bet · G601UU20 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:20 om internationellt utvecklingssamarbete m. m. (prop1982/83:100, bil. I detta betänkande behandlas deförslag avseende internationellt utvecklingssamarbete m. m. som regeringenförelagt i budgetpropositionen 1982/83:100, bil. 5, litt. C samt ianslutning därtill väckta motioner. En sammanställning över de behandlade motionerna och eninnehållsförteckning finns i slutet av betänkandet. Sammanfattning av propositionens förslag Biståndet under /84föreslås öka med 477,6 milj. kr. fill 6 622,6 milj. kr. I syfte att minskabudgetbelastningen har vissa omdisponeringar gjorts inom biståndsramen. Avökningen på 477,6 milj. kr. finansieras 227,6 milj. kr. genom att ointecknadereservationsmedel tas i anspråk. Därigenom har den anslagsökning som föreslåsriksdagen kunnat begränsas till 250 milj. kr. Av biståndsanslagen går en knapp tredjedel till biståndvia de internationella organisationerna (multilateralt bistånd) och knappt tvåtredjedelar till bistånd genom SIDA. Några avhuvudpunkterna i förslagen: - En kraftigökning av anslagsposten för u-krediter, från 300 till 500 milj. kr., vilketmöjliggör en viss ökning av u-kreditvolymen, trots att internationellaöverenskommelser om ökat gåvoelement kraftigt fördyrat u-krediterna. - Ökad tonviktläggs vid det landprogrammerade biståndet. Väsentliga ökningar föreslås avlandramarna och av vissa andra anslag, t. ex. stödet fill enskildaorganisationers biståndsprojekt. För att ge utrymme åt dessa prioriteradeområden föreslås nedskärningar av vissa andra bilaterala anslagsposter. - Biståndet skalli ökad grad inriktas på att höja effektiviteten inom de direkt produktivasektorerna i mottagarländerna. Tonvikt läggs vid lantbruk ochlandsbygdsutveckling samt upprustning av befintliga industrier och anläggningari mottagarländerna. - Biståndet tillLatinamerika ökar, bl. a. anslagen för och för humanitärt bistånd iLatinamerika. - Fortsattsatsning på södra . - Skärpt kontrollav biståndets effektivitet. 1 1982/83. UU1982/83:20 2 - En ny form av mera generellasamarbetsavtal kommer att prövas som ett instrument för att samordna Sverigesrelationer med ett eller ett par enskilda . U-Iänderna i det internationella samarbetet Propositionen (s.28-34) Den världsekonomiska krisendjupnar. Alla länder påverkas, rika som fattiga. Recessionen är mera utdragenän efter . Det ömsesidiga ekonomiska beroendetmellan världens länder sprider nu stagnation i stället för välstånd.Världshandeln fortsätter att minska. Inkomstklyftorna mellan och inom länder vidgas. De svagagrupperna i de fattiga länderna drabbas hårdast. En miljard människor lever iextrem misär. har de oljeimporterande u-ländernasräntebetalningar stigit . Flertaletlåntagarländer i tredje världen tvingas inrikta sin utvecklingspolitik påexf>ort för att klara räntor och amorteringar. Detta gäller även defattigaste länderna med en nominellt sett låg skuldsättning. Möjligheterna attbetala tillbaka lånen har undergrävts genom de senaste årens mycket högaränteläge och den stora kursuppgången på amerikanska dollar. Både låntagare ochlångivare står inför ett alltmer svårlöst dilemma. De privata bankerna visarökad oro. Långa och medellånga lån som förfaller ersätts med alltkortfristigare utlåning. I ett växande antal fall har privatbankerna tvingatsge anstånd med återbetalning av förfallna lån. De minst kreditvärdiga blandu-länderna trängs först undan från kreditmarknaderna. Några mer långtgående åtgärder för att möta dennasituation har de internationella finansinstitutionerna inte kunnat vidta. Inteminst har motsatt sig den ökning av dessa institutioners resurser som lägetpåkallat. Konkurrensen om krediter på gynnsamma villkor i institutioner somInternationella valutafonden (IMF) och har därmed ytterligareskärpts. har det internationella gåvobiståndet stagnerat. En markantförskjutning av de bilaterala biståndsflödena till rikare och kommersiellt merintressanta har skett . har biståndet tillde fattigare sjunkit