bet · G601KrU30 · 1982-12-31 00:00:00 — omanslag till film, kulturtidskrifter, litteratur och bibliotek, m. m. (prop.1982/83:100 bil. Utskottetbehandlar i detta betänkande dels de förslag m. m. i proposifion 1982/83:100bilaga 10 () som under huvudavsnittet C. Massmedier m.m. lagts fram under följande rubriker, nämligen Film (anslag C 1 och C 2), Dagspress och tidskrifter(anslag C 8), Litteratur och bibliotek(anslag C 11 -C 19). delsmotioner med anknytning till de angivna delarna av propositionen. Regeringen har i proposition 1982/83:100 bilaga 10() under punkt C 1 (s. 132134) föreslagit riksdagenatt till för /84 anvisa ett förslagsanslagav . I motion 1982/83:1346 av m.fl. (vpk)yrkas, såvitt nu är i fråga, 3.att uttalar att på ett bestämdare och merkonsekvent sätt ifrågasätter inslag av pornografi och underhåUnings-våld vidsin granskning av medieutbudet. har som huvuduppgift att prövafrågor om godkännande av film avsedd för offentlig biografföreställning. Sområdgivande organ i denna verksamhet är till biografbyrån knutna statens filmgransk-ningsrådoch statens bamfilmnämnd. Biografbyrån svarar vidare för en försöksverksamhet ivissa områden med fraktstöd för film. Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning.Utskottet fiUstyrker därför att det under anslaget anvisas ett belopp av . 1 1982/83. KrU 1982/83:30 2 1 motion 1346 (vpk) vill motionärerna att riksdagenskall uttala att på ett bestämdare och mera konsekvent sättskall ifrågasätta inslag av pornografi och underhållningsvåld i sin granskningsverksamhet. Medanledning av motionen får utskottet anföra följande. Förhandsgranskningen avbiograffilm regleras i den s. k. biografförordningen. Enligt denna författningfår inte vid offentlig visning av biograffilm förevisas en film som intedessförinnan har godkänts av biografbyrån. Biografbyrån får inte godkänna enfilm eller en del av film, vars förevisande på grund av det sätt på vilkethändelserna skildras och det sammanhang i vilket de förekommer kan verkaförtåande eller skadligt upphetsande eller förleda tiU brott. Vidare kangodkännande av film vägras bl. a. om biografbyrån finner att förevisandet av enfilm eller en del av en film skulle uppenbarligen strida mot allmän lag. De nubehandlade reglerna avser den s.k. vuxencensuren. Härutöver finns regier ombamcensur som innebär att film eller del av film inte får godkännas förförevisning för barn inom vissa åldersgrupper i den mån den kan vålla dessabarn psykisk skada. Enskärpning eller utvidgning av reglerna av förhandsgranskning måste föregås aven grundlagsändring (se härom prop. |980/81: 176 s. 26 och prop. 1981/82:111 s.37). Det ingår i yttrandefrihetsutredningens (Ju 1977:10) uppgifter attöverväga om det föreligger tillräckliga skäl att behålla någon form avvuxencensur på filmens område. Att viss barncensur behövs synes vara ganskaklart, uttalas det i utredningsdirektiven (Dir 1977:71). Enligt vad utskottetinhämtat siktar utredningen på att lägga fram sitt förslag . Ianslutning härtill bör nämnas att dåvarande utbildningsministern i eninterpellationsdebatt (RD prot. 1981:27) uttalat att detbehövs en översyn av hela regelsystemet för filmcensuren och framhållit somsin uppfattning att en sådan är att vänta så fort yttrandefrihetsutredningen ärklar. Dådet gäller frågan om tillämpningen av nu gällande regler vill utskottet erinraom att biografbyrån är skyldig att i tveksamma fall rådgöra med filmgranskningsrådet.Utskottet viH vidare erinra om att inte genom uttalanden i efterhandäger påverka tolkningen av en författning. