bet · G601SoU1 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:1 om vissa biverkningar av tandlagningsmaterial, m. m. I motion 1981/82:190 av EivorNilson (c) och () hemställs 1. att hos regeringenanhåller att oral galvanism erkänns sorri'; sjukdom, 2. att hos regeringenanhåller att åtgärder vidtas för att stoppa amalgam vid tandlagninghos barn, 3. att hos regeringen anhåller att åtgärdervidtas så att information utgår till samtlig personal, som i någon form kan komma i kontakt med personer som lider av oral galvanism. I motion 1981/82:350 av MarianneKarlsson (c) hemställs att hos regeringen begär initiativ syftandetill att ett projekt med en ny medicinsk specialitet initieras, där man arbetarmed hela den mänskliga organismen i samband med åkommor från tänder och tandlagningar. I motion 1981/82:559 av BörjeNilsson (s) hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder ienlighet med vad som i motionen anförts' angående tandlagningsmaterial. I motion 1981/82:1306 av IvanSvanström (c) hemställs att , beslutar hemställa hos regeringen attsnara åtgärder vidtas för att förhindra befarade kvicksilverförgiftningar ochandra skadeverkningar i samband med tandlagningar. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionerna. Yttrandena redovisas i det följande (s. 7-19). I ärendet har vidare inkommit några skrifter. Innebörden av oral galvanism, in. I ett yttrande av över motionerna beskrivs oräl galvanism m. m. på följande sätt. Oral galvanism är ett elektrokemisktfenomen som kan uppstå mellan olika ytor av metalliska restaurationer(lagningar) i tänder. Under vissa, betingelser kan detta leda till att en svagelektrisk ström alstras mellan de metalliska ytorna . Dennaström är emellertid synnerligen svag. SoU;1982/83:1 SoU1982/83:1 2 Emellertid korroderar i mer ellermindre grad alla metalliska restauratio ner i munhålans komplicerade miljö. Korrosionsprodukterna sväljes ner och en liten del tages upp och stannar kvar i kroppen. En mycket liten del av korrosionsprodukterna tränger dessutom in i den lagade tanden och en viss del av det som tränger in i tanden går vidare in i tandpulpan (nerver och blodkärl), där det distribueras ut i kroppen. Det är således små mängder det är fråga om, som kan tagas upp i kroppen. Av de använda tandlagningsle- geringarna korroderar amalgam mer än högkvalitativa guldlegeringar. Korrosionen och korrosionsprodukterna kan man ofta se med blotta ögat.--- Ett sätt att minska galvanism och korrosion är att enbartanvända en högvärdig guldlegering i stället för amalgam. I ett yttrande över motionerna avsocialstyrelsen lämnas bl. a. följande uppgifter om tandfyllnadsmedlet amalgam. Tandfyllnadsmedlet amalgam användessedan mer än 100 år mycket fiekvent i tandvården överallt i världen därkonserverande tandvård förekommer. Amalgamet består huvudsakligen avmetallpulver av silver, tenn och koppar och blandas med kvicksilver till enplastisk massa. Denna införs i en för en amalgamfyllning prepareradtandkavitet. Massan (legeringen) hårdnar inom ett tiotal minuter och blirsenare föremål för putsning (polering). Amalgamfyllningar kan hålla i tiotalsår. Talrika exempel finns att amalgamfyllningar vid låg kariesfrekvens hållit i30-40 år även om fyllningarna genomgått viss korrosion i munhålan till följd avden elektrokemiska reaktion som försiggår mellan tandfyllningar. Docent vidzoofysiologiska institutionen vid i har hävdat att nästanvarje svensk med amalgam i munnen är kvicksilverförgiftad till följd av attkvicksilver genom korrosion frigörs och förs ut i kroppen direkt in ivävnaderna samt via saliven och andningsluften. Motiveringar till motionsyrkandena m. m. I samtliga motioner hänvisas tillsynpunkter som framfört om att amalgam är olämpligt somtandlagningsmaterial. I motion 1981182:190 (c) framhållsbl.a. att oral galvanism bör godkännas som en förgiftningssjukdom ochatt all personal som kan komma att kontaktas av personer som lider av oralgalvanism bör informeras om att oral galvanism är en bekräftad realitet - inteminst för att eliminera misstanke om att patienten är inbillningssjuk eller ibehov av vård på psykiatrisk klinik. 