bet · G601AU15 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:15 om styrelserepresentation för anställda vid länsstyrelseroch polisstyrelser (prop. 1982/83:76) I betänkandet behandlas proposition1982/83:76 om personalföreträdare i vissa statliga myndigheters styrelse samtfem motioner som väckts under allmänna motionstiden . Utskottet tillstyrker i betänkandetregeringens förslag i proposition 76 om tillägg till lagarna om val avledamöter i länsstyrelses styrelse resp. om vad som avses med polismyndighet.Lagändringarna syftar till att förtydliga att personalen liksom i andrastatliga styrelser kan vara representerad i styrelserna för länsstyrelserna ochde lokala polisstyrelserna. En sådan personalrepresentation finns redan viddessa styrelser. I tre motioner, 1044 av (), 1519 av NicGrönvall (m) och 1526 av () och (), har yrkatsavslag på propositionen. Dessa motioner avstyrks av utskottet. Moderatasamlingspartiets företrädare har med anslutning till motionerna reserverat sigför avslag på propositionen. I motion 1526 begärs vidare en närmare reglering av omfattningenav personalföreträdarnas rätt att delta i styrelsebesluten. Även i motion 2051av m. fl. (s) önskas ett klarläggande av kompetensområdet förpersonalföreträdarnas beslutanderätt som motionärerna förespråkar enviss vidgning av denna rätt. Utskottet gör vissa påpekanden men finner intepåkallat att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna. Företrädarna förcenterpartiet och reserverar sig för bifall till motion 1526 i dendelen. Inte heller har utskottet ställt sig bakom en i motion1045 av () och () begärd utredning om en klararegränsdragning för personaUnflytandet i statliga organ med hänsyn till denpolitiska demokratin. Moderata samlingspartiets företrädare har reserverat sigför bifall till denna motion. I propositionen föreslår regeringenefter föredragning av statsrådet att skall anta inomkommundepartementet upprättade förslag till 1 1982/83. AU1982/83:15 2 1. lag om ändringi lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse, 2. lag om ändringi lagen (1972:509) om vad som avses med polismyndighet m. m. Förslaget under 2 har utarbetats i samråd med chefen förjustitiedepartementet. Lagförslagenfogas till detta betänkande som bilaga. 1982/83:1044 av () Imotionen yrkas att avslår proposition 1982/83:76. 1982/83:1519 av () Imofionen yrkas att avslår proposition 1982/83:76. 1982/83:1526 av () och () I mofionen yrkas att beslutar att avslåproposition 1982/83:76 och begära att regeringen återkommer med förslag ienlighet med vad som angetts i motionen. 1982/83:1045 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omatt det uppdrag som beställt beträffande utredning av gränsdragningenmot den politiska demokratin vid tillämpning av personalinflytandet inom denkommunala sektorn utvidgas till att även gälla statliga styrelser. 1982/83:2051 av m. fl. 1 motionen yrkas att hos regeringen begär enöversyn av kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighet m.m. i enlighet med motionens intentioner. kan de anställda fårepresentation i styrelserna för de statliga myndigheterna. Riktlinjer fördenna styrelserepresentation drogs upp i proposition 1974:1 bilaga 2(Gemensamma frågor) och godkändes av (InU 1974:4, rskr 95). Föreskrifter om styrelserepresentationen har däreftermeddelats i förordningen (1974:224, senast omtryckt 1982:1279) ompersonalföreträdare i statlig myndighets styrelse m.m. Enligt förordningen fårutses två (i vissa fall tre) personalföreträdare. Det är regeringen sombestämmer vid vilka myndigheter personalen skall få utse företrädare istyrelsen. ' utsågs personalföreträdarna av regeringen på förslagav personalorganisationerna. utses de (och entledigas) direkt avpersonalorganisationerna enligt bestämmelser som finns i lagen (1976:230) om rätt för AU1982/83:15 3 arbetstagarorganisation att utse och entlediga företrädareför de anställda i styrelse eller annat organ vid statlig myndighet. Lagens ochförordningens bestämmelser om förfarandet vid förordnande avpersonalföreträdare kan ersättas av kollektivavtal. Styrelserepresentation för de anställda är allmäntförekommande i den statliga förvaltningen, däribland samtliga polisstyrelseroch flertalet länsstyrelser. Gemensamt