycket kompliceradbeskaffenhet och kräver ett omfattande utredningsarbete. En sådan översyn bördärför komma fill stånd endast om det kan anses att gällande ordning allmäntsett är otillfredsställande. Utskottet vill härvidlag framhålla att det i mångaavseenden torde förhålla sig så att kvinnan och det väntade barnet har sammabehov av skydd mot skaderisker och att deras intressen därför sammanfaller. Iandra avseenden kan visserligen fostret ha ett större behov av skydd än kvinnanmen en intressegemenskap kan ändock som regel anses föreligga. Som utskottetovan framhållit torde nämligen det helt övervägande antalet blivande föräldrarvara angelägna om att skydda det väntade barnet. Frånvaron avintressekonflikter gör att det i allmänhet inte innebär några nackdelar förfostret om lagreglerna på ohka områden, såsom f. n. är fallet, endast tar siktepå kvinnan. Att införa lagregler som ger det ofödda barnet en självständigställning skulle med andra ord inte medföra att det väntade barnets intressen idet stora flertalet fall kan tillvaratas bättre än . Det sagda utesluter emellerfid inte att det i vissaavseenden kan vara befogat att närmare överväga om regler bör införas som merauttryckligen syftar till att skydda det väntade barnet. Mofionärerna har pekatpå några områden där sådana regler anses erforderliga. I det följande (s. 32) diskuteradeutskottet behovet av åtgärder bl. a. i de fall modern missbrukar alkohol ellernarkofika eller när fostret är i behov av sjukvårdande behandling. Utskottetanförde fortsättningsvis följande. Även om förhållandena således iallmänhet är sådana att fostrets intressen väl kan tillvaratas av kvinnan kandet dock - både i de av motionärerna angivna fallen och i andra situationer -undantagsvis tänkas att kvinnan av olika orsaker förbiser eller inte kan insekonsekvenserna av sitt handlande SoU1982/83:5 10 eller vidta de åtgärder som behövs för att fostret inteskall skadas eller dess intressen eljest inte skall åsidosättas. Som exempel påtänkbara sådana orsaker har socialberedningen i sitt remissyttrande pekat påatt kvinnan är psykiskt sjuk eller utvecklingsstörd eller att hon är beroendeav alkohol eller narkotika eller av annan anledning befinner sig i entvångssituation. abortkommitté har i sitt remissyttrande framhållitatt kvinnan på grund av exempelvis en fatalistisk inställning kan motsätta sigen behandling av ett väntat barn i sjukdomsförebyggande syfte. Andra orsakerkan också tänkas fill att kvinnan inte tar fillbörlig hänsyn till det väntadebarnet. Enligt utskottets mening kan det för fall, som berörts, finnas ettbehov av regler som ger det väntade barnet en särskilt skyddad ställning ochförhindrar att kvinnan fattar för fostret skadliga beslut eller på annatsätt,åsidosätter dess intressen. Närmare överväganden i frågan om införandet avsådana regler bör emellertid göras först sedan en kartläggning skett av i vilkasituationer det kan finnas behov av regler fill skydd för ofödda samt av deproblem som kan vara förknippade med en lagsfiftning. Utskottet förordar att ensådan kartläggning och analys kommer till stånd. Därvid bör också den blivandefaderns roll uppmärksammas. På arbetsmiljöområdet torde detenligt utskottet (s. 33) knappast ens undantagsvis föreligga någraintressekonflikter mellan kvinnan och hennes väntade barn. Vad frågan härgäller är närmast arbetarskyddsverkets och andra myndigheters möjligheter attingripa mot faktorer som visserligen inte är direkt farliga för arbetstagarenshälsa men innebär risk för fosterskador. En komplikation i sammanhanget är attsådana risker kan föreligga redan innan graviditet kan konstateras. Utskottetunderströk vikten av att arbetarskyddsverket utnyttjar de möjligheterarbetsmiljölagen ger. Med hänsyn till frågans betydelse ansåg emellertidutskottet att det närmare borde övervägas om arbetsmiljölagen kan ändras så attden klarare än f. n. ger uttryck för ett hänsynstagande till fostrets intresse. arbetar en kommitté med uppdrag att utredafrågan om en förstärkning av barns rättsliga ställning, utredningen (Ju1977:08) om barnens rätt. Enligt direktiven skäll utredningens uppgift allmäntvara att undersöka i vilka fall och på vilka sätt barns intressen och behov börtillgodoses bättre än f. n. genom föreskrifter som - huvudsakligen inom ramenför lagsfiftning i övrigt - särskilt tar sikte på barnens rätt.Utredningsuppgifterna ansågs inte behöva preciseras närmare. Utredningen börenligt direktiven i en första