1 motion 1981/82:350 (c) behandlas,förutom frågan om menliga följder av oral galvanism, påpekanden som med. drPatrik.Störtebecker gjort i boken som orsak till nervsjukdomar -epilepsi, schizofreni, multipel skleros, hjärntumör. I' boken hävdas bl. a. attbakterier m. m. i tand- SoU1982/83:1 3 käkinfektioner - som kvarstått vid rotfyllning av en tandoch som på grund av att roten är död inte ger tandvärk och därför inteuppmärksammas - vid tuggning pressas ut i omkringliggande vävnader och sedanvidare ut i kroppen, bl. a. till den närbelägna hjärnan. Motionären anför bl. a. att det kan konstateras att inommedicinsk och tandmedicinsk litteratur en hel del fall relateras där det visas etttydligt samband mellan tandåkommor och kroppsåkommor samt att de hälsovådligatandmaterialen är en annan och mycket allvarlig orsak till olika sjukdomstillstånd.Motionären framhåller bl. a. att det finns ett behov av att stateninitierar ett projekt med en ny medicinsk specialitet som arbetar med hela denmänskliga organismen i samband med åkommor från tänder och tandlagningar. Dettaprojekt bör enligt motionären ses som en tillfällig statlig insats för attinitiera en utvecklings- och försöksverksamhet som i lämpliga former börintegreras i sjukvårdshuvudmännens reguljära verksamhet. I motion 1981182:559 (s) anförs bl.a. att man enligt flera forskare.bör förbjuda all användning av guldmaterial itänder om risk finns för kontakt med amalgam samt att man med det snaraste börfinna giftfria ersättningsmaterial för amalgam. bör enligt motionären få i uppdrag attdels pröva förbud mot amalgam, dels intensifiera forskningen omtandlagningsmaterial. I motion 1981/82:1306 (c) framhållsbl. a. att biverkningarna av oral . galvanism bör tas upp till allvarligprövning av statsmakterna och att en utvärdering av redan föreliggandeforskning i och utomlands bör genomföras. Dessutom måste enligtmotionären objektiva prov och undersökningar genomföras för att utrönaskadeverkningarna. Vidare bör,,. sägs det, ansträngningarna intensifieras föratt få.fram med amalgam likvärdigt giftfritt tandfyilningsmateriaJ. Kontrollen av tandlagningsmaterial m. m. Föreskrifter m. ni. De tandvårdsmaterial som kanförorsaka oral galvanism är metaller och metallegeringar som används somfyllning i patienternas tänder eller som ingår i färdiga tandtekniska arbetensåsom proteser och krön- och brokonstruktioner. De metallegeringar som användssom fyllningsmaterial är amalgam, ädelmetallegeringar, basmetallegeringar ochrostfritt stål. har enbart iföljande avseenden meddelat föreskrifter om användandet av metall ochmetallegeringar i tandvårdsmaterial. I cirkulär om användandet av dentalalegeringar innehållande kadmium eller nickel (MF 1974:34) har socialstyrelsensålunda avrått från användandet av legeringar innehållande kadmium eller nickelöverstigande 1 viktprocent och i föreskrifter öm användandetav SoU1982/83:1 4 dentala gjutguld typ I-lV, ingående i tandtekniska arbeten(SOSFS(M) 1981:122) har föreskrivit att endast vissa angivnadentala gjutguld får ingå i fasta krön-och broprotetiska arbeten. Behandlande tandläkare har attkontrollera de material som skall användas i tänder eller ingå i tandtekniskaarbeten. Enligt bestämmelser i allmänna tandläkarinstruktionen (1963:666)åligger det varje tandläkare att i överensstämmelse med vetenskap och beprövaderfarenhet meddela patient de råd och, såvitt möjligt, den behandling, sompatientens tillstånd fordrar. Detta åliggande innebär bl. a. ett ansvar för enmaterialanvändning som överensstämmer med vetenskap och,beprövad erfarenhet. De myndigheter m. fl. som haruppgifter beträffande kontrollen av tandvårdsmaterial är följande. Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (Spri), för vilket staten ochLandstingsförbundet är huvudmän, har till uppgift att främja, samordna ochmedverka i huvudmännens planerings- och rationaliseringsverksamhet inom hälso-och sjukvården samt socialvården. I arbetsuppgifterna ingår bl. a. frågor omstandardisering och utrustning. Spri har bl. a. att fastställa svensk sjukhusstandard.Standardiseringsarbetet bedrivs i nära anslutning till den internationellastandardiseringsverksamheten inom forStandardization (ISO). Spri har i publikationsserien Spri specifikationerpublicerat kravspecifikationer beträffande bl. a. tandvårdsmateriai: Spri har ett dotterbolag. (Spri-Ma), som skall svara för sammanhållning,styrning och förmedling av provningstjänster beträffande apparater och annatmaterial inom sjukvården. Föredragande departementschefenanförde i proposition 1973:45 med förslagom allmän tandvårdsförsäkring bl. a.att han ansåg det nödvändigt att i fråga om de tandtekniska arbetena'på siktuppställa vissa krav på de använda materialen och deras behandling. Hanförutsatte att och uppmärksammade dennafråga och räknade med att det arbete som påbörjats vid' det nordiska institutetför odontologisk materialprovning kunde bli av stör betydelse i dettasammanhang (s. 85 och 86). överlämnade sedermera ett av enarbetsgrupp utarbetat förslag i fråga om krav på material som används i färdigatandtekniska arbeten. föreslog att ett svensktcertifikationsprogram skulle byggas upp för sådant material samt hemställde ornatt få i uppdrag att vara auktoriserande myndighet för ett sådant program. SoU1982/83:1 5 uppdrog regeringen åt att ge utförteckningar över material som ingår i tandtekniska arbeten och som uppfyllervissa kvalitetskrav. har tillsatt en särskild arbetsgrupp -arbetsgrupp för odontologiska material (SAOM) - med uppgiftatt vara rådgivande organ till myndigheten vid fullgörande av regeringensnämnda uppdrag. I arbetsgruppen ingår, förutom företrädare för ,företrädare för , , , och . inrättades iOslo på grundval av ett avtal mellan de deltagande nordiska länderna materialprovning (NIOM). Institutet har till uppgiftatt genom materialprovning och därtill hörande målinriktad forskning, utvecklings-och upplysningsverksamhet samt genom andra lämpliga medel arbeta för attmaterial, förbrukningsartiklar och viss utrustning, som används inomtandvården i de nordiska länderna, uppfyller de krav som kan ställas med hänsyntill utvecklingen inom hälsovård och teknik. Tandvårdsersättning för åtgärder med anledning av s. k.oral galvanism I tandvårdstaxan (1973:638) harmeddelats de närmare bestämmelserna om ersättning för utgifter för tandvårdenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Enligt bestämmelserna i 6 och 7 §§ tandvårdstaxan betalarförsäkringskassan genom tandvårdsersättning av arvodet för tandvård inkl.kostnaderna för tandtekniskt material. Återstoden betalas av den försäkradegenom patientavgift. Överstiger summan av arvodet och kostnaderna förtandtekniskt material , utgårtandvårdsersättning för det överskjutande beloppet med tre fjärdedelar. Enligt bestämmelserna i 8 § tandvårdstaxan - den s. k.omgörningspara-grafen - får emellertid bestämma att arvodetför tandvård och kostnaderna för tandtekniskt material skall helt eller delvisbetalas genom tandvårdsersättning, om en behandling behöver göras om, och detmed hänsyn till behandlingens beskaffenhet inte är skäligt att den försäkradeskall betala patientavgift för den nya behandlingen. Tandvårdsförsäkringen ersätter inte dyrare behandling änsom är nödvändig för att uppnå ett odontologiskt tillfredsställande resultat.Begär försäkrad dyrare behandling (s. k. övervård) får han enligtbestämmelserna i 10 § tandvårdstaxan själv stå för merkostnaden. I allmänna råd somriksförsäkringsverket utfärdat om tillämpningen avtandvårdstaxan har bl. a. besvär från munhålan, som med nöjaktig säkerhet kan sägasvara följden av s. k. oral galvanism, angetts som exempel på omgörningsfall,där arvodet för tandläkarens åtgärder eller 1* 1982/83. SoU1982/83:1 6 för tandtekniskt arbete kan betalas genomtandvårdsersättning. har i yttrande i ärendet anförtföljande om detta exempel på omgörningsfall. Detta