bet · G601SkU15 · 1982-12-31 00:00:00 — a. på att en fackföreningsavgift oftaomfattar även annat än utgifter för rent facklig verksamhet och att det måstevara förenat med betydande praktiska svårigheter att renodla den till enmedlemsavgift i egentlig mening. På grund av det anförda och då enligt vad som framkommitvid riksdagsbehandlingen den skattemässiga kontrollen av ett avdrag utformat ienlighet med förslaget i propositionen kan leda till problem när det gällerskyddet för den personliga integriteten avstyrker utskottet bifall tillpropositionen i denna del. dels att utskottet under mom. 2 och17 i motsvarande del bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1982/83:100 yrkande 1 i denna del, 1982/83:113 yrkande 8 och1982/83:120 i denna del avslår det i propositionen framlagda förslaget till lagoin skattereduktion för fackföreningsavgift. Sparskattereduktion (mom. 3) (), förste vicetalmannen (), (). (),() och () anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar pås. 59 med "I propositionen framhålls" och slutar på s. 60 med"denna del." bort ha följande lydelse: Skattesparandet har mötts av ett betydande intresse frånallmänheten. Såväl antalet skattespar- och skattefondkonton som på dessa kontoninnestående medel har ökat alltsedan dessa sparformer infördes.Skattefond-sparandet kan f. n. beräknas tillföra aktiemarknaden ca 2 miljarderkr, från ca en halv miljon människor. Att denna utveckling bidragit ochbidrar till att förbättra företagens tillgång på riskvilligt kapital torde intekunna SkU1982/83:15 81 Innestående belopp på skattesparkonton uppgårf. n. till ca . Det kan med hänsyn inte minst tilldevalveringseffekterna enligt utskottets mening inte heller anses rimligt attförsämra villkoren för denna sparform, som omfattas av ca 3/4 miljon sparare. Ett av syftena med propositionen påstås vara att skapa gynnsammaförutsättningar särskilt för konkurrensutsatta sektorer av svensk industri.Förslaget om starkt försämrade förmåner för aktiesparande kan enligt utskottetsmening inte annat än motverka detta syfte. Detsamma kan med fog sägas omförslaget att avskaffa skattereduktionen för aktieutdelning, som kan ansesinnebära ett återinförande av dubbelbeskattningen. Med hänsyn härtill tillstyrker utskottet avslagsyrkandenai motionerna 100, 113 och 120 såvitt nu är i fråga. dels att utskottet under mom. 3 och 17 bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1982/83:100 yrkande 1 i denna del, 1982/83:113 yrkande 5 och1982/83:120 i denna del avslår det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer. Skattereduktion för aktieutdelning (mom. 4) (), förste vicetalmannen (), (), (), () och () anser under åberopande av innehållet i reservation 9 att utskottet under mom. 4 och 17 i motsvarande del bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1982/83:100 yrkande 1 i denna del, 1982/83:113 yrkande 4 och1982/83:120 i denna del avslår det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1980:1047) om skattereduktion för aktieutdelning. Förmögenhetsskatt (mom. 5) (), förste vicetalmannen (), (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 61 som börjar med "" och slutar med"dessa delar." bort ha följande lydelse: De nu gällande skatteskalorna för förmögenhetsskatten ochför arvs- och gåvoskatten härstammar från ett av den dåvarandesocialdemokratiska regeringen framlagt förslag. Reformen innebar enomfördelning så att skatten sänktes för små och medelstora förmögenheter ocharv och höjdes för de större. De nya reglerna grundade sig på en omfattandeöversyn av kapitalbeskattningen. Av det omfattande material som presenteradesav utredningen framgick enligt vad bevillningsutskottet anförde vid sin pröv-6Riksdagen 1982183. SkU1982/83:15 82 ning av frågan att möjligheterna till skattehöjningar pådetta område var begränsade. Utskottet anslöt sig till regeringens förslag menframhöll att de farhågor som vid remissbehandlingen uttalats i frågaom