bet · G601KU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringsrätten gjordedärvid ingen ändring i ett beslut av i attupphäva ett av kommun fattat beslut att utge vårdnadsbidrag. framhöll vid behandlingen av samma yrkanden (KU1981/82:6) står det genom regeringsrättens dom klart att lagstiftningen måsteändras för att det skall bli möjligt att införa vårdnadsersättning.Utskottet är liksom inte berett att förorda sådana lagändringar.Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till att socialministern i åretsbudgetproposition (prop. 1982/83:100, bilaga 7) uttalar sin avsikt atttillsätta en särskild arbetsgrupp för att göra en samlad bearbetning av detutredningsmaterial beträffande det ekonomiska stödet till barnfamiljerna somfamiljeekonomiska kommittén och ensamförälderkommittén kommer att redovisaunder . Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionerna. Sexmotioner behandlar den kommunala kompetensen i näringspolitiska frågor. Dessamotioner är 1981/82:376 av m.fl. (s), 1981/82:481 av HildingJohansson m.fl. (s), 1981/82:489 av m.fl. (s), 1981/82:1647 avLars Wemer m.fl. (vpk), 1981/82:2078 av m. fl. (s) samt 1982/83:276av m. fl. (s). Det gemensamma syftet hos dessa motioner äratt kompetensen skall vidgas så att kommunerna mer aktivt kan påverkasysselsättningen inom sina områden. Krav på utredning av denna Iråga finns isamtliga motioner. Motion 1981/82:1647 innehåller dessutom ett krav på attriksdagen uttalar att innebörden av kommunallagens kompetensregel bör avse rättför kommunerna att driva ordinär företagsverksamhet. förslag beslöt att hos regeringen begära enredogörelse för kommunernas befogenheter i fråga om näringslivsfrämjandeåtgärder (KU 1979/80: 11). Denna redogörelse föreligger i betänkandet (SOU1982:20) Kommunerna och näringslivet. Av redogörelsen framgår att huvudregelnär att kommunerna inte får stödja enskilda företag. En kommun får dock vidtaåtgärder som syftar till att allmänt främja näringslivets utveckling inomkommunen såsom iordningställande av byggklara industriområden ochtillhandahållande av lokaler för hantverk och småindustri. I princip skallbehovet av samhälleligt stöd till näringslivet tillgodoses av staten.Kommunerna har emellertid en del befogenheter på området av"nödrättslig" natur. De viktigaste omständigheterna som kanrättfärdiga kommunala ingripanden i näringslivet är en sysselsättningskris ikommunen, bortfall av enskild service av viktigare art och intresset av attskydda kommunala tillgångar som på nödrättslig gmnd eller på annan kompetensenliggmnd har tillförts det enskilda näringslivet. Ilikhet med motionärerna anser utskottet det önskvärt att en översyn av denkommunala kompetensen på det näringspolitiska området kommer till stånd. Det ärdärför tillfredsställande att regeringen i årets budgetproposi- KU 1982/83:21 31 tionhar uttalat att kommunernas och landstingskommunernas roll i närings- ochsysselsättningspolitiken skall utredas. Enligt vad utskottet inhämtat kommerdenna utredning att påbörjas. Utskottet föreslär att motionernaförklaras besvarade med det anförda. Fråganom en begränsning av det kommunala serviceansvaret tas upp i motionerna1981/82:690 av () och 1981/82:2020 av m.fl. (m).Om möjlighet öppnas till en sådan begränsning inom vissa områden kan enligtmofionerna bl. a. problemen med permanentning av fritidsbebyggelse lösas. ovan framhöll medger inte likställighetsprincipen att kommunmedlemmarsärbehandlas vid fattande av beslut med stöd av den allmänna kompetensregéln ikommunallagen. Att generellt begränsa det kommunala serviceansvaret inom vissaområden är därför, som motionärerna också påpekar, inte förenligt med gällanderätt. Utskottet vill emellertid framhålla att en viss differentiering av denkommunala servicen ibland är möjlig inom ramen för den speciallagstiftning somreglerar kommunernas befogenheter och skyldigheter på olika områden. Somexempel kan nämnas renhållningslagens bestämmelse att bortforslingen av avfallskall anpassas till behovet för olika slag av