i reala termer. Alla prognoser för 1980-talet visar stora behov avutländsk finansiering av bytesbalansunderskott. Gåvobistånd,privata resursflöden, direkta investeringar, lån från internationellafinansieringsorgan och olika former av förmånliga krediter måste komplettera,inte ersätta, varandra. stora och bestående underskott kan intefinansieras enbart genom tillskott av utländska resurser. En i många fallsmärtsam ekonomisk-politisk anpassning kommer att krävas. På det nationella planet bottnar problemen ofta i val avutvecklingsstrategi och inrikespolitiska svårigheter att vidta nödvändigaförändringar. UU1982/83:20 3 I många länder har en snabbindustrialisering drivits fram med få anknytningar till lokalt näringsliv.Satsningarna har ofta beslutats utan tillräcklig hänsyn till marknadensstorlek, tillgänglig teknisk och administrativ expertis och behov av utländskvaluta för import av råvaror och reservdelar. Nya projekt har prioriteratsframför befintliga anläggningar, ofta under ett betydande tryck frånbiståndsgivare. Industriutvecklingen har i många fall fått ske på bekostnad avinvesteringar i jordbruket. Särskilt alarmerande är utvecklingen i det afrikanskajordbruket. Totalt har världens produktion av livsmedel ökat, men i Afrikasöder om sjönk den per invånare. Jordbruket i tropikerna är särskilt utsatt för naturens nyckfullhet.Återkommande torka och missväxt drabbar skördarna i många länder. Bristandehänsyn till grundläggande ekologiska samband ökar sårbarheten. Befolkningstillväxtoch flykt från landsbygden sker i snabb takt. Produktiviteten inom jordbruketär extremt låg. Bristen på infrastruktur och insatsvaror är skriande. Tungrodd central planering, brister i den ekonomiskapolitiken och snedvriden prisstruktur har förlamat produktion och distributionav jordbruksvaror och orsakat nya importkrävande konsumtionsmönster. Den av () publiceradestatistiken över de totala biståndsutbetalningarna till ochmultilaterala organisationer visar att utbetalningarna uppgick till35,mot 1980, en minskning räknat i dollar . har alltsådet internationella biståndet väsentligt minskat. Denna nedgång på kan dock till en del förklaras dels av att flera bidragsgivare beslutat attuppskjuta sina utbetalningar till vissa multilaterala organisationer, dels avatt värdet på de flesta givarländers valutor sjönk gentemot den amerikanskadollarn, vilket negativt påverkade den i dollar uttryckta DAC-statistiken. Denna ökning kan dock på intet sätt dölja det faktum attde högt ställda förväntningarna och intekunnat infrias. Endast fyra av DAC:s 17 medlemsländer, nämligen ,, och , har nått över det av FN uppställda målet attavsätta av resp. lands BNI till bistånd. Den ekonomiska krisen har också satt tydliga spår i demultilaterala utvecklingsorganens finansiella situation. Bidragen till FN-organisationernas biståndsarbete har inteökat i takt med vare sig behoven eller inflafionens och valutakursernasutveckling. FN:s centrala organ för tekniskt bistånd, UNDP, har tvingatsanpassa sin programplanering fill en betydligt lägre bidragsnivå än planerat. Resurskrisengör det också allt svårare för UNDP att spela den samordnande roll iFN-systemet som UNDP ålades . och dess särskilda organ för bistånd fill defattigaste länderna, , liksom de regionala utvecklingsbankerna och-fonderna, har UU1982/83:20 4 haft allvarliga resursproblem. USAhar intagit en mera återhållsam inställning vad gäller bidrag tillmultilaterala utvecklingsbanker. Eftersom inte fullgjort sina åtaganden hardet först efter stora insatser av övriga givarländer blivit möjligt för attfortsätta sin verksamhet - om än på reducerad nivå. Anslagsutveckling, planeringsramar, besparingar ibiståndet m. m. Propositionen (s. 44-46) harbiståndsramen beräknats som av den beräknade bruttonationalinkomsten(BNI) för det kalenderår under vilket budgetpropositionen läggs fram. Förslageni SIDA:s anslagsframställning för /84 bygger på ett antagandeom att samma biståndsram skall gälla /84. 