bet · G601LU36 · 1982-12-31 00:00:00 — Motiveringen till yrkandet finns imotion 1982/83:1605 vari hänvisas till att brottsförebyggande rådet ipromemorian (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen förstärkt skydd för det bundnakapitalet framfört tanken på att en styrelseledamot som avgår skulle bliskyldig att genast anmäla sin avgång till bolagsregist-11 1982/83. LU 1982/83:36 10 ret.Iakttogs inte skyldigheten skulle ledamoten bli solidariskt ansvarig medbolaget för uppkommande förpliktelser. Förslaget ansågs enligt promemorianalltför drastiskt men motionärerna anser likväl att det bör genomföras medhänsyn bl. a. till vikten av att aktiebolagsregistret innehåller aktuellauppgifter och kan utnyttjas rationellt. Motionärerna yrkar (yrkande 3) att detanförda skall ges regeringen till känna. mening är det givetvis angeläget att uppgifterna i aktiebolagsregistretbeträffande styrelseledamöter och andra funktionärer i ett bolag hålls aktueUa.Inte sällan ställs emellertid myndigheterna inför det problemet att det intefinns någon person registrerad som har rätt att företräda bolaget. Somframhålls av motionärerna har frågan om en skärpning av anmälningsskyldighetenbeträffande byten av styrelseledamöter m.fl. övervägts i samband medbrottsförebyggande rådets översyn av lagstiftning mot organiserad och ekonomiskbrottslighet. 1 stället för den av motionärerna förordade lösningen valde manatt föreslå en skyldighet för bolaget att sända in en aktuellförteckning över styrelseledamöter m. fl. På gmndval av förslaget vidtogssedermera en ändring i ABL. Utskottet delar den uppfattning som förs fram iproposition 139 om att de årliga förteckningarna bör kunna vara tiU hjälp närdet gäller att kontroUera att registreringsskyldigheten fullgörs. framhöll (se LU 1982/83:16) vid behandlingen av ettlikartat motionsyrkande saknas ännu underlag för en bedömning av humvida dennya regeln i ABL innebär en tiUfredsställande lösning av det problem som tagitsupp av motionärerna. I anslutning härtill vill utskottet peka på att också dennu föreslagna lagen om uppgiftsskyldighet till aktiebolagsregistret kommer attmedföra en kontroll av ett stort antal äldre registeruppgifter. mening bör erfarenheterna av den tidigare genomförda och den nuföreslagna lagstiftningen avvaktas innan rnan överväger en ytterligareskärpning av lagstiftningen. Motion 1607 yrkande 3 bör därför inte föranledanågon vidare åtgärd. Särskildbolagsform för mindre företag Som inledningsvis redovisats lade 1974 årsbolagskommitté fram ett förslag till lagstiftning om en särskildbolagsform för mindre företag, s. k. andelsbolag. Lagförslaget anslöt sig näratiU ABL. En skillnad var emellertid att andelarna i ett andelsbolag inte skuUekunna överlåtas lika fritt som aktier. Vidare föreslogs ett starkareminoritetsskydd än i aktiebolag. Kommittén föreslog också att andelskapitaleti ett andelsbolag skulle vara lägst . föreslogs att ABLskulle ändras så att den undre gränsen för aktiekapitalet höjdes från 50000 kr.till . Betänkandet remissbehandlades, varvid betydande invändningarframfördes mot förslaget. Med anledning av remisskritiken beslöt den dåvaranderegeringen att inte lägga fram något förslag på gmndval av betänkandet. 1stället skulle frågan om särskilda och enklare regler för de mindre företa- LU 1982/83:36 11 genövervägas ytterligare inom . Det arbete som där efter bedrevs i departementet gav vid handen att i allt väsentligt passar även för mindre företag men att det fanns anledning att ändra ABL i tvä avseenden. Det ena gällde en ökning av möjligheterna att begränsa aktiers fria överlåtbarhet i syfte att delägarkretsen bättre skulle kunna kontrolleras och det andra en ökning av minoritetsskyddet. I propo sition 1979/80:143 (se ovan s. 3) framlades förslag till en ökning av minori tetsskyddet i aktiebolag med få aktieägare. Något förslag om begränsning av aktiers överlåtbarhet innehöll däremot inte propositionen. Med hänsyn till den kritik som lagrådet riktat mot