bebyggelse. mening är en så allmän uppluckring av likställighetsprincipen somföreslås i motionerna inte önskvärd. En ökad differentiering av den kommunalaservicen på olika särskilda områden kan däremot prövas från fall till fall.Utskottet avstyrker motionerna. Imotion 1981/82:1633 av () och () föreslås attmöjligheten till medverkan i exportverksamhet bör utredas. Enligtmotionen har de större kommunerna byggt upp en hög kompetens i avanceradkommunalteknik och när det gäller s. k. managementtjänster som kan utnyttjas isamarbete med t. ex. tjänste- eller vamex-porterande företag. Regeringenbeslöt att tillsätta en utredning om kommunernas ochlandstingskommunernas medverkan i en samordnad exportverksamhet. a. överväga innebörden av de kommunalrättsliga reglerna omkommunernas och landstingskommunernas kompetens på detta område. Denutredning som motionärerna begär har alltså tillsatts. Utskottet föreslår attmotionen förklaras besvarad med detta. Denkommunala kompetensen i frågor med utrikespolitisk anknytning tas upp i motion1982/83:1679 av i (s). Motionären, som uppger att vissakommuner i landet skulle ha förklarat sig vara en "kärnvapenfri zon",vill att regeringen tar de initiativ som erfordras för att klargöra attkompetensen inte omfattar sådana beslut. Riksdagenhar behandlat den närliggande frågan om vidgning av denkommunala kompetensen för att möjliggöra kommunalt deltagande i internationellaopinionsyttringar. Detta krav har emellertid KU1982/83:21 32 avvisats av bl. a. under hänvisning till att detskulle rubba den avvägning som gjorts mellan å ena sidan den kommunalasjälvstyrelsen och å andra sidan och regeringens ansvar för densvenska utrikespolitiken, vilket särskilt i tider av internationell oro skullekunna åstadkomma besvärliga avvägningsproblem. I socialdemokratiska reservationerhar framhållits att starka skäl talar för att kommunerna borde få störtemöjlighet att för egen del vägra inköp av varor från vissa leverantörer isyfte att stödja människor som på grund av dessa leverantörers handlandeförsatts i en situation som i politiskt, socialt, fackligt eller ekonomiskthänseende är oacceptabel från de värderingar som är förhärskande i det svenskasamhället. Från har inhämtats att en översyn skall göras avden kommunala kompetensen i fråga om utrikespolitiska opinionsyttringar ochsohdaritetsaktioner. Några beslut av det slag som motionären åberopar kännerutskottet inte till. Skulle sådana beslut ha förekommit eller förekomma iframtiden är de självfallet inte kompetensenliga. Det har däremot förekommitatt kommuner gjort uttalanden till stöd för kravet på som kärnvapenfrizon. Ett sådant, av fullmäktige i kommun fattat, beslut har nyligenupphävts av kammartätten i . Enligt utskottets mening råder ingen oklarhet om denkompetens kommunerna f. n. har i den i motionen särskilt berörda frågan. Detinitiativ till klarläggande som motionären begär av regeringen är därför intepåkallat. Motion 1982/83:1078 av (vpk) och JörnSvensson (vpk) om ersättning av kommunala medel för barns rättegångskostnader ivissa fall har föranletts av den uppmärksammade rättegång vid Stockholmstingsrätt där barn vid ett dag- och fritidshem i fört talan motkommunen för att bedriva en miljöfariig verksamhet i form av buller ochluftföroreningar från den angränsande biltrafiken. Två av barnen har genomdomen delvis fått sin talan bifallen medan de övriga barnen förlorade målet. Derättegångskostnader som barnen har befunnits skyldiga att betala Stockholmskommun har enligt uppgift i motionen kommunen inte ansett sig lagenligt kunnaefterge. Motionärerna anser att detta borde vara möjligt, särskilt i mål avallmänt intresse. Enligt utskottet finns ingen anledning att särskiltlagstifta om kommuns möjlighet att efterge tilldömda rättegångskostnader. Dennafråga får prövas med ledning av gällande kommunalrättsliga grundsatser.Motionen avstyrks. Också motion 1982/83:1680 av .