bet · G601AU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Samhällsföretagsgruppen, somomfattar den centrala och 24 regionalastiftelser/företag, är verksam över hela landet med ca 370 verkstäder fördeladepå ca 210 kommuner. Verksamheten är främst inriktad på industriell produktion.Större delen av gruppens omsättning utgörs av underleverantörs- ochlegotillverkning. har sedan den 1 januari 1980ansvaret för den skyddade verksamheten i landet. Den primära uppgiften är attge arbete åt personer som på grund av nedsatt arbetsförmåga inte kan beredasplats på den reguljära arbetsmarknaden. 7 1982/83. AU1982/83:21 98 Antalet anställda inom verksamhetenden framgår av följande sammanställning Anställda efter anvisning 21.537 22 580 80,23551 81, Direkt anställda (tjänstemän, 5 203 19,5 469 19,' 5 451 18, arbetsledare,instruktörer m. Totalt 26 740 28 049 29 002 . /84 beräknas företagen haca 31 000 anställda. Ökningen avser arbetshandikappade. Andelenarbetshandikappade av samtliga anställda förutses därmed öka till . Medelstilldelning m. m. Den löpande verksamheten inomstiftelseorganisationen skall finansieras genom dels intäkter frånverksamheten, dels statUga driftbidrag. En schablonteknik har beslutats sominnebär att bidragets storlek skall beräknas på grundval av lönesumman förarbetstagare i skyddat arbete. Procentsatsen skall fastställas avriksdagen. Behovet av driftbidrag (exkl. fastighetsfonden) för1983/84 beräknas av stiftelsen till av lönekostnaden för dearbetshandikappade. 1 propositionen godtas stiftelsens beräkningar. StatsrådetLeijon föreslår således att anslaget skall uppgå till 2 177 milj. kr., vilketavrundat motsvarar av lönesumman. Bidrag till fasfighetsfonden bör enligt stiftelsen tas uppmed 390 milj. kr. Proposifionen föreslår att fonden tillförs 325milj. Det lägre beloppet har uppnåtts genom att de kalkylmässigaavskrivningarna har baserats på fastigheternas ursprungliga anskaffningsvärde istället för som stiftelsen gjort på ett uppskattat återanskaffningsvärde avfastighetsbeståndet. För att möjliggöraarbetsmiljöförbättrande åtgärder och anpassning av arbetsplatser tillhandikappade arbetstagares förutsättningar Uksom för omdisponering av platserberäknas, enligt stiftelsen, behovet av särskilda investeringsmedel fill 105milj. Statsrådet anger med hänvisning till det statsfinansiellaläget att stiftelsens begäran endast kan tillmötesgås till viss del. Såledesföreslås att stiftelsen tilldelas ett ägartillskott för investeringar om 30milj. för nästa budgetår. Stiftelsen skall själv avgöra hur medlen skallanvändas. Det sammanlagda medelsbehovet under anslaget utgör således 2 532 milj. kr. AU1982/83:21 99 Statens kostnader förSamhällsföretag behandlas i mofionerna 1539 och 1540av m. fl.(m). Motionärerna anser att målet bör vara att handikappsysselsättningen inomSamhällsföretag inte favoriseras i förhållande till de statliga bidrag somlämnas till sysselsättning av arbetshandikappade på den reguljära marknaden. Påsikt bör lönebidraget till Samhällsföretag inte överstiga . För budgetåret1983/84 föreslås att driftbidraget skall motsvara av lönekostnaden vilketsägs ge en besparing på 55 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag.Besparingar föreslås också på 25 milj. kr. avseende bidraget tillfasfighetsfonden. När det gäller nyinvesteringar bör dessa mot bakgrund av detansträngda budgetläget hållas på lägsta möjliga nivå. Endast sådanainvesteringar får göras som motiveras av direkta förelägganden om åtgärder inomarbetsmiljöområdet från yrkesinspektionen. För detta krävs enligt motionärerna5 milj. kr. för /84. Det totala medelsbehovet för Samhällsföretagunder kommande budgetår uppgår således till 2 427 milj. kr., en minskning med105 milj. kr. i jämförelse med regeringens förslag. Utskottet vill stryka under attSamhällsföretagsgruppen främst har arbetsmarknadspolitiska syften. De socialamålen är primära för hela verksamheten. De statliga bidrag som tilldelasgruppen får således ses som samhällets ersättning för de sociala