1 det besvärliga statsfinansiella läget måstestatsutgifterna för /84 underkastas en mycket hård prövning, därnågot undantag inte kan göras för biståndsanslagen. Regeringen föreslår därförvissa omdisponeringar inom biståndsramen i syfte att minska budgetbelastningensamfidigt som kan stå fast vid sitt åtagande att avsätta av landetsresurser för utvecklingssamarbete med . Biståndsramen /84 har beräknats som av denberäknade bruttonationalinkomsten (BNI) för . Ramen blirdärmed 6 740 milj. kr., vilket innebär en ökning med 512 milj. kr. jämfört medbiståndsramen under /83. På samma sätt som under fidigare budgetår ingår i dennaram vissa utgifter för bistånds- och u-landsverksamhet, som i statsbudgetenbelastar andra huvudtitlar eller anslag. /84 föreslås att totalt 145milj. för sådana ändamål avräknas mot biståndsramen, en ökning med 62 milj.kr. jämfört med /83. I beloppetom 145 milj. kr. ingår följande poster; - de avräkningarsom gjordes under /83, omräknade till aktuellt prisläge - 94milj. - SIDA:s andel avden köpram som finansieras över huvudfitel, anslaget A 3.Inköp, uppförande och iståndsältande av fastigheter för utrikesrepresentationen- 4 milj. - kostnaderna fördet svenska FN-sjukhuset i , som finansieras över utrikesdepartementetshuvudfitel, anslaget B 1. - u-ländernasandel av de gäststipendier som finansieras över utrikesdepartementetshuvudtitel, anslaget D 1. - råvaruavtalunder huvudfitel - 8,5 milj. UU 1982/83:20 5 - avgifter till det internationellaatomenergiorganets () fond för tekniskt samarbete med , somfinansieras över industridepartementets huvudtitel - 2 milj. kr. Sedan145 milj. kr. avräknats från biståndsramen återstår till biståndsanslagen inomlittera C. Internafionellt utvecklingssamarbete totalt 6 595 milj. kr., enökning med 450 milj. kr. jämfört med motsvarande anslag under budgetåret1982/83. Undersenare år har utnyttjandegraden av de olika biståndsanslagen tenderat attsjunka, varför betydande ackumulerade reservationer har uppstått. I syfte attminska belastningen på statsbudgeten föreslås i propositionen att 200 milj. kr.av ökningen på 450 milj. kr. finansieras genom att ointecknadereservationsmedel efter /82 tas i anspråk under budgetåret1983/84. Av dessa 200 milj. kr. faller40 milj. kr. på C 1,130 milj. kr. på C 2och 30 milj. kr. på anslaget C 9. Därutöver föreslås att ytterligare 27,6 milj.kr. av ointecknade reservafionsmedel på anslaget C 1 efter /83tas i anspråk för bidrag /84. Summan av de bidragsökningar /84 som föreslås i propositionen blir därmed 477,6 milj. kr.medan den faktiska belastningen på anslagen C 1-C 9 ökar med 250 milj. kr. Enbetydande del av biståndsanslagens ökning faller på särskilt förmånligkreditgivning till , de s. k. u-krediterna. Den föreslagna ökningen avanslagsposten fill 500 milj. kr. räcker för att åstadkomma en oförändrad ellermåtfligt ökande kreditvolym i jämförelse med /83, då ävenreservationsmedel använts för detta ändamål. Inomdet bilaterala anslaget har tyngdpunkten lagts på det landprogrammeradebiståndet. Genom betydande nedskärningar av andra bilaterala anslagsposter har,trots den kraftiga höjningen av anslagsposten för u-krediter, landramarnasandel av det totala biståndet kunnat hällas oförändrad. Regeringen föreslårockså en väsentlig ökning av stödet till enskilda organisationers biståndsprojekt. UU 1982/83:20 Biståndsanslag 1980/81-1983/84 (milj. Anvisat Anvisat Anvisat FörslagFörändring 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1982/83- biståndsprogram 1471,0 1707,0 1767,0 1807,0' -I- 40,0 C 2.Bilateralt utvecklingssam arbete genom SIDA 3 101,9 3 483,6 3 677,6 3 669,62-8,0 C 3. Information 20,9 22,0 22,0 23.0 + 1,0 C 4. utveckling(SIDA) 113,0 114,5 130,7 147,0 -I- 16,3 bildning 11,5 13,9 13,9 17,8 -t- 3,9 (SAREC) 125,0 138,7 149,9 160,0 + 10,1 C 7.Nordiska afrikainstitutet 1,9 2,1 2,3 2,7 + 0,4 biständsförvaltningen 3,5 4,0 4.5 4,7 -t- 0.2 insatser 151,1 182,0 377,2 563,2-' -H86,l huvudtitlareller anslag 15,2 52,2 82,9 145,0 + 63,0 5 015,0 5 720,0 6 228,0 6 540,0'' -1-312 ' Härutöver