-rne i ()om generalklausul till skydd för medborgarna har en konkret händelse sombakgrund. Det gäller det fall där en ensamstående äldre kvinna debiterats envattenkostnad på ca . Kontroll av vattenmätaren och eventuella läckori fastigheten har enligt motionen inte förklarat den höga förbrukningen.Motionären framhåller att feldebiteringar av liknade slag aldrig helt kan KU1982/83:21 33 Därför borde kommunallagen innehålla en"generalklausul". Med stöd av denna skulle det vara möjligt förkommunerna att debitera skäliga avgifter. I fråga om vattenavgifter tillämpas lagen (1970: 244) omallmänna vatten-och avloppsanläggningar. Enligt denna lag är ägare av fastighetinom allmän va-anläggnings verksamhetsområde skyldig att betala avgifter tillhuvudmannen (kommun eller enskilt rättssubjekt). Avgiftsskyldigheten skallfördelas mellan fastigheterna efter "skälig och rättvis grund". Utskottet konstaterar att den nyssnämnda lagen ger visstutrymme för skälighetsbedömningar när det gäller vattenavgifter. I fråga omandra fall då onormalt höga förbmkningsavgifter debiterats enskilda utgårutskottet ifrån att berörda organ på ett smidigt och obyråkratiskt sättundersöker de möjligheter som finns att komma till ett så rättvist resultat sommöjligt. Någon anledning att införa en "generalklausul" ikommunallagen i detta syfte finns enligt utskottet inte. Motionerna 1981/82:879 av MargaretaAndrén (fp) och (fp) samt 1982/83: 1686 av () ochKarin () behandlar kommunallagens särbestämmelser för Stockholmskommun resp. frågan om proportionella val av nämnder i . En utredning som tillsatts på inititativ (KU1976/77:25) har granskat den särskilda organisationen av kommunalförvaltningeni i syfte att åstadkomma störte enhetlighet i lagstiftningen (se SOU1981:53, kommunala styrelse). En viktig utgångspunkt för utredningensöverväganden har varit att skall ha möjlighet att i praktikenbehålla nuvarande ordning, eftersom systemet enligt utredningen fungerar bra.Vissa institutioner föreslås dock bli formellt avskaffade. Drätselnämndensuppgifter skall sålunda övertas av kommunstyrelsen och, liksom är fallet i deflesta andra kommuner, bör det enligt utredningens mening finnas en allmänpolitisk beredningsinstans i stället för borgartådsberedningen. Enligt motion 879 bör få behålla borgartådsberedningenoch drätselnämnden i deras nuvarande form. Enligt motionärerna kan det intevara ett självändamål att avskaffa särbestämmelserna för kommun.Avgörande måste vara att på bästa sätt möjliggöra en väl fungerande demokratiskledning av kommunen. Förslaget i motion 1686 innebär att det skall bli möjligtmed proportionella val i också i fråga omkommunallagsreglerade nämnder. Särtegleringen för del i detta hänseendesammanhänger med att kommunstyrelsen utser borgartåd till ordförande i deflesta nämnderna. Detta speciella valbarhetsvillkor utgör ett tekniskt hinderför en fullt rätt-3 1982/83. KU1982/83:21 34 vis tillämpning av den proportionella valmetoden. Denovannämnda utredningen har vid sin genomgång av särreglerna för borgarrådenfunnit att dessa regler kan undvaras utan att detta medför några förändringarmed avseende på borgartådens ställning. Betänkandet om kommunala styrelse harremissbehandlats. Det övervägande antalet remissinstanser har därvid uttalatsig allmänt positivt om förslaget. Negativ mot förslaget är kommun.Ärendet är under beredning i . Utskottet vill erinra om sina uttalanden om i samband med antagandet av den nya kommunallagen (KU 1976/77:25). Utskottet konstaterade då att det inte hade visat sig möjligt att i dennya enhetliga kommunallagen undvara ett betydande antal särbestämmelser förStockholms kommun. Sådana särbestämmelser var enligt utskottet självfalletägnade att i viss mån minska lagens överskådlighet. Även när det gällerbestämmelsernas sakliga innebörd ansåg utskottet att särregleringen iblandframstod som mindre lämplig. Inte minst med hänsyn till att de störstakommunerna och landstingskommunerna har administrativa problem av samma artoch omfattning som borde den särskilda organisationen avkommunalförvaltningen i ses över. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det inte ärönskvärt att kommunallagen i så stor omfattning som f. n. innehållersärbestämmelser för . för Stockholmhar enligt utskottet visat att det är möjligt att öka enhetligheten ochöverskådligheten i kommunallagen utan att den speciella ordningen i Stockholmskommun i praktiken behöver rubbas alltför mycket. Utskottet utgår ifrån attregeringen under den fortsatta beredningen av detta ärende prövar olikamöjligheter i syfte att tillgodose såväl kraven på ökad enhetlighet i kommunallagensom kommuns särskilda önskemål. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet mofion 879. Att bryta ut frågan om proportionella val tillkommunallagsreglerade nämnder i i ett särskilt beslut ärenligt utskottet mindre lämpligt. Även motion 1686 avstyrks därför avutskottet. Frågan om begreppet stad som benämning på vissa tätortertas upp i motion 1981/82:1153 av () och (). Motionärernaföreslår att kommunallagen kompletteras med en bestämmelse där det skall framgåatt vissa tätorter skall benämnas stad utifrån givna kvalifikationskrav ochatt de tätorter som var städer före kommunreformen automatiskt skall ansesuppfylla detta krav. Denna fråga har varit föremål för behandling i riksdagenbåde i samband med riksdagsbeslut om införande av enhetligkommunbeteckning och . Vid båda tillfällena harutskottet bl. a. framhållit att det inte finns något hinder för kommun, som såönskar, att använda KU 1982/83:21 35 beteckningen"stad" i de fall då detta inte har någon kommunalrättslig betydelse.Utskottet står kvar vid denna uppfattning och avstyrker motionen. I motion 1981/82:1644 av m.fl. (vpk)begärs förslag om en särskild lagstiftning för kommunala bolag som är bättreförenlig med kravet på demokrati än aktiebolagslagens regler. Kommunalföretagskommitténhar i ett delbetänkande, (SOU 1982: 13) Kommunalföretaget, bl. a. övervägt omdet finns anledning att begränsa kommuns befogenhet att driva verksamhet iföretagsform och om en ny företagsform bör skapas. Kommittén harfunnit att det i kommunerna knappast finns något intresse för en ny företagsform.Kommittén har därför valt att föreslå att kraven på bättre insyn, inflytandeoch kontroll i den verksamhet som kommunerna bedriver i bolagsform tillgodosespä annat sätt. Betänkandet har remissbehandlats och bereds f. n. i . mening bör regeringens beredning av denna fråga avvaktas innanställning tas till förslaget i motionen. Utskottet avstyrker motionen. Denkommunala budgeteringen och revisionen behandlas i två motioner. I motion1982/83:1138 av () och () begärs förslag omskärpta krav på den kommunala revisionens oberoende samt på revisorskompetens. Enligt motion 1982/83:1682 av () bör övervägas att ikommunallagen införa krav på att även flerårsbudgetar skall vara balanserade, iförsta hand för de två åren närmast efter kommande budgetår. Vidare börkommunen åläggas att anlita utomstående kvalificerade revisorer med vissaintervaller. Enligt4 kap. 3 § kommunallagen skall kommun och landstingskommun ärligen upprätta enbudget för nästa kalenderår. Budgeten skall innehålla en plan för ekonominunder budgetåret. I planen skall redovisas de anslag som skall utgå ochtäckningen av medelsbehovet med angivande av skattesatsen. 1propositionen med förslag till ny kommunallag (prop. 1975/76: 187 s. 500)framhöll kommunministern i likhet med flera remissinstanser att betydelsen avekonomisk långtidsplanering i kommunerna och landstingskommunerna ökat. Hanvar emellertid av den uppfattningen att behovet av långtidsplanering är ganskaväl tillgodosett i kommunerna och landstingskommunerna och ansåg det därföropåkallat att reglera eller omnämna den kommunala flerårsbudgeteringen iparagrafen. Utskottet (KU 1976/77:25 s. 80) övervägde att föreslå enbestämmelse om att budgeten skall omfatta en flerårsdel i vilken redovisasbedömningar av den mera långsiktiga utvecklingen. Utskottet stannade emellertidav de skäl som anfördes i propositionen för att tillstyrka propositionen idenna del. KU1982/83:21 36 Utskottet har inte funnit anledningatt frångå den ståndpunkt som