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1346 i här aktueH del(yrkande 3). att till Statensbiografbyrå för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande tillämpningen av biografförordningen att avslår mofion 1982/83: 1346 yrkande 3. KrU 1982/83:30 3 Regeringen har under punkt C 2 (s. 134-136) föreslagit atttill Filmstöd för /84 anvisa ett reservationsanslag av 33045000kr. I mofion 1982/83:679 av iÖrnsköldsvik m. fl. (s) yrkas -med hänvisning till vad som anförts i mofion1982/83:678 - att beslutar att av det av regeringen föreslagnaanslaget för /84 tiU Filmstöd skall utgå ekonomiskt stöd tillproduktion av barn- och ung-domsfdm av bra kvalitet. I motion 1982/83:1346 av m.fl. (vpk)yrkas, såvitt nu är i fråga, 1a) att under punkten C 2. Filmstöd anslår ett i förhållande tillregeringens förslag med . sänkt belopp till , 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om tilläggsdirektiv till mass mediekommittén a) som syftar till att ge film-och videopolitiken en bättre överensstämmelse med de av fastställdakulturpolitiska målen, b) om att denna skall göra ensamlad översyn av film- och videoutbildningen från förskola till högskola. I motion 1982/83:1842 av i (c)yrkas att begär att regeringen med hänsyn tiU vad som framförts imotionen utformar klarare regler mellan och nämnden förbam-och ungdomsfilm samt visningsnämnden. I motion 1982/83:2151 av m.fl. (s)yrkas - med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2150 - såvitt nuär i fråga 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att för barn- och ungdomsfilm bör garanteras medel för sin verksamhet. Densvenska filmpolitiken, m. m. Med anledning av proposition 1981/82:111 om vissafilmfrågor m. m. tog ställning till bl. a. inriktningen avde statliga åtgärderna på film- och videoområdet (KrU 1981/82:30, rskr1981/82: 360). Riksdagengodkände följande precisering av uppgifterna för den svenska fdmpolitiken. Det gäller att, inom vårt begränsade språkområde,uppehålla en filmproduktion av sådan omfattning att vi kan behålla en egenfilmkulturell identitet. Denna produkfion bör i sin helhet präglas av enkvalitetsambition. Det måste finnas utrymme för konstnärligt sökande och förexperiment med ti /83. KrU 1982/83:30 4 uttrycksniedeloch innehåll och för filmgenrer som inte hör till de mest kommersieUt lönsamma.De filmpoUtiska åtgärderna bör vidare syftatill att öka möjligheterna att visakvalitetsfilm också utanför storstadsområdena. Inom filmpolitikens ram börockså förutsättningar skapas för att bevara och levandegöra kulturarvet påfilmens område, liksom för att upprätthåUa en beredskap inför tekniskaförändringar. Insatser för barn och ungdom har särskilt stor betydelse inomalla delar av fdmpolitiken. I propositionen redovisades film- ochvideoavtal, vilket sedermera godkänts av regeringen. Avtalet, som trädde ikraft , är slutet mellan staten samt filmbranschens ochvideobranschens organisationer. Beträffandedet nya filmavtalet har godkänt bl. a. att man i avtalsform drar uppriktUnjer för den statliga filmpolitiken och att skall bestå som instrument för den statliga fdmpoUtiken (Sevidare KrU 1981/82:30 s. 55). Liksomvar fallet då fdmavtal gällde skall Filminstitutetfortsättningsvis få statliga bidrag. Vissa statliga insatser på film-ochvideoområdena skall göras i institutets regi. skall en biografavgift som uppgår tiU av bruttobiljett-intäktemaerläggas till av biografer med mer än fem föreställningar i veckan.Videogramuthyrare skall till erlägga videoavgift för devideogram som förs i handeln för uthyrning för enskilt bruk. Avgifternatillförs en filmfond, vars medel enligt bestämmelser i avtalet används förproduktion av svensk fdm, för att främja spridning och visning av värdefuUfilm, för branschfrämjande ändamål samt för övriga filmkulturella ändamål. Frånförevarande anslag, C 2. Filmstöd, utgår dels bidrag tUl filmfonden, delsbidrag till för produktionsgarantier till svenskakortfilmer och för främjande av spridning och visning av värdefull film. Vidareanvisas medel tiU till projekt på filmområdet.