ett i lagrådsremissen upptaget förslag om förköpsklausuler avstod nämligen departementschefen från att lägga fram något förslag pä denna punkt som han konstaterade att det fanns anledning att återkomma till frågan . Proposition143 behandlades av vid 1980/. Både i samband medpropositionen och senare under /81 behandlade utskottet motionervari framfördes önskemål om en särskild företagsform för mindre företag ochmotioner om höjning av minimigränsen för aktiekapitalet (LU 1980/81:4 och 28).På hemställan av utskottet avslog motionerna. Utskottet framhöll attdet på gmnd av flera omständigheter kunde vara lämpligt att ytterligareöverväganden kommer till stånd när det gäller frågan om en skillnad mellan deregler som skall gälla för de största aktiebolagen och de som skall reglera denågot mindre företagens verksamhet. En sådan omständighet var önskemålet attunderlätta nyetablering och stödja de mindre företagen. En annan var behovetav regler som gör det möjligt för delägarna i ett mindre aktiebolag att kunnakontrollera delägarkretsen. Utskottet pekade vidare på att särskilda problemkan uppstå när en eller flera delägare i ett företag med ett begränsat antalaktieägare önskar avsluta sitt engagemang i företaget och att bestämmelser omt. ex. rätt för sådan aktieägare att härvid begära inlösen av aktierna kan blierforderliga. Även när det gäller de största aktiebolagen kunde det uppståbehov av särbestämmelser, som inte rimligen bör gäHa alla aktiebolag. Näraanknytning till frågan om olika regler för större och mindre aktiebolag hadespörsmålet om en höjning av gränsen för aktiekapitalet. Enligt utskottet kundedet vara motiverat att man vid en anpassning av till verksamheteni de största aktiebolagen och införande av särskilda regler för mindre företaghöjde den undre gränsen för aktiekapitalet relativt kraftigt. Utskottetframhöll vidare att europeiska harmoni-seringssträvanden på aktiebolagsrättensområde kunde motivera en förnyad översyn. Av betydelse kunde vidare bli ettframtida ställningstagande tiU frågan om en begränsning av möjligheterna attdriva större företag i handelsbolagsform. Även andra faktorer kunde göra detlämpligt att aktiebolagslagen sågs över. mening var det emellertid inte meningsfullt att då begära en förnyadöversyn av frågan om särskUda bolagsregler för mindre LU 1982/83:36 12 företag.Som konstaterats vid de ingående överväganden av spörsmålet som föregåttproposition 143 passar aktiebolagslagens regler i aHt väsentligt även demindre företagen. Utskottet pekade i sammanhanget också på aft utvecklingenunder senare tid inte gav stöd för antagande aft nuvarande regler i någon merbetydande utsträckning lade hinder i vägen för nyetableringar. Exempelvis hadeunder 3845 nya aktiebolag inregistrerats.Under motsvarande perioder 1978 och 1979 inregistrerades 1 869 resp. 2581 nyabolag. 1motion 1982/83:1617 (fp) yrkas att skall uttala att arbetet på ensärskild bolagsform för mindre företag bör fortsätta. menmg har sedan senast prövade frågan om en särskildbolagsform för mindre företag inte framkommit några omständigheter som tyderpå att behovet av en sådan bolagsform ökat. kan således inte tidenanses mogen för en översyn av spörsmålet. I likhet med vad utskottet uttaladevid /utgår utskottet från att regeringen följerutvecklingen på bolagsrättens område och tar upp frågan om en skillnad mellande regler som skall gälla för de största bolagen och de som skaU reglera demindre bolagens verksamhet till förnyad prövning då så visar sig påkaUat. Medhänvisning tiU det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1617, Enligt ABL gäller som huvudregel att varje aktiehar en röst vid röstning på bolagsstämma. Från huvudregeln får avsteg görasgenom bestämmelse i bolagsordning. Olika röstvärde för aktier i bolaget fårdock inte bestämmas så att röstvärdet för någon aktie överstiger 10 gångerröstvärdet för annan aktie. Motsvarande regler fanns också i 1944 årsaktiebolagslag. Däremot fanns i ännu äldre lagstiftning inte några regler ombegränsning av röstvärdet. Bolag, vari finns äldre aktier med större differensi röstvärdet än 1:10, får enligt övergångsbestämmelserna till aktiebolagslagenutge nya aktier med röstvärden som tiUkommer redan utgivna aktier. Enmotsvarande bestämmelse fanns i promulgationslagen till 1944 årsaktiebolagslag. 