bet · G601JoU17 · 1982-12-31 00:00:00 — mening är det dock ofillfredsställande att ideella föreningar skullehelt sakna formell besvärsrätt i dessa ärenden. Utskottet finner därför attregeringen bör pröva möjhgheterna att införa en besvärsrätt i enlighet medmotionens synpunkter. Eventuella svårigheter att avgränsa kretsen avbesvärsberättigade organisationer kan lösas genom att regeringen gesbemyndigande att genom en uppräkning i miljöskyddsförordningen närmare angevilka organisationer som kan komma i fråga. Självskrivna i detta sammanhang ärenligt utskottets mening och Miljöförbundet.Ytterligare exempel är organisationer som tillvaratar allergikernas intressen imiljöfrågor. Det får ankomma på regeringen att efter vederbörligtutredningsförfarande framlägga förslag rörande omfattningen av ifrågavarandekrets. Vad utskottet anfört med anledning av motion 1981/82:1036 bör avriksdagen ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 1bort ha följaiide lydelse: 1. beträffande besvärsrätt i miljöskyddsärenden attriksdagen med anledning av motion 1981/82:1032 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om besvärsrätt för ideella organisationer m. m. Tillsyn och kontroll (mom. 2) (), iLjung (m), (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 3 börjar med "Utskottet delar" och på s. 4 slutar med"till känna" bort ha följande lydelse: Utskottet erinrar om att en proposition om ombildning m.m. av AB (Svelab) nyhgen behandlats i utskottet (prop.1982/83:21, JoU 1982/83:9). De av utskottet fillstyrkta förslagen rörandeverksamheten vid Svelab innebär bl. a. en samordning och effektivisering av JoU1982/83:17 , 11 samhällets laboratorieresurser vad gäller kontrollen avvatten, livsmedel, miljö m. m. Detta bör i stor utsträckning kunna tillgodosesyftet med motion 1981/82:1921 i berörd del. Under alla förhållanden bör manenligt utskottets mening avvakta igångsättningen m. m. av ett rekonstrueratSvelab innan ställning tas till förslaget att inrätta ytterligare ett serviceorganpå miljökontrollens område. Motionsyrkandet i fråga avstyrks därför. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffandetillsyn och kontroll attriksdagen avslår motion 1981/82:1921 yrkande 9 b, Rättstillämpningen enligt miljöskyddslagen (mom.3) (), iLjung (m), (), . (), (),() och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 6 som börjar med "Vad däremot" och slutar med "bör gesregeringen till känna" bort ha följande lydelse: När det gäller ansvarsreglerna i miljöskyddslagen finnsenligt utskottets mening inget prakfiskt behov av en förlängning avpreskriptionstiden till . De fall där högre straff och längrepreskriptionstid är befogade torde utan undantag gälla brott som faller inombrottsbalkens tillämpningsområde. Också från principielL synpunkt måsteallvarliga invändningar göras mot mofionsförslaget, som utgör ett olyckligtavsteg från den enligt gällande ordningen att preskripfionstidenslängd bestäms av det straffmaximum som gäller för brottet. Utskottet avstyrkermotion 1981/82:1921 yrkande 9 c. dels den del av utskottets yttrandepå s. 7 som börjar med "Det sagda" och på slutar med "motion1981/82:1036" bort ha följande lydelse: Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1981/ 82:1036. dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffanderättstillämpningen enligt miljöskyddslagen att riksdagenavslår motion 1981/82:1036 och mofion 1981/ 82:1921 yrkande 9 c. JoU 1982/83:17 12 Skadeståndvid miljöskador (mom. 4) (), i (), HansWachtmeister (m), (), (), ()och () anför: Utskottethar i fråga om skadestånd vid miljöskador förordat fortsatt utredning avhithörande frågor. Även vi anser att det behövs bättre ersättningsmöjligheterför dem som drabbas negativt av kemiska produkter m. m. och att frågan bör bliföremål för vidare överväganden. Utöver det system med en subsidiärt ansvarigfond som antyds i betänkandet vill vi peka på möjligheten att regleraansvarsfrågorna genom ett försäkringssystem, innebärande någon form avobligatorisk ansvarsförsäkring för miljöfarliga företag m. m. Detta alternativhar bl. a. den fördelen att försäkringspremien kan varieras efter graden avmiljöfarlighet hos resp. företag liksom efter företagets sätt att efterlevagällande villkor och föreskrifter för den miljöfarliga verksamheten. Subsidiärtskadeståndsansvar kan därvid vid behov - t. ex. då ett skadevållande företagnedlagts - utkrävas av försäkringsgivaren, dvs. vederbörande försäkringsbolag.Vi förutsätter att det fortsatta utredningsarbetet omfattar även sådanaersättningssystem som vi här förordat.