innebär i praktiken att entillämpning av den för patienten förmånliga ersättningsregeln i 8 §(tandvårdstaxan) kan bli aktuell i de fall då en patient får vissa symptom frånmunhålan såsom diffus smärta, brännande och svidande känsla i munslemhinnaneller batterismak i direkt anslutning till utförandet av exempelvis enguldkrona eller guldbro. Förutsättningen är att patienten undergått 1. enallmän odontologisk undersökning 2. en speciell odontologisk undersökning utförd påspecialist- eller specialtandpoliklinik inklusive medicinsk undersökning samt om möjligt 3. mätningarvid specialistklinik vad gäller potentialer och polarisation. Om dessa undersökningar visar att ett samband mellan patientens symptomoch oral galvanism inte kan uteslutas bör bestämmelserna i 8 § kunna tillämpasdvs. kan betala hela arvodet för omgör-ning av det tidigareutförda tandvårdsarbetet. I de fall patienten har symptom från munhålan - utan attett direkt samband med en tidigare utförd tandbehandling konstaterats- kanutbyte av vissa eller samtliga tandvårdsarbeten ersättas enligttandvårdsförsäkringens vanliga ersättningsregler. Som förutsättning bör dockgälla att undersökningar enligt punkter 1-3 ovan ger vid handen att ett utbyteav dessa tandvårdsarbeten bör ske. Om inte denna förutsättning är uppfylld kaninte tandvårdsersättning utgå för sådant utbyte om det inte finnsandra indikationer för att göra om ett visst tandvårdsarbete. Kan intetandvårdsersättning utgå hänvisas till 10 § tandvårdstaxan. Som tidigarenämnts innebär denna bestämmelse att den försäkrade själv får stå för kostnadenför s. k. övervård. I den under förra väcktamotionen 1981/82:1281 av () - vilken hänvisats tillsocialförsäkringsutskottet och vars behandling uppskjutits till innevaranderiksmöte - begärs förtydligande av de regler som gäller för behandling ochomgörning av tandlagningar som kan ha samband med oral galvanism. riksdagsbehandling m. m. I en under 1979180 års riksmöteväckt motion begärdes åtgärder för att skyndsamt genomföra utredningsverksamhetbeträffande oral galvanism och för att sprida information om oral galvanismtill läkarpersonal för att, som det sades i motionen, eliminera den hittillsvanliga misstanken att vederbörande patient är inbillningssjuk eller t. o. m.psykiskt defekt. På förslag av socialutskottet (SoU 1979/80:32 p. 1) avslogriksdagen motionen. Utskottet anförde bl. a. att det vid samtliga fyrahögskoleenheter för tandläkarutbildning finns professurer i ämnet odontologiskteknologi och att det vid samtliga enheter, enligt vad utskottet inhämtat, bedrivsen aktiv forskning kring frågeställningar som rör oral galvanism. SoU1982/83:1 7 vidare att följer denna forskning ochkunskapsutveckling inom området för att erhålla underlag för åtgärder som bl.a. kan avse att minska riskerna för skador från dentalmaterial samt att maninom vidare tagit kontakt med sakkunniga på området förutarbetande av artiklar om oral galvanism, som man räknade med skulle blipublicerade i bl. Utskottet redovisade vidare uppdraget åt socialstyrelsenatt ge ut förteckningar över material som ingår i tandtekniska arbeten och detförslag av som föregått detta uppdrag. Mot bakgrund av den bevakning av frågor om oral galvanismsom sålunda skedde hos torde, anförde utskottet, någotriksdagens initiativ med anledning av motionen inte vara erforderligt.Utskottet framhöll emellertid vikten av information till läkare om oralgalvanism i syfte att besvär av oral galvanism inte skall behöva misstolkas. Statsrådet besvarade under1981182 års en fråga (1981/82:180) om hon avsåg att vidta åtgärder föratt bättre klarlägga orsakssammanhangen vid s. k. oral galvanism. Efter att ha redogjort för det elektrokemiska fenomenetoral galvanism och för ovannämnda uppdrag beträffande materialsom ingår i tandtekniska arbeten anförde statsrådet bl. a. följande (prot.1981/82:59 7 § s. 35). Svensk tandvård har ett mycket högtinternationellt anseende. Ett viktigt arbete för prövning, forskning ochstandardisering av dentalmaterial