1motion 1982/83:1646 (fp) yrkas att som sin mening skall ge regeringentill känna att en utredning bör tiHkallas med uppdrag att föreslå ettslopande av den graderade rösträtten på börsaktier. Utskottetkan i och för sig dela motionäremas uppfattning att huvudprincipen borde varaatt varje aktie skall ha en röst. Som utskottet framhållit då spörsmålettidigare varit aktuellt (se LU 1975/76:14, 1976/77:29, 1977/ 78:20, 1979/80:2och 1982/83:16) måste emeUertid bestämmelserna om röstvärdesdifferens ses motbakgmnd av de regler som gäHt beträffande utlänningars förvärv avaktier i svenska aktiebolag och av fast egendom i . Dessa regler harnyligen setts över. Översynsarbetet har resulterat i två nya lagar som trädde ikraft , nämligen LU 1982/83:36 13 lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m. och lagen (1982:618)om utiändska förvärv av fast egendom m. m. Enligt den förstnämnda lagen fårvissa rättssubjekt, s. k. kontroilsubjekt, inte utan särskilt tiUständ förvärvasä många aktier i svenskt aktiebolag att genom förvärvet förvärvarens andel avaktiekapitalet eller av röstetalet för samtliga aktier i bolaget överstigervissa gränsvärden. I lagen om utländska förvärv av fast egendom m.m. stadgas förbudför kontrollsubjekten att utan tillstånd förvärva fast egendom m.m.KontroUsubjekten, som i båda lagarna är desamma, överensstämmer i huvudsak medde som omfattades av den äldre lagstiftningen. Kontrollsubjekt är inte barautländska medborgare och andra utländska rättssubjekt utan också vissa svenskajuridiska personer, bl. a. aktiebolag som saknar s. k. udänningsförbehåll ibolagsordningen. Utlänningsförbehåll skall gå ut på att utländska rättssubjekteller tillståndspUktiga svenska rättssubjekt genom teckning eller överlåtelsefår förvärva bara en mindre del av bolagets aktier, nämligen vid vaije tidpunktmindre än av röstetalet för bolagets samtliga aktier och avbolagets hela aktiekapital. Aktier som får förvärvas av utiändska rättssubjektbmkar kaUas fria aktier och andra aktier bundna aktier. Somframgår av det anförda bygger reglerna om tillstånd till förvärv av aktier isvenska företag och av fast egendom på att det finns aktier med olikaröstvärden. Med hänsyn härtill och då frågan om sambandet meHan bestämmelsernai ABL och reglerna om tiUståndspliktiga förvärv prövats avstyrkerutskottet bifall till motion 1646. I motion 1982/83:1607 (vpk) yrkas (yrkande 5) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts ominförande av s. k. namnkarantän. Motiveringen till yrkandet finns i motion1982/83:1605 vari framhålls att namnbyten på aktiebolag används för att döljaoegentligheter. Motionärerna anser att sådana åtgärder skulle kunna försvårasom patentverket hade möjlighet att hålla ett ledigt firmanamn i karantän iexempelvis innan det fick övertas av ett annat företag. EnligtABL skaU aktiebolag ha firma, dvs. en benämning under vHken verksamheten skallbedrivas. Firman skall anges i bolagsordningen och skall jämte övrigaföreskrivna uppgifter angående bolaget registreras hos patent- ochregistreringsverket. Också ändringar av firma skall registreras och ändringarnafår inte verkställas förrän registrering skett. I 16 kap. ABL stadgas attfirman skall innehålla ordet aktiebolag samt tydligt skilja sig från annan fumasom fömt införts i aktiebolagsregistret eller filialregistret och som ännubestår. 