prestationersom företagsgruppen utför. är det viktigt att samhällets bidrag kanhållas så lågt som möjligt i relation till de sociala insatserna. Ettfortlöpande utvecklingsarbete med denna inriktning pågår inom företagsgruppen.Således kommer enligt den långsiktiga bedömningen bidragsbehovet budgetåret1987/88 att ha minskat till . Utskottet vill också hänvisa till att enarbetsgrupp har tillkallats inom med uppgift att ytterligarepröva möjligheten att minska behovet av statligt stöd. När det gäller medelsbehovet för /84 godtarutskottet regeringens förslag att det totala bidraget till StiftelsenSamhällsföretag - inkl. medel till fastighetsfonden samt investeringsbidrag -förs upp med 2 . och att medel motsvarande av lönesumman(inkl. lönebidragskostnader) för arbetstagare i skyddat arbete anslås tilldriften av verksamheten. Som följd härav bör motionerna 1539 och 1540 avslås idessa delar. Utskottet behandlar i detta sammanhang även mofion 665 avElvy m. fl. (s), i vilken redovisas en rädsla för att den nuvarandeekonomiska situationen kommer att medföra stora ekonomiska krav påföretagsgruppen på bekostnad av den sociala målsättningen. Det kan enligtmotionärerna ta sig uttryck i större effektivitetskrav på de anställda medåtföljande längre sjukskrivningsperioder. Risk kan även finnas attarbetssökande med mindre handikapp får företräde till de tillgängligaarbetsplatserna på bekostnad av de med gravare handikapp. Mot denna bakgrundbegär motionärerna en översyn av verksamheten vid Samhällsföretagsgruppensolika verkstäder AU1982/83:21 100 varvid framför allt de sociala målen för dearbetshandikappade bör granskas. genomförde under andra halvåret1981 på regeringens uppdrag en kartläggning och begränsad översyn av verksamheteninom stiftelseorganisationen. Härvid prövades vilka kostnadsbesparandeförändringar av organisationen som kunde vara möjliga. Som förutsättning förarbetet gällde att de sociala och arbetsmarknadspolitiska målen förverksamheten inte fick äventyras. För att ytterligare pröva åtgärder som kanminska behovet av statligt stöd har statsrådet tillkallat en arbetsgruppinom . Som framgår är motionens krav på utredning avverksamheten vid Samhällsföretag således redan tillgodosett. Som utgångspunktför detta utredningsarbete liksom för företagsgruppens löpandeutvecklingsarbete måste enligt utskottets mening gälla att en kärv samhällsekonomisksituation, med åtföljande krav på återhållsamhet inom den statliga sektorn,inte får inverka menligt på de arbetsmarknadspolitiska och sociala målen förverksamheten. Utskottet anser för sin del att det bör vara möjligt att förenahögt ställda sociala ambitioner med en affärsmässigt bedriven verksamhet. Med detanförda avstyrker utskottet motion 665. Samhällsföretagsgruppen disponerar f. n. 21 800 platserför arbetshandikappade. Antalet platser har varit oförändrat sedan den 1 juli1980. AMS framhåller att behovet av arbetstillfällen inomföretagsgruppen är stort men att detta behov även under budgetåret1983/84 bör kunna tillgodoses genom ett fortsatt effektivt utnyttjande avbefintliga resurser. Stiftelsen har med hänvisning härtill inte begärt någranya platser för /84. Statsrådet gör samma bedömning menföreslår i budgetpropositionen att regeringen vid behov skall få besluta om nyaplatser. Utskottet tillstyrker att lämnar ett sådant bemyndigande. Ett av huvudsyftena med Samhällsföretagsgruppens bildandevar att få till stånd en regional utjämning av tillgången på skyddat arbete. Isamråd med AMS har stiftelsen beslutat att omdisponera 1 000 platser inom och300 platser mellan länen. Bland de olika förslag till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i som behandlas i motion 1537 av m.fl. (s) tas frågan upp om fördelningen av Samhällsföretags platser mellanlänen. Motionärerna framhåller att de län som med hänsyn till sina behov itidigare skeden väl byggt ut den skyddade verksamheten, som t. ex. Jämtlandslän, inte skall förlora fördelarna härav till följd av otillräcklig utbyggnad iandra län. Utskottet