den inverkan skatteskärpningar kunde få på näringslivets funktionsduglighetoch på hela vårt lands ekonomi manade till en viss försiktighet. Skalorna har i viss utsträckningreviderats med hänsyn till höjningarna av fastighetstaxeringsvärdena. Att nuutan någon föregående utredning skärpa dessa skatteskalor bör enligt utskottetsuppfattning inte komma i fråga. De farhågor som tidigare uttalats - bl. a. frånbevillningsutskottet - i fråga om en alltför hög beskattnings skadeverkningarpå vår ekonomi har enligt utskottets uppfattning besannats av utvecklingen.Utskottet finner det inte rimligt att nu ta ut en högre skatt än somfastställdes för motsvarande realvärden. Eftersom några övertygande skäl inte har anförts för enändring av skalorna avstyrker utskottet propositionen i denna del ochtillstyrker således de nu aktuella motionsyrkandena. dels att utskottet under mom. 5 och17 i motsvarande del bort hemställa att med bifall till motionerna1982/83:73 i denna del, 1982/83:100 yrkande 1 i denna del, 1982/83:113 yrkande2 och 1982/83:120 i denna del avslår det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1944:577) om statlig förmögenhetsskatt. Skatteskalorna för arvs- och gåvoskatt (mom. 6) (), förste vicetalmannen (), (), (), () och () anser under åberopande av innehållet i reservation 11 att utskottet under mom. 6 och 17 i motsvarande del bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1982/83:73 i denna del, 1982/83:100 yrkande 1 i denna del,1982/83:113 yrkande 3 och 1982/83:120 i denna del avslår det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt. Obligatorisk inbetalning på särskilt investeringskonto(mom. 10) (), (), förste vicetalmannen (), (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 63 sombörjar med "Syftet med" och slutar med "i lagförslaget. "bort ha följande lydelse: SkU1982/83:15 83 Syftet med den obligatoriskaavsättningen till det särskilda investeringskontot är att skapa garantier föratt en viss del av företagens ökade vinster till följd av devalveringen användsför produktiva investeringar i stället för placeringar av huvudsakligenfinansiell natur. Förslaget torde emellertid få motsatta verkningar. För detförsta riskerar man att företag uppskjuter planerade investeringar till, 1984,vilket skulle ytterligare minska den redan alltför lågainvesteringsaktiviteten. För det andra kommer investeringsbesluten inomnäringslivet att byråkratiseras, och önskvärda investeringar att fördröjas ochi vissa fall helt omintetgöras. I och för sig kan det vara möjligt att med statligastimulanser förmå företagen att i viss utsträckning tidigarelägga redanplanerade investeringar. Att påverka den låga investeringsnivån inomdet privata näringslivet, som bl. a. är en följd av den internationellalågkonjunkturen, kräver emellertid andra åtgärder än de som föreslås ipropositionen. Framför allt behövs en ökad efterfrågan på svenska produkter ochen större lönsamhet inom näringslivet. På grund av det anförda och då det inte kan anses rimligtatt tvinga företagen till ett räntelöst tvångssparande för att medverka till enfinansiering av budgetunderskottet tillstyrker utskottet de nu aktuellaavslagsyrkandena i motionerna 100, 113 och 120. dels att utskottet under mom. 10och 17 i motsvarande del bort hemställa att med bifall tillmofionerna 1982/83:100 yrkande 1 i denna del, 1982/83:113 yrkande 1 och1982/83:120 i denna del avslår det i proposifionen framlagda förslaget till lagom inbetalning på särskilt investeringskonto. Införande av en hyreshusavgift (mom.11) (), förste vicetalmannen (), (), (),() och () anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar pås. 64 med "Av civilutskottets" och slutar på s. 65 med"skattebrottslagen (1971:69)." bort ha följande lydelse: När på utskottets hemställan avslogdet då presenterade förslaget till hyreshusavgift påtalades särskilt attsedvanlig beredning och lagrådsgranskning ej hade skett. Samfidigt begärdes attandra