etapp inrikta sitt arbete på att meradiskussionsvis presentera olika uppslag och förslag fill lösningar, gärna iform av alternativ. Utredningen har hitfills avgett två betänkanden. Om förbudmot aga (SOU 1978:10) och Om föräldraansvar m. m. (SOU 1979:63). beslutade regeringen om vissa tilläggsdirekfivtill utredningen (Dir. 1982:25). Enligt filläggsdirektiven skall utredningenbl. a. fullfölja sitt tidigare arbete vad avser talerätt och representanter förbarn i mål om vårdnad m. m. Utredningen skall också överväga hur barnsrättsliga ställning kan stärkas i mål och ärenden enligt socialtjänstlagen(1980:620) och lagen SoU1982/83:5 11 (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga samtäven behandla vissa frågor om adoption och äktenskap ined minderåriga. Med anledning av uttalanden (jfr ovans. 9 f.) anförtros vidare i tilläggsdirekfiven åt utredningen att analysera deproblem som är förknippade med lagstiftning fill skydd för fostret i de fall dåen gravid kvinna befinner sig i en sådan situation att hon kan tänkas förbiseeller inte inse riskerna för det väntade barnet av att hon handlar ellerunderlåter att handla på visst sätt. I direktiven påpekas att uppdraget inteavser frågor som hänför sig till abortlagen, fosterdiagnosfiken ellerarbetsmiljöområdet. (S 1980:08) tillsattes år1980 och fick i uppdrag att göra en översyn av reglerna för rätt fill ledighetför vård av barn och ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen m. m. Med anledning av ett betänkande frånsocialförsäkringsutskottet (SfU 1980/81:5, rskr 1980/81:3) beslöt regeringenden att uppdra åt utredningen att utreda frågan om kompensationför inkomstbortfall för gravida kvinnor som av förebyggande skäl måste avståfrån förvärvsarbete utan att något sjukdomsfillstånd föreligger. a. ut på att klarlägga i vilka fall det är motiverat att göra uppehåll iförvärvsarbetet, i vilken utsträckning och på vad sätt inkomstbortfall i såfall skall täckas och om arbetsgivares skyldighet att omplacera till annatarbete skall utvidgas. Tilläggsdirektiv har lämnats utredningen(Dir. 1982:14) med anledning av socialutskottets betänkande 1981/82:14 ochbehandlingen av detta i (rskr 1981/82:61; jfr ovan s. 10). Regeringenhar i sitt beslut överlämnat den ifrågavarande riksdagsskrivelsen jämteutskottets betänkande och uppdragit åt utredningen att som ett led i uppdragetatt utreda frågor om omplaceringsskyldighet m. m. ta upp frågan om behovet avförtydligan-den av arbetsmiljölagen i fråga om skydd mot fosterskador. har avgivitbetänkandet Enklare föräldraförsäkring (SOU 1982:36). I och med betänkandet ärutredningens uppdrag avslutat vad avser översynen av föräldraledighetslagenoch föräldraförsäkringen. Utredningen uttalar i betänkandet att den har föravsikt att i ett kommande betänkande behandla resterande frågor, bl. a. enöversyn av havandeskapspenningen och frågan om kompensation för inkomstbortfallför gravida kvinnor som av förebyggande skäl måste avstå från förvärvsarbeteoch där sjukdomsfillstånd inte föreligger. Enligt under hand inhämtad uppgiftkommer utredningen i det kommande betänkandet även behandla den fråga somuppdragits åt den genom tilläggsdirektiven. Utredningen beräknar att kunna avgebetänkande i dessa frågor . SoU1982/83:5 12 I betänkandet behandlas fyramofioner som från olika utgångspunkter tar upp dels fillämpningen avabortlagen, dels frågan om rättsskydd för ofödda. I motion 1981182:172 (m) hemställs att begreppet"synnerliga skäl" för aborter efter 18:e graviditetsveckan utreds ochpreciseras. I motion 19811 82:267 (fp) yrkas att abortkommitté får iuppdrag att se över tillämpningen av abortlagens bestämmelser om abort efter18:e graviditetsveckan och att, om behov därav visar sig föreligga, ocksålägga fram förslag om ändring av bestämmelserna. Enligt abortlag avgörs frågan om abort föreutgången av 12:e havandeskapsveckan av kvinnan själv. Hon får vägras abortendast om åtgärden skulle medföra allvarlig fara för hennes hv eller hälsa.Denna förutsättning prövas av en läkare. För abort efter 12:e men före utgångenav fordras i regel, utöver vad som gäller vid fidigare abort, attdet företas en särskild kuratorsutredning. Om kvinnan inte medges abort, ärläkaren skyldig att hänskjuta frågan till förförnyad prövning. Efter 18:e havandeskapsveckan får abort företas endast omsynnerliga skäl föreligger och då efter tillstånd av . Kan detantas att fostret är livsdugligt, får fillstånd lämnas endast om havandeskapetpå