utförs av förodontologisk materialprovning i . har fortlöpandekontakter med institutet. Även vid de odontologiska fakulteterna i ochövriga nordiska länder pågår en omfattande materialforskning. a. studerassamspelet mellan material och vävnader i synnerhet i fråga om legeringar.Socialstyrelsen följer kontinuerligt redovisade rapporter och resultat fråndenna forskning. Av vad jag har sagt framgår att åtskilligt görs för attkomma till rätta med besvär som brukar förknippas med oral galvanism.Omfattande forskning och utvecklingsarbete pågår inom och utom landet. Det ärmin förhoppning att våra kunskaper inom detta komplicerade område därigenomkommer att öka. Jag kan försäkra att jag kommer att följa denna fråga med storuppmärksamhet. Utskottet har inhämtat yttrandenfrån , , och över samtliga fyra motioner, från övermotion 1981/82:190 (c) såvitt avser yrkande 1, från nordiskt institut förodontologisk materialprovning (NIOM) över motion 1981/82:190 (c) såvitt avseryrkande 2, motion 1981/82:559 (s) och motion 1981/82:1306 (c) samt från över motion SoU1982/83:1 8 1981/82:190 (c) såvitt avser yrkandena 1 och 3 samt motion1981/82:350 (c). För det sakliga innehållet i institutetsyttrande svarar professorn i cariologi och professorn iprotetik , båda vid den odontologiska fakulteten. NIOM:syttrande har avgivits av institutschefen . Mjör. har avgivit sitt yttrande efterhörande av bl. sektioner för medicinsk psykologi,neurologi, odontologi och stomatologi, oto-, rhino- och laryngologi samtpsykiatri. Sammanfattning av remissinstansernas ställningstagandentill motionsförslagen har intenärmare behandlat de olika motionsförslagen. anför attförbundet erfarit att det inom pågår en utredning om bl. a.oral galvanism och eventuella kvicksil-verutfällningar efter tandlagningar medamalgam. Detta utredningsarbete, anför , bör avvaktas innanställningstagande tas till de av motionärerna framställda yrkandena. De övriga remissinstansernas ställningstaganden kansammanfattas enligt det följande. Inte någon av de remissinstanser som haft att yttra sigöver motionsförslagen om att oral galvanism skall klassificeras som sjukdom,om att användning av amalgam vid tandlagning skall stoppas eller förbjudas ochom att en ny medicinsk specialitet skall inrättas tillstyrker förslagen. De remissinstanser som haft att yttra sig övermotionsförslagen om forsknings- och utvecklingsarbete samt om information ochutbildning på de områden som berörs i motionerna uttalar sig i allmänhetvälvilligt om förslagen. Biverkningar av oral galvanism m. m. anför inledningsvisatt myndigheten under främst fått många förfrågningar frånallmänheten om förmodade biverkningar av s. k. oral galvanism ochkvicksilverfrisättning från tandfyllnadsmaterialet amalgam. Även tandläkareoch läkare har, anförs det, vänt sig till i dessa frågor. anför beträffande elströmmen som uppstårvid oral galvanism bl. a. följande. Flertalet människor har ianslutning till tandbehandling upplevt den s. "stanniolpapperseffekten" när nya fyllningar vid hopbitning nårkontakt med en tidigare fyllning. Denna känsla kan upplevas mer eller mindreintensivt. Generellt kan dock sägas att varken tandläkare eller det stora flertaletav patienter har upplevt problemet vara av bestående natur. SoU1982/83:1 9 gjorda studier har också visat att strömmar i munnen efternygjorda fyllningar avtar . har forskningen inom området i huvudsakinriktats på att mäta strömmarnas styrka i munhålan, att försöka finnaindividuella variationer i reaktionsmönster och känslighet och att finna ev.samband mellan smärtupplevelsens och strömmens styrka. Resultaten av de senareårens intensiva forskning vid framför allt svenska tandläkarhögskolor haremellertid ej kunnat verifiera något samband. Elektriska strömmar kan i och försig stimulera nervtrådar så att man förnimmer diffus smärta. Jämför man enpatientgrupp, som uppger att de känner besvär från munhålan med en besvärsfrigrupp finner man emellertid inga skillnader i uppmätta strömstyrkor mellandessa