lösningar skulle prövas för att uppnå de eftersträvade syftena om bl. a.en lika stor förstärkning av statsbudgeten. Hur ett förslag skulle utformasborde - menade - närmare utredas och förslaget granskas av lagrådet. Det nu framlagda förslaget till hyreshusavgift överensstämmertill stora delar med det som presenterades men är mera omfattande. SkU1982/83:15 ' 84 önskemål om en lagrådsgranskning hartillmötesgåtts. Lagrådet har därvid anfört kritik mot att förslaget inte harremissbehandlats av myndigheter och sammanslutningar med särskild sakkunskap påområdet, vilket enligt lagrådet begränsar möjligheterna att bedöma frågor omlagstiftningens praktiska konsekvenser och tillämpning. avsikt var givetvis inte attlagrådsgranskningen skulle begränsas till en formell procedurfråga. Närregeringen, trots lagrådets kritik och utskottets uttalande om önskvärdheten aven sedvanlig beredning, har underlåtit att remissbehandla förslaget är dettaenligt utskottets uppfattning mycket anmärkningsvärt. tvingas taställning till ett genomgripande skatteförslag på fastighetsområdet utan attkänna till hur förslaget kommer att fungera i praktiken eller hur de som berörsav avgiften uppfattar den. begäran om en utredning skall ses motbakgrund av de skrivelser till och uppvaktningar hos utskottet som redovisas ibetänkandet. Det hade legat nära till hands att i en sådan utredning ta uppfrågor om exempelvis lämpligheten av att ta ut en hyreshusavgift även förlokaler och bostadsrättsföreningshus som inte berörs av bruksvärdesystemet. Demotionsvis påtalade effekterna av avgiften på den del av hyreshusbeståndet somredan går med underskott kunde också ha närmare belysts av en sådan utredningliksom avgiftens eventuella negafiva inverkan på fastighetsomsättningen. Dessafrågor behandlas inte alls eller mycket summariskt i propositionen. Särskilt när det gäller bostadsföreningshus ochbostadsrättsföreningshus kan avgiften komma att drabba hårt. Sådana fastigheterschablontaxeras och avgiftens effekter mildras inte av någon avdragsrätt förfastighetsägaren. Bostadsrättslägenheter som har inköpts i andra hand har oftafinansierats på samma sätt som egnahem, med sparade medel och lån, men på sämrelånevillkor. Samma skäl som i propositionen ansetts tala mot attavgiftsbe-lägga egnahem gäller således i ännu högre grad i fråga ombostadsrättslägenheter. Det torde f. ö. knappast kunna försvaras att enbostadsrätt i ett flerbostadshus skall drabbas av avgift men inte enbostadsrätt i ett rad- eller kedjehus. En annan kategori som drabbas hårt av avgiften ärinnehavare av fastigheter som inte kunnat repareras på lång fid på grund avnågot myndighetsåläggande, t. ex. ett byggnadsförbud. Då det gäller sådanafasfigheter kan ägaren få stora svårigheter att kompensera sig för avgiftengenom hyreshöjningar. Utskottet delar den i centerparfimotionen framfördauppfattningen att regeringens sökande efter andra lösningar att förstärkabudgeten inte präglas - av några större ambitioner och kan inte frigöra sigfrån misstanken att regeringens avsikt endast varit att lägga fram ett förslagtill hyreshusavgift som, frånsett några smärre modifieringar i fråga om bl. a.vissa byggnadstomter och saneringshus, i huvudsak stämmer överens med densocialdemo- SkU1982/83:15 85 krafiska pärtimotion som väcktes i anslutning tillpropositionen och som då avslogs av . Eftersom utskottet anseratt önskemål om beredning m. m. inte har infriats, och några nyaomständigheter inte framkommit som bör föranleda att nu intar enannan ståndpunkt än , tillstyrker utskottet avslagsyrkandena imotionerna 85, 100 och 113. dels att utskottet under mom. 11och 17 i motsvarande del bort hemställa att med bifall fill motionerna 1982/83:85yrkande 2, 1982/83:100 yrkande 1 i denna del och 1982/83:113 yrkande 9 delsavslår de i propositionen framlagda förslagen till a) lag omhyréshusavgift b) lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) c) lag om ändringi uppbördslagen (1953:272) såvitt avser hyreshusavgift delsbeslutar att något tillägg i skattebrottslagen beträffande hyreshusavgift inteskall ske. Hyreshusavgiftens tidsmässiga avgränsning (mom. 12) Om skulle godkänna införandet av enhyreshusavgift bör avgiften konstrueras så att tonvikten läggs på dessbostadspolitiska funktioner. I den mån avgiften utgör en allmän finansieringskällaför staten bör den avvisas. I utskottets betänkande sades uttryckligenifrån att det nya förslaget skulle ge en lika stor budgeteffekt som det som dåvar aktuellt. Den nu föreslagna avgiften ger en avsevärt större budgeteffekt,vilket strider mot begäran. Denna merintäkt hänger samman med attavgiften i jämförelse med det förra förslaget har utvidgats till att omfattahus från . Enligt propositionen har flertalet hyres- ochbostadsrättslägenheter från byggts med statligt stöd och berörsdärför inte av avgiften. Däremot finns det ett ganska stort antal lokalhyreshusfrån denna fid. I praktiken innebär således regeringsförslaget en ny skattpå dessa lokalhyreshus. Motiven härtill är enligt propositionen främst fiskala.Denna grund för ett avgiftsuttag kan som nämnts inte godtas. Denutvidgning av beskattningsområdet i jämförelse med det förra förslaget som detinnebär att flytta fram det aktuella värdeåret och somdessutom gör avgiften avsevärt svårare att tillämpa bör därför avvisas. Pågrund härav bör -om hyreshusavgiften antas - motion 120 bifallas såvitt nu är ifråga och propositionen avslås i motsvarande delar. SkU1982/83:15 86 dels - för det fall att riksdagenbifaller utskottets hemställan i mom. 11 -hemställt att med bifall tillmotion 1982/83:120 i denna del antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om hyreshusav-,gift med de ändringar att årtalet "1975" i 1§ första stycket ändras till "1958",.att orden "uppförtseller" i 1 § andra stycket punkt 2 utgår och att 1 § andra stycket punkt 4utgår. Videoskatt (mom. 15) (), förste vice talmannen (), (), () och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 66 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"denna del." bort ha följande lydelse: Så sent som avslog på utskottets hemställanen motion om införande av skatt på videoutrustning (SkU 1981/82:32). Utskottetframhöll i sitt betänkande att vissa problem i sammanhanget borde närmareövervägas innan tog ställning till beskattningsåtgärder på dettaområde. I propositionen redovisas inga som helst överväganden avdet slag utskottet avsett. Ingen remissbehandling redovisas heller. Detillämpande myndigheternas - och - uppfattning omskattens tillämplighet är således ej känd och inte heller branschensinställning till skatten. Vidare är det anmärkningsvärt att enlagrådsgranskning har underlåtits när det gäller en helt ny skatt. Sedan avslog motionen om skatt påvideoutrustning har videoband belagts med en särskild punktskatt. Videovarornahar alltså redan träffats av en viss skattebelastning, som kan förväntas ledatill en nedgång av efterfrågan även på appara"ter. Denna tendens kan antasförstärkas av höstens devalvering, eftersom de apparater som säljs i Sverigegenomgående importeras. Att i detta läge införa ytterligare en punktskatt på dettavaruområde är enligt utskottet knappast tillrådligt, detta så mycket mer somskattens effekter på marknaden och dess förväntade avkastning är illa belysta ipropositionen. Det förefaller dock sannolikt att avkastningen av skatten skullebli relativt sett låg - under 100 milj. kr. Stor försiktighet bör enligtutskottets mening iakttas med införande av nya punktskatter, som leder tillökade påfrestningar för skatteadministrationen och besvär i fråga om bokföringoch redovisning för nya kategorier skattskyldiga. Det sagda gäller särskiltlågavkastande punktskatter. Utskottet anser dessutom att videobandspelare lämpar sigilla för en punktskatt med hänsyn till att sådana apparater förekommer i mångaolika utföranden och till kraftigt varierande priser. Att som föreslås