Övergångsvis under /83 betalas från anslaget också vissakostnader för granskning av barnfUm m. m. hos . Spridningoch visning av värdefull film I filmavtalet och bilagor till detta (m 4 och 5)har föreskrivits att verksamheten med spridning och visning av värdefuU filmskall handhas av två särskilda nämnder. Den ena, visningsnämnden, skall handhafrågor om spridning och visning av annan värdefuU fdm än barn- och ungdomsfUm,den andra, , skall ha hand om frågor som rörspridning och visning av värdefull film för barn och ungdom. De båda nämndernautses av regeringen. Demedel som visningsnämnden har till förfogande skall användas för verksamhet somsyftar tiH att öka möjligheterna att se och öka intresset för KrU 1982/83:30 5 Det bör vara möjligt att finansiera import, spridning, marknadsföringeller andra åtgärder som syftar tiU att väcka intresse för kvalitetsfilm. gäUer i huvudsak motsvarande bestämmelserutom att granskning och informationsverksamhet nämns särskUt. Regeringenhar föreskrivit att vid utformningen avverksamheten med främjande av spridning och vistiing av värdefuU film skaUbeakta vad som anförs i proposition 1981/82:111 s. 24-29. Avmedel som anvisas för främjande av spridning och visning av värdefull filmskall också belopp utgå till vissa organisationer för visning av kvalitetsfilm(lägst . under /83). Vidare skall medlen få användasför försöksverksamhet med lokalt arbete med video (högst 2 milj. kr. /83). AnslagspostenFrämjande av spridning och visning av värdefuU film uppgår för innevarandebudgetår till 5 milj. kr. Av det belopp som återstår sedan 3835000 kr.avräknats för nyssnämnda ändamål har styrelsen för fördelat600000 kr. Härutövertillförs nämnderna resurser för sin verksamhet genom medel från filmfonden (seföljande avsnitt). Enligt FiHninstitutets budget för innevarande budgetårtillförs nämnderna från fonden följande belopp, nämligen ochungdomsfilm . Nämndenför barn- och ungdomsfilm kan således beräknas disponera ett belopp om i vartfall . under innevarande budgetår. Medeltill barn- och ungdomsfilm från Filmfonden m.m. Enligt filmavtalet skaU de medel som tillförsfonden och ränteintäkterna på dessa användas för bl. a. följande ändamål,nämUgen (A) lägst för stiftelsens engagemang i produktion av svensk film(förhöjda produkfions-garantier för långfilmer som har klart konstnärliginriktning kan utgå), (B) lägst för produktionsgarantier till svenskalångfilmer, (C) lägst för produkfionsgarantier till svenska kortfilmer, (D)lägst för att främja spridning och visning av värdefuU film (jfr föregåendeavsnitt). Dådet gäUer ändamålet under (A) - produkfion av svensk film - gäller enUgt bilaga3 till filmavtalet bl. a. att behovet av film för barn och ungdom särskUt skallbeaktas och att lägst av fillgängliga medel skall användas till kortfilm,företrädesvis för barn. För filmproduktion har budgeterats . Ifråga om ändamålet under (C) produktionsgarantier till svenska kortfilmer -gäUer, likaledes enligt bilaga 3 tiU filmavtalet, att minst hälften av detårliga garantibeloppet skall avse kortfilmer för barn. För ändamålet harbudgeterats . för innevarande budgetår. Härtill kommer att det underförevarande anslag för produktion av svenska kort- KrU 1982/83:30 6 filmerfinns en anslagspost om , för vUken gäller att medlen skaU användasenligt samma regler som gäller för de medel som utgår från filmfonden. Detfinns en särskild som fördelar de här aktuellamedlen. I det föregående har lämnats en redovisning för detsvenska filmstödet med särskild inriktning på stödet till barn- ochungdomsfilm. Då det gäller medelsberäkningen för nästa budgetår finns skälnämna följande. Regeringen beräknar bl. a. att tUl Bidrag tiU filmfonden ochtill Främjande av spridning och visning av värdefuU film skaU utgå oförändradebelopp (24,5 milj. kr. och att Bidrag för filmkulturellaändamål skaU räknas upp med . Den stora uppräkningenav sistnämnda anslagspost är en följd av att det inte ansetts lämpligt att, somnu är fallet, skall söka importstöd hos sin egen visningsnämndeller och att därför ifortsättningen bör få egna medel för sin importverksamhet och inte konkurreramed andra sökande hos nämnderna. Dådet gäller medelsanvisningen yrkas i motion 1346 (vpk) en nedskärning avanslaget med 3 mUj. Motionärerna har yrkat att statens kulturrådskall tiUföras ett motsvarande belopp för film- och videoverkstäder. Somen följd av att utskottet