behandlade ett liknande förslag ocherinrade då om att det ankommer på AMS och Samhällsföretag att besluta om hurplatserna för skyddat arbete skall fördelas mellan länen. Dettaansvarsförhållande råder fortfarande. Därtill kommer att omdisponeringarna pågrund av finansiella AU1982/83:21 101 skäl troligen kommer att få göras över en längre tidsperiodän som ursprungligen planerades. Med det anförda avstyrker utskottet motion1537 i denna del. I mofion 1047 av () och () framhålls vikten av att verksamheten inomSamhällsföretag sker i former som inte snedvrider konkurrensen gentemot övrigföretagsamhet. I sammanhanget nämns svårigheter i samband med prissättning,lönesättning, val av produkter och marknadsåtgärder. Önskvärda åtgärder ärenligt motionärerna att de skyddade verkstäderna håller nära kontakter mednäringslivet i övrigt, att Samhällsföretag vid val av produkter beaktarsituationen inom den bransch som berörs och att marknadsföringen resursmässigtmotsvarar vad det enskilda näringsUvet har rimlig möjlighet att åstadkomma. ÄvenAlf Wennerfors m. fl. (m) tar i motion 1539 upp dessa frågor. I motionenframhålls att moderata samlingspartiets synpunkter på Samhällsföretagskonkurrensförhållanden, prissättning och exportverksamhet är väl kända.Motionärerna avstår emellertid i detta sammanhang från något särskilt yrkandemed hänvisning till pågående utredningsarbete. Utskottet har tidigare ingående behandlat frågan omSatnhällsföretags konkurrenssituation (AU 1980/81:21 och 1981/82:21). Det hardärvid bl. a. erinrats om att det i lagen (1979:47) om regionala stiftelser förskyddat arbete (2 §) slås fast att de regionala stiftelsernas verksamhet skallbedrivas effektivt och med iakttagande av affärsmässiga principer. Det innebäratt verksamheten inte får bedrivas på sådant sätt att företag med likartadproduktion utsätts för en diskriminerande konkurrens. Organisationen skallsåledes ses som en del av näringslivet som konkurrerar med andra företag pålika villkor. Därav följer också att kraven inom denna sektor på effektivaformer för marknadsföring, försäljning, ekonomi och personalfrågor är stora ochatt de satsningar som görs är motiverade från de utgångspunkter som statsmakternaangivit för verksamheten. Vad beträffar,prissättningen av varor och tjänster kanutskottet liksom tidigare hänvisa till de fastställda rikthnjer som skall gällainom företagsgruppen. Huvudregeln är att priset skall sättas så att - sedan desociala och arbetsmarknadspolitiska målen är tillgodosedda - resultatet över enlängre period blir det bästa möjliga. Priset får dock inte understiga det prissom i jämförelse med konkurrenterna får anses vara normalt marknadspris medhänsyn till andra villkor som allmänt anses böra påverka priset, t. ex.försäljningsvolym, kvalitet, distribution och service. I de fall det kan finnaspåvisbara effektivitetsfördelar hos kan det dock varamotiverat att underskrida det normala marknadspriset. Det främsta hjälpmedletatt utröna detta pris är enligt riktlinjerna en god och fortlöpande kontakt medmarknaden. AU1982/83:21 102 Inom det samrådsorgan somSamhällsföretagsgruppen har etablerat tillsammans med ,och finns möjlighet attbehandla påtalade fall av ofillbörlig konkurrens. Under /82behandlades 22 anmälda fall, vilka bör ses mot bakgrund av ca 20 000 prisbeslutper år. Endast i enstaka fall har samrådsorganet funnit anledning att riktaanmärkningar mot gruppens affärsmässighet. Som utskottet har kunnat konstatera har, motbakgrund av principerna och riktlinjerna för Samhällsföretags affärsmässigaverksamhet, åtgärder vidtagits för att komma till rätta med dekonkurrensproblem som tas upp i mofionen. Av särskild vikt i detta sammanhangär de kontakter som knutits med näringsUvet både på central och regional nivå.Utskottet har också konstaterat att en arbetsgrupp tillkallats inomregeringskansliet som skall studera bl. a. Samhällsföretags ställning somkonkurrent till andra företag. Medhänvisning till utskottets redovisning ovan avstyrks motion 1047. När det gäller