grund av sjukdom eller kroppsfel hos kvinnan medför allvariig fara förhennes liv eller hälsa. abortkommitté, som fillkallats på riksdagensinitiativ, har i uppdrag att göra en utvärdering av abortlagen. Kommittén skalli första hand ge en mera djupgående bild av hur abortlagen kommit att praktisktfillämpas och kartlägga såväl positiva som negativa effekter av den nyalagstiftningen. Abortrådgivningen skall särskilt undersökas. Kommittén skallförsöka lägga fram konkreta förslag om abortrådgivningens utformning ochinnehåll och om abortförebyggande åtgärder i syfte att minska abortfrekvensenhär i landet. Kommitténs arbete skall bedrivas med utgångspunkt i den huvudprincipsom abortlagen bygger på, nämligen kvinnans rätt att inom vissa gränser självbestämma om hon vill fullfölja en graviditet. Enligt direktiven skall också detidsfrister som reglerar förfarandet gälla i fortsättningen. Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget att fåen redovisning av hur abortlagens regler beträffande aborter efter 18:e veckantillämpas. Enligt utskottets mening ligger det dock redan inom ramen för detuppdrag som lämnats abortkommittén att undersöka detta. Utskottet vill ocksåerinra om att frågan aktualiserats genom regeringens beslut att till kommitténöverlämna JO:s beslut rörande fillämpning av abortlagen (seovan s. 4). Kommittén torde vidare vara oförhindrad att föreslå de åtgärder somkan finnas befogade, bortsett från den begränsning som ligger i attgrundprincipen om kvinnans beslutanderätt skall lämnas orubbad, liksomfidsfristerna. Ett betänkande planeras till 1983. Detta bör lämpligen avvaktas SoU1982/83:5 13 innan har anledning att överväga ytterligareåtgärder. Med hänvisning fill det anförda avstyrker utskottetmofionerna / 82:172 och 1981/82:267. Frågan om lagstiftning fill skydd för ofödda behandladesav så sent som . ställningstagande ledde tillatt tilläggsdirektiv lämnades dels utredningen om barnens rätt, delsföräldraförsäkringsutredningen. Den förstnämnda kommittén har sålunda fått iuppdrag att bl. a. analysera de problem som är förknippade med en lagstiftningtill skydd för fostret i de fall då en gravid kvinna befinner sig i en sådansituation att hon kan tänkas förbise eller inte inse riskerna för det väntadebarnet av att hon handlar eller underlåter att handla på visst sätt. Idirekfiven undantas från uppdraget frågor som hänför sig till abortlagen,fosterdiagnosfiken och arbetsmiljöområdet. skallenligt sina till-läggsdirektiv behandla frågan om behovet av förtydliganden avarbetsmiljölagen i fråga om skydd mot fosterskador. I motion 1981/82:269 (m) yrkas att frågan om rättsskyddför alla ofödda utreds och inte för enbart en begränsad grupp. Mofionen syftartill att även abortlagens bestämmelser skall övervägas som ett led iutredningen av frågan om rättsskydd för ofödda. I sitt av godkända betänkande 1981/82:14uttalade utskottet i denna del bl. a. att enligt utskottets mening abortlageninte torde kunna anses ge uttryck för någon mer allmän princip i fråga omvilken hänsyn som skall tas till kvinnan och fostret i olika sammanhang. Detförhållandet att kvinnan givits en viss beslutanderätt beträffande avbrytandeav havandeskap behövde enligt utskottet inte innebära att samhället i andraavseenden skulle låta fostrets intressen stå tillbaka för kvinnans valfrihet,t. ex. acceptera att kvinnan missbrukar alkohol till skada för det väntadebarnet. Med detta synsätt föreligger det inte - som det gjorts gällande idebatten - något direkt samband mellan utformningen av aborflagen och frågan omdet väntade barnets rättsskydd. Utskottet ansåg vidare att det inte kan komma ifråga att införa lagregler av övergripande natur om oföddas ställning. Istället borde man enligt utskottet på varje område för sig bedöma om och i vadmån särskilda regler erfordras till skydd för ofödda. Enligt utskottets mening finns - särskilt med hänsyn tillatt abortkommittén planerar att inom en snar framfid avge slutbetänkande -inte anledning att frångå tidigare ställningstagande. erfarenheter skulle ge anledning till det kan frågan ominnehållet i direkfiven till utredningen om barnens rätt eventuellt övervägaspå nytt. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion 1981/82:269. Även frågan om abortrådgivningen har varit föremål förtidigare behandling i , . I motion 1981/82:1302 (c) hemställs att beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omåtgärder för att minska antalet aborter. I mofionen föreslås åtgärder för attförbättra SoU1982/83:5 14 skolans sexualundervisning samt den särskildafamiljerådgivningen med avseende på abort. Mofionärerna anser vidare att ettaktivt stöd bör ges enskilda och föreningar som arbetar för att hjälpa i förstahand ensamma blivande mödrar. Utskottet har vid upprepade fillfällen framhålllit viktenav en god abortrådgivning och andra abortförebyggande åtgärder. Detta var ettav skälen för att initiera en utvärdering av abortlagen. En avabortkommitténs viktigaste uppgifter är således att undersöka abortrådgivningen.Enligt direktiven skall kommittén vidare bl. a. analysera abortutvecklingenoch de regionala, arbetsmarknadsmässiga och åldersmässiga .variationerna iabortfrekvensen. Kommittén skall också studera hur förhållandena påarbetsmarknaden samt kulturella, sociala och religiösa faktorer påverkarmöjligheten att fullfölja en graviditet och därmed inverkar på aborttalen. Ävenprevenfivmedelsrådgivning och annan informafion skall uppmärksammas. Medutgångspunkt i analysen skall kommittén söka lägga fram konkreta förslag omabortrådgivningens utformning och innehåll samt om abortförebyggande åtgärder isyfte att minska abortfrekvensen i landet. Om möjligt skall kommittén föreslåsärskilda åtgärdsprogram för en förbättrad information om samlevnadsfrågor ochabortförebyggande åtgärder. har avgett bl. a. delbetänkandetLära leva tillsammans (Ds S 1982:8). I detta diskuterassamlevnadsundervisningens mål och genomförande i skolan och på vilka punktersamlevnadsundervisningen behöver förbättras. Betänkandet remissbehandlas f. n. Enhgt utskottets uppfattning får syftet med motion1981/82:1302 anses tillgodosett genom det utredningsarbete som sålunda pågårinom abortkommittén. Något ytterligare initiativ från sida är f. n.inte påkallat. Motionen avstyrks därför. 1. beträffandeaborter efter 18:e graviditetsveckan attriksdagen avslår motion 1981/82:172 och motion 1981/ 82:267, 2. heträiidinåerättsskydd för ofödda attriksdagen avslår motion 1981/82:269, 3. beträffandeabortrådgivning m. m. attriksdagen avslår motion 1981/82:1302. SoU1982/83:5 15 Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (vpk), (), GöranEricsson (m) och (). Aborter efter 18:e graviditetsveckan (mofiveringen fillmom. 1 i hemstäl lan) (vpk) anser att den mening på s. 12 som börjar med "Utskottetdelar" och som slutar med "veckan tillämpas" bort utgå. Rättsskydd för ofödda (mom. 2 i hemställan) () anser dels att det avsnitt i utskottetsbetänkande på s. 13 som börjar med "I sitt" och slutar med"mofion 1981/82:269" bort ha följande lydelse: I direktiven till den tillkallade abortkommitténanges att kommittén skall utgå från den huvudprincip som aborflagen bygger på,nämligen kvinnans rätt att inom vissa gränser själv bestämma om hon vill fullfölja en graviditet eller ej. Enligt sammadirekfiv bör även de fidsfrister som reglerar abortförfarandet gälla även ifortsättningen. Frågan om ett förstärkt rättsskydd för ofödda aktualiserades iriksdagen . Som en följd av uttalanden meddelades i maj1982 tilläggsdirekfiv till en annan kommitté, nämligen utredningen om barnensrätt. Denna utredning fick därvid i uppdrag att analysera de problem som ärförknippade med en lagstiftning till skydd för fostrets intressen i fall då engravid kvinna befinner sig i en sådan situation att hon kan tänkas förbiseeller inte inse riskerna för det väntade barnet av att hon handlar ellerunderlåter att handla på visst sätt. I tilläggsdirektiven påpekas emellertidatt uppdraget inte avser frågor som hänför sig till abortlagen,fosterdiagnosfiken eller arbetsmiljöområdet. Man kan därför sammanfattningsvis konstatera att varkenabortkommittén eller utredningen om barnens rätt har möjlighet att gå in påprincipfrågan om skyddet för det ofödda barnet i abortsituationer. Utskottetvill därför slå fast att har liv och som blivande människor harberätfigade anspråk på ett långtgående rättsskydd. Härmed sammanhängande frågormåste kunna utredas förutsättningslöst. Detta är inte möjligt, med debegränsade direktiv som meddelats de båda kommittéerna. Utvidgade direktiv bördärför ges i första hand till utredningen om barnens rätt, som har att övervägaden grundläggande frågan om skydd för fostrets intressen i olika situationer. SoU 1982/83:5 16 Dettabör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande rättsskydd för ofödda att medanledning av motion 1981/82:269 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.