avstyrkt sistnämnda yrkande (KrU 1982/ 83:24 s. 16)avstyrks även den här aktuella delen av motionen (yrkande la). Motionärernabakom motion 679 (s) vUl att det inom ramen för medel som regeringen föreslårskall anvisas till Filmstöd - skall utgå ekonomiskt stöd tUl produktion avbarn- och ungdomsfilm av bra kvaHtet. Vidare vUl motionärerna bakom motion 2151(s) att skall garanteras tillräckliga medelför import och spridning av värdefuU barn- och ungdomsfilm samt för sin verksamhetmed granskning av och information om film och videogram för barn. I motion 1842(c) erinras om att av det belopp om 5 milj. kr. som är avsett för främjande avspridning och visning av värdefuU film huvuddelen eller . harspecialdes-tinerats tUl försöksverksamhet med video och tiU bidrag tillorganisationer. Motionären förordar mot denna bakgrund att det återståendebeloppet, , reserveras för visningsfrämjande ändamål för barn ochungdom. Något yrkande framstäUs dock inte i detta avseende. Utskottethar i det föregående lämnat en utförlig redovisning för filmstödet. Avredovisningen och av den aktuella propositionen (1981/82:111) framgår att detvid utformningen av filmavtalet och av de riktlinjer för de statliga åtgärdernapå film- och videoområdet som antogs ägnades stor uppmärksamhet åtfrågan om hur man skulle öka möjligheterna för barn och ungdom att sekvalitetsfilm. KrU 1982/83:30 7 lämnarett betydande utrymme för att avväga insatser mellanolika områden. Styrelsen har därför fått ett reeUt ansvar för hur behoven på deolika områdena skall fillgodoses. Som också framgår av den lämnaderedovisningen finns emellertid i regelsystemet också inbyggt vissa garantierför ett minimistöd åt barn- och ungdomsfilm. Utskottet förutsätter attFilminstitutets styrelse kommer att beäkta den ställning barn- ochungdomsfilmen getts i samband med förra årets beslut om filmstöd. Mot bakgrundav det anförda anser utskottet att motionerna inte motiverar någon riksdagensåtgärd. Härvidlag beaktar utskottet också att det nya filmavtalet varit i kraftmindre än och att det därför är för tidigt att dra några säkraslutsatser om effekterna av detta. Utskottets ställningstagande innebär ocksåatt utskottet inte nu är berett att förorda mera långtgående regler omanvändningen av de medel som anvisas under anslaget för filmändamål. När detgäller medel för granskningsändamål av barn- och ungdomsfilm erinrar utskottetom att sådana medel beräknas utgå från anslagsposten Bidrag för filmkulturellaändamål. Utskottet avstyrker således mofionsyrkandena. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning. nämnda mofionen 1842 (c) tas också upp relationen meUan å ena sidanstyrelsen för och å andra sidan visningsnämnden och nämnden förbarn- och ungdomsfilm. Nämndemas möjHghet att arbeta fristående från styrelsenär hårt kringskuren, anförs det, eftersom både medelstilldelning ochanställningsfrågor avgörs av styrelsen. Regeringen bör utforma klarare reglerför relationerna mellan organen. Medanledning av motionsyrkandet finns skäl anföra följande. Såväl styrelsen förFilminstitutet som nämndledamötema utses av regeringen. De omständigheterna attnämndledamöterna således inte har sina mandat från är ägnade attge dem en fri ställning i förhållande tUl . Då det gäUermedelstiUdelningen tiU nämndemas verksamhet viU utskottet erinra om att dessaär tillförsäkrade viss del av FUmfon-dens medel och att vissa medelspecialdestineras fill nämndema. Medlen fördelas dock mellan dem av styrelsenför . Med hänsyn till det anförda och under erinran om attnämndema varit verksamma under en så att det inte är möjligt att dranågra säkra slutsatser om lämpligheten av den valda anknytningen av nämndematiU FUminsfitutet eUer om FUminsfitutets befattning med medelstilldelningenavstyrker utskottet motionen. Motionärernabakom motion 1346 (vpk) vUl att massmediekommittén (U 1982:07) skall fåtilläggsdirektiv som syftar till att bringa film- och videopolitiken i bättreöverensstämmelse med de av faststäUda kulturpo-Utiska