ta utskatten med ett enhetligt belopp per apparat drabbar orättvist. Övervägandeskäl talar därför enligt utskottet mot att nu punktskattebe- SkU1982/83:15 87 På grund härav tillstyrkerutskottet bifall till motionerna 100 och 120 såvitt avser avslag på förslagetom skatt på videobandspelare. dels att utskottet under mom. 15och 17 i motsvarande del bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1982/83:100 yrkande 1 i denna del och 1982/83:120 i denna del avslårde i propositionen framlagda förslagen till a) lag om skatt på videobandspelare, b) lag om ändring i skattebrottslagen(1971:69) såvitt avser skatt på videobandspelare, c) lag om ändring i lagen (1971:1072)om förmånsberättigade skattefordringar m. m. såvitt avser skatt påvideobandspelare. Skatt på viss elkraft (mom. 16) (), förste vice talmannen (), (), () och () har dels anfört följande: Vi vill först framhålla att den föreslagna skatten inte ären vinstskatt utan en ren produktionsskatt som slår lika hårt mot de företagsom varit förutseende och förvärvat vattenkraft för att använda i sin egenproduktion som mot kommuner som velat tillgodose sina elkraftbehov genom egnavattenkraftverk. Detsamma gäller de företag som genom intäkter frånkraftförsäljning balanserar förlusterna i övrig produktion. Det är ocksåuppenbart att de företag som drabbas av skatten i motsvarande mån berövasmöjligheterna till sådana industriinvesteringar som regeringen i andrasammanhang påstår sig vilja främja. Särskilt måste skatten motverka utbyggnadenav vattenkraften, och förslaget kan därför sägas stå i direkt strid mot deenergipolitiska strävandena att minska oljeberoendet. En annan fråga som borde vara av väsenthg betydelse förelkraftsintensiva företag vilkas produktion sker med egen vattenkraft är hurprodukterna belastas av den nya skatten. Frågan berörs inte i propositionen meni motion 84 har visats hur energiskatten i visst fall belastar en basproduktmed . per ton medan den nya skatten kommer att öka produktionskostnadenmed ytterligare . per ton, en ökning som alltså inte hade ägt rum omtillverkaren enbart använt inköpt kraft. För den mycket energikrävandeindustrin kan sådana effekter bli förödande, och det framstår som anmärkningsvärtatt frågor av denna art inte belyses i propositionen. experter konstruerade olikabeskattningsmodeller för s. k. övervinster på vattenkraft, och det förefallersymptomatiskt för regeringens ekonomiska politik att man valt den modell somexperterna SkU1982/83:15 88 betecknar som den minst rättvisa, eftersom den beskattarägare utan överskott lika hårt som dem med betydande överskott. Vi finner att de av utskottsmajoriteten förordadeändringarna leder till nödvändiga lättnader för de mindre kraftverket! och förviss extremt vattenkraftkrävande produktion. Man har således vidriksdagsbehandlingen varit tvungen att rätta till sådana påtagliga misstag, somregeringen vid en grundlagsenlig beredning av ärendet genom remissbehandlingborde ha kunnat undvika, men vi anser inte att dessa korrigeringar kan uppvägade företagsekonomiskt negativa verkningarna för industrin i allmänhet och förde särskilt energikrävande basindustrierna i synnerhet. Vi ställer oss på dennagrund bakom de motionsvis framförda yrkandena om avslag på propositionen idenna del. dels ansett att utskottet undermom. 16 och 17 i motsvarande del bort hemställa a) medbifall till motionerna 1982/83:81 yrkande 1, 1982/83:84, 1982/83:88, 1982/83:97, 1982/83:100 yrkande 1 i denna del, 1982/83:114 yrkande 2 och motion 1982/83:120 i vad den avser denna fråga avslår förslaget till lag om skatt på viss elektrisk kraft och motion 1982/83:86, b) avslårmotionerna 1982/83:81 yrkande 2 och 1982/83:114 yrkande 3. StigJosefson (c) och () har dels anfört följande: Vi anser att allvarliga invändningar av såvälindustripolitisk som energi-politisk natur kan riktas mot regeringens förslag. Vid granskningen av propositionen i utskottet harframkommit faktorer som