kommer 40 milj. kr. av ointecknadereservationsmedel efter /82 och 27,6 milj, kr. efter budgetåret1982/83 - totalt 67,6 milj. kr. - att /84 tas i anspråk för bidragunder anslaget C 1. De totala bidragen uppgår därmed till 1 874,6 milj. kr. 2 Härutöverkommer 130 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel efter /82 att /84 tas i anspråk för bidrag under anslaget C 2. Detotala bidragen uppgår därmed till 3 799,6 milj. kr. 3 Härutöverkommer ytterligare 30 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel efter /82 att /84 tas i anspråk för bidrag under anslaget C9. De totala bidragen uppgår därmed till 593,2 milj. kr, ''Härutöverkommer - enligt noterna 1-3 ovan - ytterligare 227,6 milj. kr. av ointecknadereservationsmedel att tas i anspråk /84. Det multilaterala anslaget för1983/84 fillåter - tillsammans med att ointecknade reservationer tas i anspråk- vissa ökningar av anslagen även utöver de bidragsökningar jämfört /83 som tidigare utlästs till olika internationella organ. De övriga anslagen, främst de administrativa, har prövatsmed stor restriktivitet. SIDA och beredningen för internationellt teknisktsamarbete (BITS) föreslås få en viss ökning av sin personalstyrka, vilketkunnat ske genom en omdisponering av personalresurserna inomutrikesdepartementets huvudfitel. På myndigheterna har i övrigthuvudalternativet tillämpats. Planeringsramarna för biståndet under budgetåren 1984/85och 1985/86 bör utgöra en i förhållande till /84 oförändradandel av bruttonationalinkomsten. UU1982/83:20 7 Dessutom föreslås att ett nyttanslag inrättas, C 9. Övriga u-landspolitiska insatser m. m. Till detta anslagförs samtliga de poster under anslaget C 2 som enligt regleringsbrevet för1982/83 inte disponeras av SIDA. Det gäller u-krediter, BITS administrativakostnader, tekniskt samarbete samt två poster under anslagsposten Särskildaprogram, FN-stipendiater och Utredningar m. m. Efter denna budgettekniskaförändring bör anslaget C 2 ges benämningen C 2. Bilateralt utvecklingssamarbetegenom SIDA. 1. inrätta ett nytt anslag, C 9.Övriga u-landspolitiska insatser m. m. med det innehåll som redovisas ipropositionen. 2. ändra benämningen på anslaget C 2till Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA. Utskottet behandlar i detta sammanhang motion 1982/83:901 av (), varihemställs att anhåller att regeringen låter ombesörja enfortlöpande årlig sammanställning av det totala, genom olika organadministrerade, biståndets storlek fördelat på land, med redovisning avbudgeterade medel, utbetalat belopp, ävensom av län och efterskänkta lån. motion 1982/83:1235 av (), vari yrkas att beslutar anslå 227,0 milj. kr. ibiståndsmedel utöver vad som föreslås i bugetpropositionen för attenprocentsmålet inte skall överges. motion 1982/83:1774 av m. fl. (c),yrkandena,12 och 13, vari hemställs 12. att , mot bakgrund av attenprocentsmålet inte uppnås för /84, uttalar att av BNImåste stå kvar som mål för det svenska biståndet, 13. att för budgetåret1983/84 dock accepterar den av regeringen föreslagna totalramen förinternationellt biståndssamarbete med hänsyn till att nuvarande organisationoch inriktning av biståndet lett till icke acceptabla reservationer. mofion 1982/83:1786 av m. fi. (vpk), yrkandena1 och 2, vari föreslås 1. att riksdagenuttalar att den svenska biståndspolitiken skall utvecklasså att målet av BNP till bistånd enligt de fastslagna principerna för vårtinternationella utvecklingssamarbete uppnås, 2. alt riksdagenuttalar att det ursprungliga enprocentsmålet för den svenska biståndspolitikenpå grund av det rådande statsfinansiella läget icke kan uppnås under budgetåret1983/84 och att detta icke officiellt må döljas med olika beräkningsknep ochnya definitioner. UU1982/83:20 8 motion 1982/83:2167 av m. fl. (fp), yrkandena1 och 2, vari hemställs 1. att fastställer biståndettill av bruttonationalinkomsten /84, dvs. 2. att avslår förslaget attuppföra ointecknade reserver som nya pengar för /84. Det av statsmakterna fastslagna s.k. enprocentsmålet