för länsstyrelserna och polisstyrelserna är attledamöterna i dessa styrelser utses genom val och att styrelsernassammansättning är reglerad i lag. I de aktuella lagarna finns dock f. n.ingenting utsagt om personalföreträdare. Det har inte heller funnitsnågon föreskrift i personalföreträdarekungörelsen som tar sikte på det falletatt en styrelse har sin sammansättning fastställd genom lag. Denförfattningsmässiga regleringen av personalrepresentationen i sådana fall harsålunda varit ofullständig. Regeringen beslöt att göra vissaändringar i personalföreträdarekungörelsen. Till dessa ändringar hör etttillägg till 1 § av innebörd att personalrepresentafion får finnas i sådanastyrelser som har sin sammansättning fastställd i lag endast om detta är utsagti lagen. Vidare beslöt regeringen att genom den nuföreliggande propositionen föreslå lagändringar som bekräftar attpersonalrepresentation får förekomma hos länsstyrelserna och polisstyrelserna.Lagförslagen har formen av tillägg till lagen (1976:891) om val av ledamöter ilänsstyrelses styrelse resp. lagen (1972:509) om vad som avses medpolismyndighet m. m. I tre motioner- 1044 av (), 1519 av NicGrönvall (m) och 1526 av () och () - yrkas attriksdagen skall avslå propositionen. 1 motionerna 1044 och 1519 hänvisas tillatt sedan styrelserepresentationen införts har de anställda även fåttinflytande över beslutsprocessen genom medbestämmandelagen. Motionärerna hävdaratt de båda formerna av medinflytande inte är förenliga med varandra.Oklarheterna i detta system bör inte genom den föreslagna lagstiftningen vidgaseller permanentas. I motion 1526 åberopas att personalföreträdarnas rätt attdelta i besluten inte är klart avgränsade. Motionerna ger enligt utskottets mening anledning betonaatt det nu inte är fråga om att skapa några nya former för personalinflytandeutan om en författningsmässig anpassning till en etablerad ordning.Om man följer avslagsyrkandena i motionerna blir däremot följden att dennaordning bryts, dvs. den nuvarande personalrepresentationen vid länsstyrelsernaoch polisstyrelserna upphör fr. o. m. . Utskottet är inte berettatt medverka till att ett lagstiftningsärende av förevarande formella slag fårsådana konsekvenser och avstyrker därmed de aktuella motionsyrkandena. De avregeringen föreslagna lagändringarna bör således antas av . 1* 1982/83. AU1982/83:15 4 () och BertilFiskesjö (c) anser, som nämnts, i motion 1526 att de anställdas rätt att deltai besluten inte är klart avgränsad. De vill därför få den frågan reglerad medutgångspunkt i att personalen endast har rätt att delta i beslut i ärenden somrör förhållandet inom myndigheten. () och () pekar i motion 1045på att personalföreträdarereform och medbestämmandelag gettupphov till ett dubbelt regelsystem. Det kan ifrågasättas om det behövs.Därtill kommer att personalrepresentanterna i en styrelse kan få ta ställningtill ärenden som uttryckligen är undantagna från det inflytande som personalenhar enligt medbestämmandelagen. Den utredning begärt omgränsdragningen mot den politiska demokratin på den kommunala sektorn bördärför få sitt uppdrag vidgat att avse även gränsdragningen förpersonalinflytandet i statliga organ. m. fl. (s) förespråkar i motion 2051 en vissvidgning av personalföreträdarnas beslutanderätt. De anser det vara av vikt attpersonalens kunskaper i arbetstekniska frågor tas till vara, bl. a. dekonsekvenser en lag medför i den praktiska tillämpningen. 1 frågor av detslaget bör personalföreträdarna ha rätt att delta i besluten. Vidare ansermotionärerna att personalföreträdarnas kompetensområde bör klargöras genom enexemplifiering i personalföreträdarekungörelsen. Denna bör alltså bli föremålför en översyn i de angivna hänseendena. personalföreträdarereform hade till syfte attunderlätta de anställdas möjligheter att påverka sin arbetssituation och attengagera och intressera de anställda för myndighetens verksamhet och därmed fåett gott arbetsresultat. Medinflytandet i ledningsorganens arbete sågs som ettväsentligt inslag i ett företagsdemokratiskt sätt att bedriva statlig verksamhet. Reformen föregicks både av en försöksverksamhet och av enutredning. Utredningsförslaget gick ut på att personalföreträdarna skulleinträda som "fullvärdiga" ledamöter i de statliga styrelserna. Dettamötte stark kritik vid remissbehandlingen. Föredragande statsrådet framhöll ipropositionen (s. 40-41) att det finns många skäl som talade för ett vidgatpersonalinflytande i den högsta ledningen för statliga myndigheter. Reglernahärom måste dock utformas på ett sådant sätt att allmänt medborgerliga intresseninte träds för när och att de håller sig inom den ram som konstitutionen anger.Av dessa skäl får undantag i personalens beslutanderätt göras när det är frågaom beslut "som har avseende på det slag av verksamhet som myndighetenskall bedriva". Som exempel på ärenden som faller utanför personalensbeslutsrätt anfördes i sammanhanget prisregleringsfrågor inomjordbruksnämndens område och tillstånds- och medborgarskapsärenden inominvandrarverkets område. Som exempel på beslut som skulle kunna omfattas avpersonalföreträdarnas beslutanderätt angavs beslut om arbetsmetoder,arbetsfördelning, organisation och rationalisering inom myndigheten, budget,petita, perso- AU1982/83:15 5 nalpolitik, personalplanering, tjänstetillsättning,vidareutbildning, lokaler och personalhälsovård. Det kan tilläggas att vid riksdagsbehandlingen av reformenbetonade det dåvarande inrikesutskottet i ett enhälligt betänkande (InU 1974:4s. 6-7) att inflytandet för de anställda måste utformas så, att de politiskainstansernas bestämmanderätt i grundläggande frågor inte träds för när. Deavgränsning-ar som i detta avseende gjorts i propositionen godtogs avutskottet. Som framgår av redovisningen kan den av statsmakternaredan gjorda avgränsningen av personalföreträdarnas beslutsrätt sägassammanfalla med kravet på hur en sådan bör utformas enligt motion 1526, dvs.beslutsrätten avser ärenden som rör förhållandena inom myndigheten. Däravföljer att det inte kan anses påkallat att ta upp frågan om en avgränsning avpersonalföreträdarnas beslutanderätt i styrelser från det som är motionensutgångspunkt. Motionen bör därför inte leda till någon åtgärd. Det framgår vidare av redovisningen för bakgrunden till1974 års reform att avgränsningen av de ärendeslag som skall falla inom resp.utanför området för personalföreträdarnas beslutsrätt var resultatet av enavvägning mellan å ena sidan allmänna och konstitutionella intressen och åandra sidan personalintressena. Utskottet är inte berett att på grundval av vadsom anförs i motion 2051 förorda en ändring i den intresseavvägning somstatsmakterna har stannat för. Inte heller är utskottet berett förorda att man ipersonalföreträdarekungörelsen exemplifierar de frågor i vilkas avgörandepersonalföreträdarna får delta. Oavsett om man i kungörelsen tar in denexemplifiering som finns i de ovan redovisade förarbetena eller inte kommer detändå att uppstå tveksamma gränsfall på grund av de skiftande förhållanden undervilka de olika myndigheterna arbetar. Problemet med de tveksamma fallen harlösts så att det är de enskilda styrelsernas sak att besluta ompersonalföreträdarna skall få delta i avgörandet. Det beslut som fattas i dennaprocedurfråga kan sedan överklagas till regeringen. Sådana överklaganden tillregeringen har också förekommit i några fall. På denna väg kommer alltsåsuccessivt förtydliganden fram genom vägledande utslag från regeringens sida. Med hänsyn till det anförda bör motion 2051 inte föranledanågon åtgärd. I motion 1045 ifrågasätts om det finns anledning att hakvar personalrepresentation i de statliga styrelserna sedan man fått ettpersonalinflytande via medbestämmandelagstiftningen. Utskottet vill därförtillfoga att reform självfallet haft som förebild den rätt till styrelserepresentationsom något tidigare infördes för anställda i aktiebolag m. fl. enskilda företag.Denna rätt till styrelserepresentation på den privata sidan har beståttoinskränkt även efter medbestämmandereformen. Och när den reformen genomfördesansågs de statsanställdas deltagande i styrelsearbetet vara av väsentligbetydelse som komplement till andra inflytandeformer. En tidigare storleksgränsför myndigheterna (minst 100 anställda) slopades så AU1982/83:15 6 att personalföreträdare skulle kunna finnas vid i principalla myndigheter med självständiga verksfunktioner. Mot den bakgrunden och medhänvisning i övrigt till vad ovan anförts kan utskottet inte ställa sig bakomett utredningskrav med det i motion 1045 angivna syftet. Utskottet avstyrkerföljaktligen den motionen. 