över huvud taget inte tas upp i regeringens förslag. Vivill framhålla att det är uppseendeväckande att ett förslag med såvittomfattande konsekvenser inte blivit föremål för nödvändiga analyser. Förslaget har presenterats som en s. k. övervinstskatt.Det är enligt vår mening inte fråga om någon övervinstskatt. Skatten är en renproduktionsskatt som slår blint och som kommer att öka de svårigheterindustrin har samt försvåra uppfyllandet av de vattenkraftsmål riksdagenhar angivit. Detta är mycket allvarligt, inte minst mot bakgrund av attregeringen själv angett att just vattenkraften måste utnyttjas i ökadutsträckning. Genom den utformning som skatten fått och som innebär attden direkt skall belasta rörelsens resultat kommer möjligheterna att finansieravattenkraftsutbyggnaden att minska. Genom att utformningen av skatten nu ändrats imajoritetens förslag undgås en rad negativa konsekvenser för de många småkraftverken. Det är dock anmärkningsvärt att dessa konsekvenser inteuppmärksammats i ett tidigare skede med tanke på de resurser som står till enregerings förfogande. SkU1982/83:15 89 Detsamma utgör en konkret och handfast anvisning omlämpligheten av en omsorgsfull beredning innan förslagen föreläggs . Iannat fall måste rik.sdagens beredningsfunktioner kraftigt förstärkas. De av utskottsmajoriteten föreslagna ändringarna avpropositionen är dock inte tillräckliga för att vi skall kunna bifalla förslageti dess nuvarande utformning. Vi anser således att bör avslåpropositionen i här aktuell del. Regeringen bör pröva frågan på nytt för attunder återkomma till med ett omarbetat lagförslag somgenomgått en mer ambitiös beredning. Ett sådant nytt förslag till lag om skattpå vattenkraft bör dessutom ha prövats av lagrådet innan proposition i ämnetavlämnas. Vi vill här ange vissa riktlinjer för hur en skatt påvattenkraft bör vara beskaffad. De små vattenkraftverken bör vara generelltundantagna från skattskyldighet. Dispensmöjligheter bör skapas för företag somanvänder stora mängder egen vattenkraft i energikrävandeframställningsprocesser. Skatten måste utformas så att dess storlek i principanpassas till den faktiska lönsamheten i vatténkraftsproduktionen. Den bör, imotsats till den skatt som regeringen nu föreslår, inte vara konstruerad så attden begränsar intresset för t. ex. upprustning eller effektivisering av gamlakraftverk. De medel som inflyter till staten genom envattenkraftsskatt bör enligt vår mening tillföras oljeersättningsfonden. Vivill understryka betydelsen av att en beskattning av äldre vattenkraft utformasså, att inte ges otillbörliga fördelar i förhållandetill övriga vattenkraftsproducenter. Vi avstyrker med det anförda dels regeringens förslag omvattenkraftsskatt, dels motion 1982/83:86 (s). Detta innebär att vi instämmeri de yrkanden om avslag på regeringens förslag som framförs i de övrigamotionerna. Enligt vår mening bör ge regeringen till kännavad som här anförts om lämplig utformning av en skatt på äldre vattenkraft.Härigenom skulle de yrkanden i motionerna 1982/83:81 (c) och 1982/83:114 (c)som avser riktlinjer för en sådan skatt tillgodoses. dels ansett att utskottet undermom. 16 och 17 i motsvarande del bort hemställa a) medbifall till motionerna 1982/83:81 yrkande 1, 1982/83:84, 1982/83:88, 1982/83:97, 1982/83:100 yrkande 1 i denna del, 1982/83:114 yrkande 2 och motion 1982/83:120 i vad den avser denna fråga avslår förslaget till lag om skatt på viss elektrisk kraft och motion 1982/83:86, b) medbifall till motionerna 1982/83:81 yrkande 2 och 1982/83:114 yrkande 3 ger regeringen till känna vad som har anförts i reservationen om beskattningen av vattenkraft. SkU1982/83:15 90 , förste vice talmannen , (alla m) anför: Enligt regeringsformen skall vid beredning avregeringsärenden behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berördamyndigheter. Vidare skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda attyttra sig i behövUg omfattning.