rekryteringen tillSamhällsföretag framhåller m. fl. (m) i motion 1539 att det intekan vara rimligt att Samhällsföretag använder så stor del av sina resurser föratt ge missbrukare arbete. Enligt motionärerna skall de tekniska och personellaresurser som finns i första hand användas för att bereda arbete åt svårtfysiskt och psykiskt handikappade. Missbrukare bör inte i någon större utsträckningtillhöra den grupp som har störst behov av Samhällsföretags resurser. Andelen socialmedicinskt handikappade inom Samhällsföretagär . I storstadslänen är andelen större. Det bör dock sägas attgränsdragningen mellan s. k. huvudhandikapp och andra tillkommandefunktionshinder är svår att göra. Vissa undersökningar som gjorts visar attflertalet arbetshandikappade inom Samhällsföretag - alldeles oavsett huvudhandikapp- har någon form av socialmedicinskt handikapp. Utskottet vill inledningsvis erinra om attarbetsförmedlingen disponerar samtliga platser för skyddat arbete och skallefter utredning och bedömning anvisa de personer som bedöms vara i behov avskyddat arbete. Ambitionen är att ge allt fler gravt handikappade arbete. Detanses numera stå klart att begreppet "gravare handikapp" iarbetslivet i allt väsentligt avser personer med grava sociala problem, iförsta hand missbrukare. Med dessa förutsättningar inledde Samhällsföretag år1980 en försöksverksamhet med olika stödformer för anställda medmissbruksproblem. Detta projekt har gått in i en ny fas som syftar till attta fram ett åtgärdsprogram för rehabilitering av missbrukare. Väsentliga inslagi ett sådant program kan vara uppbyggnaden av kamratstöd på arbetsplatserna ochpå fritiden, sociala och medicinska stödåtgärder som bygger på förtroende ochsamarbete samt borttagande av företeelser som främjar missbruk och socialisolering. Det är utskottets mening att många missbrukare skulle ståutanför arbetslivet om de inte erbjudits arbete inom Samhällsföretag. Ävenfortsättningsvis finns stora krav att ställa på företagsgruppen när det gäller AU1982/83:21 103 insatser för dessa kategorier handikappade. Det utvecklingsarbetesom bedrivs inom Samhällsföretag är därför av stor vikt. Mot denna bakgrundvill utskottet med kraft tillbakavisa de förslag som väcks i motion 1539.Motionen avstyrks således i denna del. 1981/82 Utgift 392 068 000 1982/83 Anslag 454 562 000 1983/84 Förslag 461345 000 Från anslaget finansieras delsanordnande och drift av , dels metodutveckling,forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen ochdels arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader för verksamheten. idring 1983/84 + 9 976 000 + 6 094 000 - 1 865 000 + 8 346 000 + 6 783 000 Regeringen har ibudgetpropositionen under punkt C 5 (s. 156-165) föreslagit att tillYrkesinriktad rehabilitering för /84 anvisa ettreservationsanslag av . Den nuvarande organisationen för arbetsmarknadsinstituten- -infördes . Institutens uppgift är att ta sig anarbetssökande med särskilda svårigheter på arbetsmarknaden. Det kan gälla såvälsökande som är rådvilla när det gäller yrkesvalet som sökanden med begränsad arbetsförmåga.Vid vissa institut finns särskilda resurser för olika handikappgrupper(Ami-S). är under uppbyggnad. Vid början avinnevarande budgetår fanns 56 , 25 Ami-S och 14 filialer. AU1982/83:21 104 av den organisation som fastställts av statsmakterna,för Ami-S . Enligt de månadsvisa rapporterna över verksamheten uppgickantalet inskrivna lägst till 2 868 (juli) och högst till 5 780(november). 