målen. De villvidare att kommittén skall göra en samlad översyn av film- och videoutbUdningenfrån förskola tUl högskola. Massmediekommitténhar fått tiUäggsdirektiv (Dir 1983:19), som ersätterde tidigare direktiven i dess helhet. KrU 1982/83:30 8 direktivenär uppgifterna för kommittén klart avgränsade till att avse förslag fill beslutom principer för utbyggnad och utnyttjande av ny teknik för massmedieändamål.Utskottet är bl. a. med hänsyn fiU den tidspress som uppenbarligen kommer attfinnas för kommitténs arbete inte berett att med anledning av motionen förordaen vidgning av kommitténs uppgifter. Härutöver vill utskottet framhållaföljande. har konstaterat att de av fastställda kulturpolitiska målen har giltighet även för statensinsatser på filmområdet. Utskottet har betonat att det inte kan råda någontvekan om att dessa mål skall gälla som en viktig utgångspunkt för aUa statHgainsatser på filmområdet (se senast KrU 1981/82:30 s. 56). Någon anledning attnu - då mindre än förflutit efter ställningstagande fillfilm- och videopolifiken - förorda en översyn av det slag som motionen i dennadel syftar till finns enligt utskottets mening inte. Då det gäUer utbildningoch upplysning om fdm och video i förskolan och inom utbildningsväsendet villutskottet uttala att utskottet utifrån sina utgångspunkter hyser förståelse förmotionskravet. Utvecklingen på dessa medieområden har varit snabb. Det ärdärför angeläget att ansvariga myndigheter i sitt planeringsarbeteuppmärksammar den i motionen behandlade frågan. 'Utskottet anser det intemotiverat att med anledning av mofionen förorda någon särskild utredning.Motion 1346 avstyrks således i här aktueU del. 1. beträffandemedelsberäkning för film- och videoverkstäder att avslårmotion 1982/83:1346 yrkande 1 a i motsvarande del, 2. beträffandestöd till barn- och ungdomsfilm att avslårmofion 1982/83:679 och motion 1982/ 83:2151 yrkande 3 i motsvarande del, att med bifalltUl proposifion 1982/83:100 och med avslag på mofionerna 1982/83:1346 yrkande 1a och 1982/83:2151 yrkande 3, båda motionema i motsvarande del, till Filmstödför /84 anvisar ett reservationsanslag av , 4. beträffande den administrativa konstruktionen avvisningsnämn den och att avslårmotion 1982/83:1842, 5. beträffande tilläggsdirektiv tillmassmediekommittén att avslår motion 1982/83:1346 yrkande 2. KrU 1982/83:30 9 3.Stöd till kulturtidskrifter. Regeringen har under punkt C 8 (s. 165 och 166)föreslagit att till Stöd tUl kulturtidskrifter för /84anvisa ett reservationsanslag av . I mofion 1982/83:1348 av m.fl.(fp) yrkas, såvitt nu är i fråga, 12.att under anslaget Stöd till kulturtidskrifter för /84anvisar . utöver vad regeringen föreslagit. Bidrag från anslaget kan beviljas för utgivning avsvenska kulturtidskrifter eller bamtidskrifter på invandrarspråk. Om det finnssynnerliga skäl, kan stöd utgå även som lagerstöd. Av anslaget för innevarandebudgetår har bidrag bevUjats av till över 200 tidskrifter. Iproposifionen föreslås en uppräkning av anslaget tiU . Imofion 1348 (fp) föreslås att anslaget höjs med . Utskottet kan intetillstyrka en större uppräkning av anslaget än av andra Ukartade anslag.Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet och tiUstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning. att med bifall tiU proposition1982/83:100 och med avslag på motion 1982/83:1348 yrkande 12 till Stöd tillkulturtidskrifter för /84 anvisar ett reservationsanslag av9618000 kr. Regeringen har under punkt C 11 (s. 173-179) föreslagitriksdagen att 1. godkännavad i propositionen förordats beträffande vissa administra tionskostnader för litteraturstödet, 2. godkänna attförsöksverksamheten med presentation av svensk litteratur i utlandet utsträckstiU att gäUa tiU utgången av , 3. bemyndiga regeringen attförlänga avtalet med om utgivningen av En bokför aUa bara och ungdomar med , 4. fill Litteraturstöd /84 anvisa ett reservationsanslag av . KrU 1982/83:30 10 I motion 1982/83:749 av () och LarsSvensson (s) yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om att pröva frågan om inte annan instansskall tillskapas vid överklagande efter ett avslag på sökt litteraturstöd vidbokutgivning. I motion 1982/83:931 av (vpk) yrkas att under anslaget Litteraturstöd upptar ett iförhållande till regeringens förslag med 2000{X). förhöjt belopp förutgivning av lyrik. I motion 1982/83:1330 av m.fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, 7. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om avtalet mellan statenoch Stiftelsen om utgivningen av En bok för alla, 8. att tiULitteraturstöd för /84 anvisar ett reservafionsanslag av26941000 kr. I mofion 1982/83:1348 av m.fl.(fp) yrkas, såvitt nu är i fråga, 9. attriksdagen under anslaget Litteraturstöd, delposten Bidrag till läs- främjande åtgärder bland bara och ungdom, för /84 anvisar 200 (XX) kr. utöver vad regeringen föreslagit, 10. attriksdagen under anslaget Litteraturstöd, delposten Utgivnings stöd, för /84 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit. I motion 1982/83:1843 av i (c)och () yrkas att beslutar att ge regeringen till kännavad som i motionen anförs om läsfrämjande åtgärder. Vissauppgifter om anslaget, m. m. har utgått statligt litteraturstöd.Från anslaget utgår.bidrag till utgivning och tUl vissa andra ändamål. Medelanvisas f. n. för ett tiotal anslagsposter, bland dem Utgivningsstöd och Bidragtill läsfrämjande åtgärder bland bara och ungdom samt Utgivning ochdistribution av prisbillig kvalitetslitteratur, En bok för alla. Förinnevarande budgetår uppgår anslaget tiU . Regeringen föreslår enuppräkning av detta med . AnlagspostenUtgivningsstöd, som för innevarande budgetår uppgår till , är i sintur uppdelad på tio delposter avseende olika litteraturkategorier m.m. som fårstöd. Den största delposten är Ny svensk skönlitteratur för vuxna (5900000kr.). Skönlitteratur för vuxna i svensk översättning (). Klassiker(). Facklitteratur för vuxna (.) och Bam- ochungdomslitteratur (). KrU 1982/83:30 11 nästabudgetår beräknar regeringen en uppräkning av anslagsposten med . Beräkningenbygger på en 3-procentig uppräkning av de oHka delposterna samt på att detdärutöver skall göras en ytterligare uppräkning med 200 ÖOO kr. delpostenLitteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Statsbidragtill läsfrämjande åtgärder bland bam och ungdom utgår fr. o. m. innevarandebudgetår som ett permanent bidrag efter tidigare genomförd försöksverksamhet.F. n. tUldelas halva anslagsbeloppet Stiftelsen för inköpav böcker som utan kostnad lämnas tUl studieförbund, innevarande budgetår ävenför utgivning av en särskild skrift i läsfrämjande syfte. Resterande medelfördelas av tUl studieförbund i huvudsak för läsfrämjande projektpå regional och lokal nivå som genomförs i samverkan med barn- ochungdomsorganisationer eller inom studieförbundens egen verksamhet.Statsbidraget tiU denna anslagspost beräknas av regeringen förbU oförändrat,. Mellanstaten och Stiftelsen finns avtal om utgivningen av för alla. Detta går ut vid utgången av . I propositionen anförsatt det föreligger planer från statens sida att inför en ny längre avtalsperiodhålla överläggningar med företrädare för stiftelsen om verksamhetens framtidainriktning. För att man skall få tUlräckligt med tid för dels nämndaöverläggningar, dels stiftelsens personal- och verksamhetsplanering bör enligtpropositionen de nu gällande avtalen förlängas med . I fråga om avtaletom barn- och ungdomsböcker hemstäUs om bemyndigande för regeringen att förlängaavtalet. Vad gäller vuxenböcker har tidigare beslutat om utgivning ipermanenta former. Förinnevarande år uppgår anslagsposten tiU . För nästa budgetår föreslåsatt samma belopp anvisas. Förpresentafion av svensk litteratur i utlandet bedrivs fr.o.m. budgetåret1978/79 försöksverksamhet. Under innevarande budgetår bestrids kostnaderna medunder anslagsposten reserverade medel. Föredragande statsrådet räknar med attkostnaderna för verksamheten även under /84 kan bestridas medsådana medel.