innebär att ett belopp motsvarande denna andel av densamlade svenska produktionen skall anslås i statsbudgeten och utnyttjasför utvecklingssamarbete. Som bas för beräkningen av detta anslag användsnumera i enlighet med internationell praxis begreppet bruttonationalinkomst(BNI) som är bruttonationalprodukten (BNP) minskad med bl. a. Sverigesräntebetalningar till utlandet. Biståndsanslagen har ipraktiken legat något över en procent av BNI. Det svenska enprocentsåtagandet bör skiljas från FN:s 0,7procentsmål som inte avser budgetanslag utan årliga utbetalningar av statligtbistånd. har biträtt även FN-målet. Nedanstående tabell visar vissaländers biståndsutbetalningar i procent av BNI. Utbetalt bistånd 1979-1981 från DAC-länderna, OPEC,och uttryckt som procent av bruttonationalinkomsten(BNI) DAC-länderna 1979 1980 1981 ' siffra inkluderar överföringar till defranska översjöiska provinserna. har dock tillkännagett sin avsiktatt uppnå 0.7 %-målet utan att räkna med överföringarna till dessaprovinser. UU1982/83:20 9 I propositionen har beräknats att1,av den uppskattade bruttonationalinkomsten för blir 6 740 milj.kr. Detta belopp betecknas som biståndsramen /84 och är summan av demedel som föreslås stå till regeringens förfogande för utvecklingssamarbetenästkommande budgetår. För att nå upp till biståndsramen föreslår regeringendels att anslår biståndsmedel för /84 på sammanlagt 6395 milj. kr., dels att 145 milj. kr. från u-landsinriktad verksamhet inomandra budgetanslag än biståndsanslagen avräknas mot biståndsramen, dels attreservationer på sammanlagt 200 milj. kr. från föregående budgetårsbiståndsanslag inräknas även i årets ram. Enprocentsmålet och biståndsramen berörs i fyra motioner,nämligen 1235,1774,1786 och 2167. Utskottet behandlar först de yrkanden somfrämst har att göra med själva beräkningen av biståndsramen för alt därefterövergå till det långsiktiga enprocentsåtagandet. I motion 1786 föreslås, i yrkande 1, bl. a. en återgångtill BNP-begreppet som bas för biståndsberäkningarna. Motionärerna motsättersig de s. k. avräkningarna och vill att medlen till u-krediterna undantas frånbiståndsramen. Av samma motions yrkande 2 framgår att motionärerna i rådandestatsfinansiella läge inte ser någon möjlighet att nu göra en uppräkning avbiståndet enligt fidigare beräkningsgrunder. Det förhållandet atl detursprungliga enprocentsmålet inte kan uppnås under /84 får dockinte döljas med beräkningsknep och nya definitioner, anser motionärerna. Utskottet konstaterar i sammanhanget att ingen av deövriga motioner som behandlas under denna punkt ifrågasätter deberäkningsmetoder som behandlats i det föregående. När BNI ersatte BNP som bas förbiståndsanslagens beräkning yttrade utskottet i betänkandet UU 1980/81:17 bl.a. att genom denna omläggning anpassade sig till ett internationellt,av använt mått, som gav en rättvis uppfattning om vårtlands ekonomiska bärkraft. Även möjligheten att avräkna vissa utgifter föru-landsinriktad verksamhet mot biståndsramen har använts under ett par år.Vilka poster som berörs har öppet redovisats i årets och föregående årsbudgetpropositioner. Det framgår därav att det rör sig om begränsade belopptill ändamål med klar anknytning till vårt samarbete med . Utskottetkan mot denna bakgrund inte dela bedömningen atl någonting döljs bakomberäkningsknep. Inte heller är utskottet av åsikten att u-kreditsystemet inteskall belasta biståndsanslagen. Med hänvisning härtill avstyrks yrkandena 1 och 2 i motion1786 i här berörda avseenden. Invändningar mot utnyttjandet av reservationer frånföregående budgetår i årets biståndsram framförs i motionerna 1235. Motionärerna menar att därmed under /84 intekommer att uppfylla UU1982/83:20 10 I motion 2167 föresläs därför iyrkande 2 att avslår förslaget att uppföra reservationer som nyapengar för /84 och i yrkande 1 att biståndsramen höjs till 6 835milj. kr., vilket motsvarar av BNI. I motion 1235 föreslås imotsvarande syfte att biståndsanslagen höjs med sammanlagt 227 