1 genomsnitt befann sig av de inskrivna i utredningpå instituten medan lika många hade praktik på den öppna marknaden. a. i arbetsprövning vid AMU och inom Samhällsföretag. Av de 18 850 som skrevs ut från instituten under år 1982gick till anställning av något slag och till utbildning ellerberedskapsarbete. Av de utskrivna var arbetshandikappade. I budgetpropositionen beräknas medel till verksamheten för1983/84 enligt huvudförslaget vilket innebär en tvåprocentig minskning avanslaget efter uppräkning med hänsyn till pris- och löneutveckling. StatsrådetLeijon säger sig dock inte ha något att invända mot att AMS genomomprioriteringar inom anslaget förstärker arbetsmarknadsinstituten på vissaorter eller att ryggska-dade enligt AMS förslag erbjuds ökade möjligheter tillyrkesinriktad rehabilitering. De sammanlagda kostnaderna för delprogrammetberäknas till . för kommande budgetår. Arbetsmarknadsinstituten behandlas i motion 1539 av AlfWennerfors m. fl. (m). Motionärerna utgår ifrån att verksamheten kommer att bliföremål för granskning i samband med utredningen om de arbetshandikappadessituation på arbetsmarknaden och anser att möjligheterna till samverkan mellanAmi och Samhällsföretag därvid bör studeras. I avvaktan härpå börarbetsmarknadsinstituten inte utvidgas. Utskottet konsterar att handikappkommittén har i uppgiftatt utreda bl. a. de arbetshandikappades möjligheter till arbete påarbetsmarknaden i stort. Någon avsikt finns inte att i detta sammanhang granskaAmi-verksamheten annat än som en resurs för rehabilitering av sökande medhandikapp. Den nya organisationen för den yrkesinriktaderehabiliteringen har efter ett grundligt utredningsarbete varit i verksamhet . Som tidigare redovisats är organisationen ännu inte helt utbyggd.Utskottet har inte funnit några skäl att efter så åter utredaverksamheten. När det gäller frågan om en samverkan mellan vill utskottet erinra om att (AU 1978/79:20) vidbehandlingen av arbetsmarknadsinstitutens organisafion avvisade tanken på ensådan knytning därför att den skulle ha klara , metodiska och organisatoriskanackdelar. Den nära anknytningen till arbetsförmedlingsarbetet skulle bl. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att verksamheten i daghar en bred inriktning som syftar till arbetsplaceringar på den reguljäraarbetsmarknaden av såväl yrkesobestämda som arbetshandikappade arbetssökande.Med hänvisning fill vad som anförts ovan avstyrks motion 1539 i aktuell del. AU1982/83:21 105 Metodutveckling, forskning och utbildning Statsrådet anmäler att detprojekt som avser utveckling och utvärdering av metoder för vägledning ochrehabilitering av arbetssökande invandrare med särskilda svårigheter kommer attavslutas . För /83 har särskilda projektmedel på2,3 milj. kr. beviljats för detta arbete. Allt eftersom invandrarprojektetavvecklas föreslås att dessa medel i stället tas i anspråk förutvecklingsarbete rörande socialmedicinska arbetshandikappade. För delprogrammet Metodutveckling, forskning ochutbildning beräknas sammantaget . för /84. till metodutveckling och . Utskottet godtar förslaget. Kostnaderna för programmet Yrkesinriktad rehabiliteringkommer därmed att uppgå till . Utöver redan angivna kostnaderingår även kostnaden för delprogrammet Gemensamma förvaltningskostnader på . Utskottet tillstyrker propositionens förslag. Riktlinjer m. m. 1. beträffandesysselsänningsutvecklingen m. m. res. 1 (m) att godkänner vad utskottet anförtmed anledning av res. 2 (c, fp) propositionen, 2. beträffandeförutsättningar för arbetsmarknadspolitiken res. 3 (m) att med avslag på motionerna 1982/83:343 yrkande1 res. 4 (c, fp) och 1982/83:1540 yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört medanledning av propositionen, 3. beträffande förändring avmedbestämmande-, trygghets- och res. 5 (m) ledighetslagarna attriksdagen avslår motion 1982/83:343 yrkande 3, 4. beträffandeen satyilad sysselsättningsbudget attriksdagen avslår motion 1982/83:218 yrkande 1, 5. beträffande kommunahhuvudansvar för arbetstnarknadspohti- res. 6 (m) ken attriksdagen avslår motion 1982/83:502, attriksdagen avslår motion 1982/83:1535, 7. beträffande sambandet tnellanarbetstids- och sysselsältning.frå- gor att avslår motionerna 1982/83:2060 och 1982/ 83:2089, AU1982/83:21 106 8. beträffande åtgärder motungdomsarbetslösheten res. 7 (c, m, fp) att med avslag på motionerna 1982/83:343 yrkande 4, res. 8 (vpk) 1982/83:818 yrkande 2, 1982/83:1114 yrkandena 1 och 2, 1982/ 83:2084samt 1982/83:2150 godkänner vad utskottet anfört. förvaltningskostnader m. m. 9. beträffaitdearbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader res. 9 (m) att med avslag på motion 1982/83:1540 yrkande 2 i motsvarande del bifaller propositionens förslag, 10. beträffande sammansättningen av AMSstyrelse att avslår mofion 1982/83:2068, 11. beträffande tillsättandet avledamöter i länsarbetsnämnderna att avslår motion 1982/83:183, 12. beträffande avveckling avdistriktsarbetsnämnderna res. 10 (m) att avslårmotionerna 1982/83:263 och 1982/83:1540 yrkande 4i motsvarande del, 13. beträffande slopande avbyggarbetsnämnderna res. 11 (m) att avslårmotion 1982/83:1540 yrkande 4 i motsvarande del, 14. beträffande omorganisation, ocheffektivering av arbetsmark- res. 12 (m) nadsverket attriksdagen avslår motion 1982/83:1540 yrkande 3, 15. beträffande revision och kontrollav A.MS verksamhet att avslår motion 1982/83:264, 16. beträffande inrättandet avarbetsförmedlingskontor i attriksdagen avslår motion 1982/83:344, 17. beträffande ökadearbetsmarknadsresurser till att avslår motion1982/83:505, 18. beträffande ökade resurser tillarbetsförmedlingen i attriksdagen avslår motion 1982/83:1545, 19. beträffande ökade resurser tillarbetsförmedlingen i attriksdagen avslår motion 1982/83:2154 yrkande 5, 20. att medger attregeringen får bemyndiga AMS att under /84 besluta om avskrivning av vissa lånefordringar under de förutsättningar som angivits i proposi tionen. AU1982/83:21 107 21. att antar det genompropositionen framlagda förslå- ''- (f") get till lag om ändring ilagen (1935:113) med vissa bestämmelser om arbetsförmedling, 22. beträffande avskaffande av arbetsförmedlingsmonopolet - 3 (m) m. m. attriksdagen avslår motionerna 1982/83:343 yrkande 2, 1982/ 83:826, 1982/83:1509och 1982/83:1540 yrkande 5 i motsvarande del, 23. beträffande obligatoriskarbetsförmedling m. m. '' ' (pl)att avslår motion 1982/83:1056, 24. beträffande kulturarbets- ochkoniorsserviceförmedling m. m. att avslår motion 1982/83:1114 yrkande9, 25. beträffande avskaffande avobligatorisk platsanmälan es. 15 (m) att avslårmotion 1982/83:1540 yrkande 5 i motsvarande del, 26. beträffande specialister förhörselskadade Inom arbetsmarknadsverket attriksdagen avslår motionerna 1982/83:2047 och 1982/ 83:2049, 27. beträffande höjning av starthjälpenm. ""cs. 16 (c) attriksdagen med avslag på motion 1982/83:818 yrkande 6 i motsvarande delgodkänner i propositionen förordade ändringar i grunderna förflyttningsbidraget, 28. att med bifall tillpropositionens förslag samt med res. 17 (m) avslag på motionerna1982/83:818 yrkande 6 i motsvarande del res. 18 (c) och 1982/83:1540yrkande 2 i motsvarande del till Arbetsmarknadsservice för /84anvisar ett förslagsanslag av 29. att med bifall tillpropositionens förslag samt med res. 19 (m) avslag på motion 1982/83:1540yrkandena 6 och 7 till Arbetsmarknadsutbildning för /84 anvisarett reservafionsanslag av 1 , 30. att godkänner de ipropositionen förordade ändringarna i villkoren för att få beviljaarbetsmarknadsutbildning, 31. beträffandearbetsmarknadsutbildning för kvinnor i datatek- - 20 (c, fp) nik attriksdagen avslår motionerna 1982/83:516, 1982/83:1114 yrkande 4 samt1982/83:1676, 32. beträffande arbetsmarknadsutbildningför personer med läs- . attriksdagen avslår motion 1982/83:2125, AU1982/83:21 108 33. beträffande en plan förpersonalutbildningen i förelag och förvaltningar attriksdagen avslår motion 1982/83:2131, 34. beträffande storleken påersättningen från arbetslöshetskassor- res. 21 (m) na res. 22 (fp) att avslår motionerna 1982/83:1114 yrkande 6 i motsvarande del och 1982/83:1540 yrkande 8 i motsvarande 35. beträffande kontantarbetsmarknadsstöd res. 23 (m) att avslårmotion 1982/83:1540 yrkande 8 i motsvarande del, 36. beträffande statsbidragen tillarbetslöshetskassorna res. 24 (c, m, fp) att avslår motionerna 1982/83:1540 yrkande 8 i motsvarandedel och 1982/83:1651 yrkande 1, 37. beträffandearbetsmarknadsavgiften tn. m. res. 25 (m) att avslår motionerna 1982/83:1540 yrkande 8 i res. 26 (c,fp) motsvarande del, 1982/83:1651 yrkande 2 och 1982/83:2145