grupper. Man kan naturligtvis ändå inte utesluta att oral galvanismframkallar besvär, men enligt samstämmig uppfattning bland forskare på dettaområde är oral galvanism ytterst sällan orsaken till lokala besvär i munhålan.Det är dessutom ytterst ovanligt att man i munhålans vävnader påträffarsjukliga förändringar som kan sättas i samband med oral galvanism. Forskningen har således ej kunnat ge vetenskapligtunderlag för behandlingar där man - utan att tillräckliga odontologiskaindikationer föreligger -avlägsnar amalgamfyllningar och/eller tandkronor avexempelvis guld i syfte att eliminera eller lindra sådana besvär, som patientenmisstänker har samband med oral galvanism. Mot denna bakgrund är det intemeningsfullt att i allmän tandläkarpraxis mäta strömstyrkor resp.spänningsskillnader. kan sådana mätresultat varken relaterastill förekomsten av angivna besvär eller användas som ledning vid valet avterapi. anför beträffandefrisättning av kvicksilver från amalgamfyllningar bl. a. följande. Styrelsen mottog vid årsskiftetfrån docenten vid zoofysiologiska institutionen i enskrivelse där docent framhöll att kvicksilverfrisättning från amalgamkan framkalla förgiftningar som leder till somatiska och psykiska sjukdomar.Hanson hänvisar till bl. a. sin egen forskning inom neurobiologin och tillvissa publikationer som enligt hans uppfattning ger stöd åt dylika teorier.Hanson refererar ej till någon egen forskning om dentalmaterialens ev.biverkningar. Styrelsen har remitterat skrivelse för sakkunnigyttrandetill vetenskapliga råden professor , odontologiska fakulteten iUmeå, professor , , och professorPer-Olof Glantz, odontologiska fakulteten i . De vetenskapliga råden harnyligen () anmält att de på grund av andra arbetsuppgifterbehöver ytterligare någon månad för att upprätta sitt sakkunnigutlåtande överHansons skrivelse. Riksdagsmotionerna tar också upp frågan om risken attamalgamfyllningar genom fortgående frisättning av kvicksilver leder till förgiftning och med tiden till allvarliga sjukdomar i munhålan och även i många av kroppens övriga organ.--- Forskningen rörande dentala material inkluderar forskningkring amalgam och dess ev. biverkningar och har pågått . Det ärstyrelsen bekant att i litteraturen finns publikationer där man hävdat attamalgamfyllningar SoU1982/83:1 10 genom fortgående frisättning av kvicksilver med tiden kanleda till allvarliga förgiftningar. Den kritiska vetenskapliga granskning somalla publikationer nödvändigtvis alltid måste bli föremål för har enligtstyrelsens mening ej gett stöd åt påstådda biverkningar i form avkvicksilverförgiftning och därav föranledda allmänna sjukdomar. Däremot är detvetenskapligt belagt att amalgam kan utlösa allergiska reaktioner. Dennabiverkning är sällsynt. har forskningen emellertid riktat ökaduppmärksamhet på risker för tandvårdspersonal vid mångårig dagligyrkesexposition för kvicksilver. pågår en omfattande forskning i syfte attta fram tandfyllnadsmedel som genom sina egenskaper är överlägsna amalgam. Iframtandsfyllningar har sedan mycket länge amalgamet kunnat ersättas medsilikatfyllningar. Under det sista årtiondet har kompositmaterial (plast)nästan helt ersatt silikatfyllningarna. Dessa material är emellertid fortfarandebehäftade med tekniska svagheter som gör att de är underlägsna amalgamet somtandfyllnadsmedel i kindtänder. Vidare är dessa plastmaterials biologiskaeffekter inte lika väl klarlagda som amalgamets effekter, vilka kliniskt kunnatföljas under närmare . anförbeträffande elströmmen som uppstår vid oral galvanism att den är synnerligensvag, att det är få personer som kan känna av den och att den då i allmänhetkänns bara under någon eller , varefter den avtar. Strömmen somsådan ger, anförs det vidare, knappast några större besvär och ytterligt sällankan strömmen förorsaka några påvisbara förändringar i munhålans vävnader. Beträffande korrosionen anför attett antal personer har reagerat för korrosionsprodukter från amalgam i form avförändringar i slemhinnorna.