1. beträffande ändring i lagen om.val av ledamöter i länsstyrelses styrelse m. m. attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:1044, 1982/ 83:1519 och 1982/83:1526i motsvarande del bifaller proposition 1982/83:76, 2. beträffande avgränsning avpersonalföreträdares beslutande rätt attriksdagen avslår motion 1982/83:1526 i motsvarande del, 3. beträffande vidgning avpersonalföreträdares beslutanderätt att avslår mofion 1982/83:2051, 4. beträffande utredning omgränsdragningen för personalinflytan det i statliga organ attriksdagen avslår motion 1982/83:1045. Närvarande: (), (), ErikJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (),(vpk), (), (), StenÖstlund (s) och i (c). AU1982/83:15 7 Ändring i lagen om val av ledamöter i länsstyrelsesstyrelse m. m. (mom. 1) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 3 som börjar "Motionerna ger" och slutar "avriksdagen" bort ha följande lydelse: Lagstiftningen om val av ledamöter i länsstyrelser ochpolisstyrelser har till syfte att invånarna i länen skall kunna utövainflytande på sammansättningen av dessa förtroendemannastyrelser. Valreglernahar utformats så, att sammansättningen skall avspegla de politiska partiernasstyrka i resp. län. Det är för att tillgodose dessa synpunkter som landstingenutser samtliga styrelseledamöter utom ordföranden. När den aktuella lagstiftningen antogs åren 1976 resp.1981 diskuterades inte personalföreträdarnas fortsatta ställning i styrelserna.Det är att märka att personalföreträdarna i vissa frågor intar ställning somledamot i styrelsen med samma rättigheter och skyldigheter som annan ledamot.Vilka dessa frågor är har inte klart avgränsats. Praxis beträffandepersonalföreträdarnas beslutanderätt är också långtifrån enhetlig. I enlänsstyrelse kan personalföreträdarna delta i behandlingen av frågor som rörde anställdas dagliga arbetsförhållanden. Men i en annan länsstyrelse kan dedelta i behandlingen av så gott som samtliga ärenden. Det är uppenbart att dedärvid i känsliga lägen kan få en balansroll i styrelserna som direkt stridermot syftet att sammansättningen och därmed avgörandena i styrelserna skallavspegla den politiska opinion som råder i länet. I sammanhanget bör inte förbises att de anställda ärtillförsäkrade inflytande över beslutsprocessen genom medbestämmandelagen ochdet statliga medbestämmandeavtalet. Med hänsyn härtill och vad ovan anförtsansluter sig utskottet till yrkandena i de aktuella motionerna om att de avregeringen föreslagna lagändringarna skall avvisas av . dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande ändring i lagen omval av ledamöter i länsstyrelses styrelse m. m. attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:1044, 1982/ 83:1519 och1982/83:1526 i motsvarande del avslår proposition 1982/83:76. AU1982/83:15 8 Avgränsning av personalföreträdares beslutanderätt(mom. 2) (), () och i (c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar "Som framgår" och slutar "någonåtgärd" bort ha följande lydelse: Vid personalföreträdarereform gjordes enavgränsning av personalföreträdarnas beslutanderätt som kan sägas sammanfallamed kravet på hur en sådan rätt bör utformas enligt motion 1526, dvs.beslutanderätten avser ärenden som rör förhållandena inom myndigheten. Dettaframgår dock inte av personalföreträdarekungörelsen. Där görs ett slags avgränsningpå det sättet att personalföreträdarna ges ställning som ledamot av styrelsen -med rösträtt - när denna handlägger frågor "som ej har avseende på detslag av verksamhet myndigheten skall bedriva". Ett sådant uttryckssätt gerringa vägledning när styrelserna i de konkreta fallen skall ta ställning tillom personalföreträdarna är behöriga att delta i besluten eUer ej. Det äremellerfid betydelsefullt att det råder full klarhet om var gränserna förpersonalföreträdarnas beslutanderätt skall gå enligt statsmakternasintentioner. Länsstyrelserna och poHsstyrelserna skall nämligen i sinsammansättning spegla de politiska styrkeförhållanden som råder inom länet.Erfarenheten visar att så inte alltid har varit fallet. Hänsynen till demedborgerliga och konstitutionella intressena som spelade en stor roll vid 1974års reform får därför särskild tyngd i dessa styrelser. På grund av det anförda framstår det som angeläget att enreglering kommer till stånd av personalföreträdarnas rätt att delta istyrelsebesluten. Det bör direkt av den aktuella kungörelsetexten framgå vadsom är statsmakternas intentioner i detta hänseende, att, som ovan sagts,personalföreträdarnas beslutanderätt endast rör förhållandena inom den egnamyndigheten. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande avgränsning avpersonalföreträdarnas beslutanderätt attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1526 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1982/83:15 9 Utredning om gränsdragningen för personalinflytandet istatliga organ (mom. 4) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "I motion" och på s. 6 slutar "denmotionen" bort ha följande lydelse: Genom personalföreträdarereform och 1976 årsmedbestämmandereform har skapats två parallella system för personalinflytandeti statsförvaltningen. Man kan, som görs i motion 1045, fråga sig om det ärbehövligt med detta dubbla system för personalinflytandet. Men därtill kommeratt personalrepresentanterna i en styrelse kan ha rösträtt och därmed ettdirekt inflytande även i frågor där personaUnflytandet enligt medbestämmandelagenhar fått vika av hänsynen till den politiska demokratin. Detta är givetvisotillfredsställande och aktualiserar behovet av ett närmare klarläggande avgränserna för personalens inflytande i de statliga organen med hänsyn till denpolitiska demokratin. Ett sådant klarläggande synes lämpligen kunna ske isamband med motsvarande utredningsarbete om personalinflytandet på denkommunala sektorn som har begärt (AU 1981/82:4 och 10, rskr113). Vad utskottet nu anfört med anledning av mofion 1045 börges regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande utredning omgränsdragningen för personalinflytandet i statliga organ attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1045 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. AU1982/83:15 10 Lag omändring i lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse lliirigenom föreskrivs att lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrcl.scs styrelse' skallha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse l§ består,utöver ordföranden, av 14 ledamöter, som utses genom val. Valet förrättas avlandstinget. Om det i länet finns en komnum som ej ingår i landstingskommunen,skall valet förrättas av och kommunfullmäktige med den fördelningdem emellan som regeringen bestämmer efter befolkningstalen. I länskall valet förrättas av kommunfullmäktige i . För de ledamötersom har v.ilts av hmdstinget eller kommunfullmäktige skall lika många suppleanterväljas. Ytterligare föreskrifter om val av ledamöter och suppleanter meddelasav regeringen. Utöver vad som anges i 1 § får i enlänsstyrelses styrelse också finnas personalföreträdare. Om personalföreträdareoch om rätt för arbetstagarorganisationer att utse och entlediga dem finnssärskilda föreskrifter. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1981:1108. AU 1982/83:15 11 l..ag om ändring ilagen (1972:509) om vad som avses med polismyndighet m. m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen(1972:509) om vad som avses med p»ilismyndighct m. m. skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydel.te Föreslagen lydelse Med polismyndighet avses polisstyrelsen i distriktet, omej annat följer av lag eller annan författning. Polisstyrelsen består av polischefen och det antal valda ledamöter,minst sex ikIi h(igst åtta, stimlänsstyrelsen bestämmer. Ledamöterna utom polischefen skall väljas av landstinget.Om det i p Utöver vad som anges i andrastycket får i polisstyrelsen också finnas personalföreträdare. Om personalföreträdareoch om rätt för arbetstagarorganisationer alt utse och entlediga dem finnssärskilda föreskrifter. Närmare föreskrifter ompolisstyrelsen meddelas av regenngen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Genom sådana föreskrifter får endast högre polisbefäl ges befogenhetatt besluta i fråga om frihetsberö-vanden. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1981:1109. mlnab/gotab 1983 73809