intogs i samband med behandlingen av förslagettill ny kommunallag. Motion 1682 avstyrks således i nu berörd del. Beträffande bestämmelserna om den kommunala revisionenskall erinras om att dessa regler togs in i ett särskilt kapitel (5 kap.) iden nya kommunallagen. Härigenom markerades revisorernas oberoende ställningoch självständighet i förhållande till förvaltningsorganen. Enligt 5 kap. 1 § väljer nyvalda fullmäktige dåval i hela riket av fullmäktige har ägt rum tre eller flera revisorer samtminst lika många revisorssuppleanter för granskning av de tre följande årensverksamhet. Beträffande valbarhet till revisor eller revisorssuppleant m. m.gäller i allt väsentligt samma regler som för valbarhet till fullmäktige. I fråga om valbarheten anförde kommunallagsutredningen(SOU 1974:99 s. 334) att behovet av att kunna tillföra revisionen sakkunskaputifrån numera tillgodoses genoni: att samtliga kommuner och landstingskommuneranlitar någon form av fackrevision. För de förtroendevalda revisorerna bordeenligt utredningens mening i princip samma valbarhetsvillkor gälla som förandra förtroendeuppdrag. I propositionen (prop. 1975/ 76: 187 s. 524) anslötsig kommunministern till denna bedömning. Utskottet delar den i förarbetena till den nyakommunallagen uttryckta uppfattningen att några särskilda valbarhetsvillkor ejskall finnas för kommunala revisorer. I sammanhanget bör också erinras om denverksamhet på revisionsområdet som bedrivs av ochLandstingsförbundet. Utskottet avstyrker motion 1138 och 1682 i återståendedel. Möjligheten att anordna telefonsammanträden med kommunalanämnder tas upp i motion 1982/83: 1140 av m.fl. (s). Enligtmotionärerna bör telefonsammanträden komma i fråga i första hand för t. ex.extra sammanträden eller när det kan vara svårt att samla ledamöternatill ett sammanträde. Något uttryckligt förbud emot telefonsammanträde finnsinte i kommunallagen. Emellertid härden ståndpunkten intagits, bl.a. avcivilministern i ett frågesvar , att sådana sammanträden inte står iöverensstämmelse med gällande reglering. Enligt utskottet bör man av såväl principiella sompraktiska skäl stå fast vid denna ståndpunkt. Tre motioner från centerpartihållbehandlar olika frågor med anknytning till den kommunala demokratin. Det ärmotionerna 1981/82: 2080 av m.fl. (c) om åtgärder för attbefrämja livskvalitet, 1982/ 83:1084 av () och i (c) om kooperativ verksamhet samt 1982/83: 1127 yrkandena 1-4 av ThorbjörnFälldin m.fl. (c) om den kommunala demokratin. KU 1982/83:21 37 I motion 1127 anförs att sedan kommunaldemokratiskakommitténs arbete nu har slutförts bör uttala sig för ett fortsattutrednings- och reformarbete i syfte att stärka den kommunala demokratin.Motionärerna anser vidare att det är ett värdefullt och intressantforskningsarbete som har genomförts i nära samarbete med denna kommitté. Enarbetsgmpp med företrädare för de förtroendevalda och de båda kommunförbundenbör se till att forskningsresultaten så snabbt som möjligt kan nyttiggöras idet fortsatta reformarbetet. En tredje fråga som tas upp i motionen är denframtida prövningen av framställningar om kommundelning. Enligt motionen ärdet illavarslande att civilministern i årets budgetproposition signalerarskärpt praxis när det gäller att tillmötesgå lokala önskemål om kommundelningdär detta är ägnat att stärka den kommunala demokratin. Slufligen betonas imotion 1127 att arbetet med en vidareutveckling av verksamheten med lokalaorgan i kommunerna måste fullföljas med kraft så att man snart kan gå vidaremed frågan om direkta val till dessa organ. Svårigheterna att skapa en välavvägdlagstiftning på detta område är dock enligt motionen betydande. Delokala organen i kommunerna behandlas också i motion 2080. Inrättandet avdessa organ innebär enligt motionen att besluten kommer närmare människorna.För framtiden kan det också vara angeläget att försöksverksamhet meddirektvalda lokala organ får inledas. Imotionerna 1084 och 2080 stödjs tanken på kooperativ verksamhet på lokal nivå.Enligt motion 1084 måste