1 övrigt gäUer firmalagens (1974:156) bestämmelser. Firmalagen,som också är tillämplig på bl. a. handelsbolag och ekonomiska föreningarsfirmor, ger näringsidkare ensamrätt till firma. Ensamrätten förvärvas genomregistrering eller inarbetning. Registrering får inte ske LU 1982/83:36 14 bl.a. om firman är förväxlingsbar med registrerade eller inarbetade vam-märkeneller firmor. Också vammärken och firmor, som inte är inarbetade ellerregistrerade, skyddas mot att en förväxlingsbar firma registreras, dock endastunder förutsättning att de tagits i bruk före den firma som söks registrerad.Fu-malagen uppställer också förbud mot registrering av firma i vissa fall.Prövningen av om en föreslagen firma strider mot firmalagen utförs avregistreringsmyndigheten, dvs. beträffande aktiebolag av patentverket samt ifråga om handelsbolag och ekonomiska föreningar av vederbörande länsstyrelse. Haren firma registrerats i strid mot firmalagen eller aktiebolagslagen kanregistreringen hävas av domstol. Berättigad att föra talan härom är var och ensom lider förftng av registreringen, expempelvis den som tidigare fatt enlikartad firma inregistrerad. Ifirmalagen finns också bestämmelser om överlåtelse av firma. a. gäller attfirma endast får överiåtas i samband med den näringsverksamhet i vilken firmananvänds. Förbudet kan emellertid kringgås på så sätt att ett aktiebolag genomändring av bolagsordningen antar ny firma varefter den gamla avregistreras. Dengamla firman kan antas av ett annat bolag. Närett aktiebolag byter firma skall enligt ABL genast underrättashärom. Underlåter bolaget att underrätta kan registrering avfirmaändringen vägras. Bestämmelsenom skyldighet för aktiebolag att underrätta kom ochträdde i kraft den 1 juH 1981 (prop. 1979/80:143, LU 1980/81:4). Till gmnd förlagstiftningen låg brottsförebyggande rådets promemoria (BRÅ PM 1979:5)Aktiebolagslagen - förstärkt skydd för det bundna kapitalet. I promemorianframhölls att firmabyten ofta ingick som ett led i en rad åtgärder som syftadetill att vilseleda borgenärer och andra intressenter. Enligt promemorian kundede problem som firmabytena aktualiserar endast delvis avhjälpas genominförande i firmalagen av en bestämmelse om karenstid så att avregistreradfirma inte får inregistreras på nytt innan förflutit. I promemoriankonstaterades att ekonomisk brottslighet innefattande manipulationer medfirmabyten torde vara ojämförligt vanligast i aktiebolag. Enligt promemorianvar det påkallat med föreskrifter i ABL som begränsar rätten att byta firma. Pågmnd härav föreslogs att beslut om ändring av bolagsordningen såvitt angår bl.a. bolagets firma skulle få registreras om dels ändringen var påkallad avmarknadsmässiga, organisatoriska eller andra särskilda skäl, dels yttrandeföreteddes från auktoriserad eller godkänd revisor om att full täckning, närintyget avgavs, fanns för bolagets registrerade aktiekapital och att såvittkänt någon allvarlig betalningsanmärkning mot bolaget inte hade förekommitunder det närmast föregående året. Iproposition 1979/80:143 framhöll departementschefen att effekterna av denföreslagna ordningen endast skulle ge begränsade fördelar när det LU 1982/83:36 15 gäUeratt motverka den ekonomiska brottsligheten och andra illojala beteenden menmedföra betydande administrativa nackdelar för såväl bolaget somregistreringsmyndigheten. Det föreslogs därför att uppgiftsskyldigheten tilllänsstyrelsen skulle införas som en mindre långtgående åtgärd. Isitt av godkända betänkande LU 1980/81:4 anförde utskottet attfirmabyten kan ingå som ett led i ekonomisk brottslighet eller i en eljestiUojal verksamhet. Enligt utskottets mening framstod det därför som angelägetatt åtgärder vidtas som kan motverka att en bolagsordning ändras av Ulojalaskäl. borde det emellertid beaktas att utgångspunkten måste vara attbolagsledningen har full frihet att bedöma när det finns skäl att byta firma. innebar förslaget i propositionen en rimlig lösning när det gäUde attkomma till rätta med de problem som det var fråga om. Förslaget gavlänsstyrelsen möjligheter att förhindra att ett bolag - som då syntes kunna ske gled ur kontrollsystemet på gmnd av att det bytt firma. Även i andraavseenden borde förslaget kunna få positiva effekter när det gäller attmotverka illojala förfaranden. mening saknas ännu underlag för en