milj. kr. befinner sig i ett besvärligt statsfinansielltläge som nödvändiggör en sträng prövning av alla statsutgifter,biståndsanslagen ej undantagna. har de gångna årens snabbt växandemedelstilldelning - som i själva verket utgör något mer än en procent årligenav de samlade resurserna - lett till medelsreservationer, som inte alltidkunnat utnyttjas i takt med tilldelningen av nya pengar. I den situationen har regeringen inte funnit det orimligtatt en mindre del av årets anslagsökning finansieras genom ianspråktagande avoutnyttjade reservationer. Utskottet, som ansluter sig till regeringens förslag,finner det angeläget att betona att står fast vid enprocentsmålet förkommande år. Denna föresats har stöd i en bred politisk opinion, uttryckt bl.a. i de här behandlade motionerna. Utskottet noterar med tillfredsställelse denbreda uppslutningen kring våra biståndsåtaganden, även i ett läge med svåraekonomiska påfrestningar. Med hänvisning till vad som anförts i det föregående fårutskottet dels avstyrka motion 1235 och motion 2167, yrkandena 1 och 2,avseende en ytterligare höjning av regeringens biståndsram, dels föreslå attyrkande 12 i motion 1774 anses besvarat i vad avser fortsatta biståndsåtagande.Utskottet kan emellertid inte instämma iden motivering för biståndsramensstorlek som lämnas i yrkande 13 i motion 1774, varför detta yrkande avstyrks. I detta sammanhang behandlar utskottet också motion 901, ivilken det föreslås att regeringen utarbetar en årlig sammanställning av dettotala, genom olika organ administrerade biståndets storlek fördelat på land,med redovisning av budgeterade medel, utbetalat belopp, ävensom av lån ochefterskänkta lån. Utskottet anser att regeringen bör överväga möjligheternaatt regelbundet ge en samlad redovisning av de genom olika kanaler gjordautbetalningarna av svenska biståndsmedel till enskilda länder. Motion 901 fårdärmed anses besvarad. 1. att riksdagengodkänner att ett nytt anslag, C 9. Övriga u-landspolitiska insatser m. m. meddet innehåll som redovisas i propositionen inrättas, 2. attriksdagen godkänner ändring av benämningen på anslaget C 2. till Bilateraltutvecklingssamarbete genom SIDA, UU1982/83:20 11 3. att riksdagenmed avslag på motion 1982/83:1235, motion res.1 (m) 1982/83:1774, yrkande 13, motion 1982/83:1786, yrkandena 1 res. 2 (c) och 2, och motion1982/83:2167, yrkandena 1 och 2, godkänner res. 3 (fp) vad regeringen ipropositionen föreslagit i övrigt under rubriken res. 4 (vpk) Anslagsutveckling, 4. att förklarar motion 1982/83:1774, yrkande 12, s.y. 1 (c) angående enprocentsmålet besvarad med vad utskottet 5. att förklarar motion1982/83:901 angående bistånds statistik besvarad med vad utskottet anfört. Allmänna riktlinjer för utvecklingssamarbetetPropositionen (s. 34-37, 423) Det är uppenbart att 1960-taletshögt ställda förväntningar om snabba framsteg i kampen mot världsfattigdomeninte uppfyllts, trots ett växande biståndsflöde från de rika länderna. erfarenheter av utvecklingssamarbetemed visar med all önskvärd tydlighet att allt biståndssamarbetemåste vara långsiktigt. Det finns inga genvägar till utveckling. Bistånd ärinte - och kan inte vara - mera än ett komplement till egnautvecklingsansträngningar. Vid bedömningen av biståndet och dess resultat måste manockså komma ihåg att bistånd i större skala är en ny företeelse. Många av våramottagarländer har varit självständiga i mindre än , och de har inlettsina utvecklingsansträngningar mitt i den djupaste ekonomiska kris somvärldsekonomin upplevt . För många länder är den ekonomiska krisen nu så djup attden ekonomiska överlevnaden står på spel. De har hamnat i en ond cirkel, därbrist på utländsk valuta tvingar fram en nedskärning av importen, sänkerindustrins kapacitetsutnyttjande och därmed minskar tillgången på konsumtionsvaror.Det betyder i sin tur att det blir mindre intressant för bönderna att försökaöka inkomsten av sin jordbruksproduktion, eftersom det finns alltför få varoratt köpa. Korruption, smuggling och laglöshet tilltar.