samhällets uppgift bli att inom ramen för enbibehållen social trygghet stimulera kooperativ verksamhet mellan människor ideras invanda sociala omgivning. Genom statliga anslag bör fem kommuner medolika förutsättningar utväljas för försöksverksamhet medböljan under nästa budgetår. , vars arbete pågått , kommer att slutförade uppdrag som kommittén erhållit. Därefter avses kommittén få nyautredningsdirektiv. Kommitténhar varit administrativt ansvarig för genomförandet av ett forskningsprojektför utvärdering av indelningsreformen. Forskningen har bedrivits inom denkommunaldemokratiska forskningsgruppen som avgett 15 rapporter.Forskningsarbetet är avslutat och sammanfattande framställningar förbereds.Under våren 1983 framlägger kommittén ett betänkande om den fortsatta kommunalaforskningen. Fråganom kommunindelningen behandlas i årets budgetproposition (prop. 1982/83:100,bilaga 15). Enligt civilministern visar utvärderingar att kommundelningar bl.a. leder till ekonomiska påfrestningar och behov av att bygga ut den kommunalaförvaltningen. Mot denna bakgrund bör, anser civilministern, framställningar omdelning av kommuner prövas restriktivt. Detta gäller särskilt i fall då denberörda kommunen motsätter sig en delning. Civilministern erinrar i dettasammanhang om att enligt 1 kap. 1 § lagen (1979:411) om ändring i riketsindelning i kommuner, landstingskom-A 1982183.4 saml. KU 1982/83:21 38 muneroch församlingar, får beslut om indelningsändring mot en berörd kommuns viljameddelas endast om det finns synnerliga skäl. Enligtlagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna har sedan den 1 januari1980 lokala organ (kommundelsnämnder, distriktsnämnder, institutionsstyrelser)med förvallande och verkställande uppgifter kunnat inrättas både på detkommunallagsreglerade och specialreglerade området. Lagen möjliggör att lokalaorgan etableras i olika delar av en kommun antingen sektorsvis eller gemensamtför flera sektorer av den kommunala förvaltningen. Ett antal kommuner prövarsedan några år en organisation med lokala organ medan ett 50-tal kommunerutreder frågan. Längst har försöksverksamheten kommit i kommun. Försökenmed lokala organ utvärderas i ett forskningsprojekt. Iett framlagt betänkande (Ds Kn 1981:8) redovisar kommunaldemokratiskakommittén vilka principer som kan läggas till grund för direktval av lokalaorgan. kommer kommittén vidare att framlägga förslag om lokalaorgan i landstingskommunerna. Dessutom skall nämnas att en särskildreferensgrupp i behandlar bl.a. lagstiftningsfrågor somuppkommit som en följd av tillkomsten av lokala organ. Kooperativverksamhet behandlas inom ramen för det översynsarbete om relationerna mellansamhäller och folkrörelserna som pågår inom . Under år 1983planeras en handbok i kooperativ verksamhet och en rapport som berörkooperativ för tjänster. Somframgår av den redogörelse som utskottet lämnat ovan håller ett brett upplagtutrednings- och forskningsarbete inom det kommunaldemokratiska området på attavslutas. Planer på en fortsättning av detta arbete är emellertid redan underutarbetande. Enligt utskottets mening är därför något initiativ från riksdagenssida i detta hänseende inte nödvändigt. Vadbeträffar frågan om kommundelningar anser utskottet att kommunaldemokratiskaskäl någon enstaka gång kan mofivera att en kommun delas. Utskottet delar dockcivilministerns uppfattning att problemen med den kommunala demokratin i förstahand bör lösas på annat sätt än genom ytteriigare kommundelningar. uppfattning är inrättande av lokala organ ett bättre sätt attfördjupa den kommunala demokratin än kommundelningar. Utskottet ser positivt påden omfattande försöksverksamhet på området som f. n. pågår i landet.Ytterligare erfarenheter måste först erhållas av den nuvarandeorganisationsformen inna:n t. ex. frågan om direktval till de lokala organenkan övervägas. Svårigheterna med direktvalda lokala organ är dock, sommotionärema också påpekar, betydande. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion 1127 yrkandena 1-4.