bedömning av humvida den nyaregeln i ABL innebär en tillfredsställande lösning av problemen med firmabyten.Ytterligare erfarenheter bör således avvaktas innan man överväger en skärpningav lagstiftningen. Motion 1607 yrkande 5 bör därför inte föranleda någon vidareåtgärd från sida. 1 12 kap. 7§ ABL finns bestämmelser om attaktiebolag inte får låna ut pengar till vissa personer med nära anknytning tillbolaget. Reglerna om låneförbudet infördes som tidigare berörts (prop.1973:93, LU 1973:19) och syftar främst till att motverka att ett aktiebolagsbundna kapital urholkas och till att förhindra skatteflyktsåtgärder. 7§ första stycket gäller förbudet mot penninglän i första hand aktieägare,styrelseledamot och den verkställande direktören i bolaget eller i annat bolaginom samma koncern samt vissa fysiska och juridiska personer som är närståendetill dem. Vissa undantag finns dock från låneförbudet (7§ andra stycket). Vidsidan av det nu beskrivna låneförbudet finns i 7 § tredje stycket ett särskiltförbud mot penninglån som lämnas i syfte att låntagaren eller honom närståendefysisk eller juridisk person skall förvärva aktier i det långivande bolageteller i annat bolag inom samma koncern. Några undantag från låneförbudet,motsvarande de som gäller i fråga om låneförbudet i 7 § första stycket, finnsinte. År1982 genomfördes vissa ändringar av reglerna om låneförbud i 12 kap. 7 § ABL.Ändringarna, som trädde i kraft , innebar dels att ettaktiebolag under vissa fömtsättningar numera får lämna penninglån tillanställda i syfte att de skall förvärva aktier i det långivande bolaget. LU 1982/83:36 16 Vidareundantas innehav eller förvärv av andel i en aktiefond eller i enaktiesparfond, som inte är företagsanknuten helt från låneförbudsreglernastillämpningsområde. Enligt12 kap. 8§ kan på ansökan medge undantag från bestämmelserna omlåneförbud, om det vid förvärv av aktier i bolaget eller annat bolag i sammakoncern är påkallat av särskilda omständigheter eller om det i annat fallföreligger synneriiga skäl. När det gäller aktiebolag som står underbankinspektionens tillsyn skall dispens i stället meddelas av bankinspektionen.Dispensreglema fick sin nuvarande utformning (prop. 1977/78:41, LU1977/78:8). Imotion 1590 (m) yrkas (yrkande 2) att hos regeringen begär förslagtill ytterligare lättnader i låneförbudet i enlighet med vad som anförs imotion 1982/83:1588.1 sistnämnda motion framhålls att låneförbudet bör mildrasför att generationsväxlingar i företag skall underiättas. Låneförbudet börsåledes enligt motionärerna inte gälla nära anhörig som vid arvskifte behöverta lån för att kunna genomföra skiftet och driva företaget vidare. Imotion 1607 (vpk) yrkas (yrkande 4) att som sin mening skall geregeringen till känna vad som i motion 1982/83:1605 sägs om undantagen frånlåneförbudet. I motion 1605 hänvisas tiU den genomförda lättnaden ilåneförbudet när det gäUer lån tiU anställda. Enligt motionärerna gerundantaget möjligheter för bolagen att stödköpa sina egna aktier och därigenompåverka aktiekursen. Av denna anledning bör undantaget slopas och ändringargenomföras som entydigare än f. n. förbjuder den aktuella låneverksamheten. Vadförst gäller yrkandet i motion 1590 erinrar utskottet om att reglerna omdispens från låneförbudet främst syftar till att lösa de problem som kan uppståvid generationsskifte i ett familjeföretag. Som exempel på situationer dådispens borde kunna ges nämndes under förarbetena det faUet att de som ärveraktier i ett familjebolag måste ta lån från bolaget för att kunna betalaarvsskatt. Ett annat exempel som nämndes var att en delägare i ett familjebolagskall lösas ut av övriga delägare. 1 propositionen uteslöts inte hellermöjligheten av att det inom ramen för den kontroll som kan utövakan finnas anledning att låta en person finansiera ett köp av ett aktiebolaggenom lån från bolaget. mening skulle ett tUlgodoseende av motionäremas önskemål innebäraatt man gör avkaU på den gmndläggande principen bakom läneförbudet, nämligenatt bolagets eget kapital måste skyddas mot urholkning genom lån tUlintressenter i bolaget. Som utskottet framhöll vid behandlingen av ettlikartat motionsyrkande (se LU 1975/76:4) måste även i fortsättningen problemenmed generationsväxlingar i familjebolag lösas inom ramen för ettdispensförfarande. I anslutning härtUl vill utskottet peka på att - såvittframgår av en av utgiven sammanställning avregeringsärenden om dispens från låneförbu- LU 1982/83:36 17 det(Ds H 1982:3) - då sakliga skäl talat för att lån bör tillåtas dispensregelmässigt synes ha getts i de fall som åsyftas av motionärerna. På gmnd avdet anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1590 yrkande 2. Beträffandeyrkandet i motion 1607 vill utskottet framhålla att enligt vad utskottetinhämtat frågan har tagits upp av kommissionen för åtgärder mot ekonomiskbrottslighet m. m. En promemoria med förslag till olika åtgärder mot ekonomiskbrottslighet beräknas bli avlämnad av kommissionen . mening bör resultatet av kommissionens arbete inte föregripas, ochutskottet avstyrker därför bifall till yrkande 4 i motion 1607. Offentligredovisning av aktiebolags verksamhet Enligt ABL skall aktiebolag avgeårsredovisning som skall bestå av resultaträkning, balansräkning ochförvaltningsberättelse. Förvaltningsberättelsen skall innehåUa upplysningardels om förhållanden som är viktiga för bedömningen av företagetsverksamhetsresultat och ställning och som inte framgår av resultaträkningen,dels om inträffade händelser av väsehtiig betydelse för företaget. Imotion 1982/83:1769 (s) framhåUs att man av förvaltningsberättelsen inte kanutläsa vilken typ av verksamhet ett företag driver. Avsaknaden av uppgifter idetta hänseende kan beträffande stora och välkända företag anses ha mindrebetydelse. När det däremot gäller särskilt mindre företag är uppgifter omföretagets verksamhet väsentliga. Ofta har taxeringsnämnder svårigheter attutreda förhållandena i ett företag eftersom varken årsredovisningen eUerdeklarationen ger upplysningar om vad företaget sysslar med. Motionärerna anseratt ABL bör ändras så att en kort beskrivning av ett bolags verksamhet skallges i förvaltningsberättelsen. Motionärerna yrkar att sådant förslag tiUlagändring skaU föreläggas . Detav motionärerna aktualiserade spörsmålet har tagits upp i en av bokföringsnämndenutfärdad anvisning (KFS 1983:3, BFN 19) beträffande förvaltningsberättelsensinnehåU, främst när det gäller aktiebolag. I anvisningen, som utfärdats efterdet att motionen väcktes, anges olika omständigheter som i förekommande fallbör omnämnas i förvaltningsberättelsen. Därvid framhålls bl. a. att i de fallverksamheten inte framgår av namnet på bolaget eller om namnet baraofullständigt anger verksamhetens art bör verksamheten beskrivas iförvaltningsberättelsen. mening tillgodoser bokföringsnämndens anvisning syftet medmotionen. Erfarenheterna från tillämpningen av anvisningen bör avvaktas innanman överväger behovet av en lagreglering. Något initiativ från sidamed anledning av motion 1769 är således f. n. inte påkallat. LU 1982/83:36 18 1. beträffandenäringsbidrag och tvångslikvidation att antar det iproposition 1982/83:94 framlagda förslaget till lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 2. beträffande tvångslikvidation vid förlust avaktiekapitalet och utseende av likvidator att med avslagpå motion 1982/83:2298 yrkande 1, motion 1982/83:2312 och motion 1982/83:2313yrkandena 1 och 2 antar det i proposition 1982/83:139 framlagda förslaget tilllag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), att dels antardet i proposition 1982/83:139 framlagda förslaget till lag om vissuppgiftsskyldighet för aktiebolag, dels avslår motion 1982/83:2298 yrkande 2 iden män den inte tillgodosetts genom vad utskottet hemställer, dels ock avslårmotion 1982/83:2313 yrkande 3, 4. beträffanderegistrering av aktiebolags styrelse att avslårmotion 1982/83:1607 yrkande 3, 5. beträffandesärskild bolagsform att avslårmotion 1982/83: 1617, 6. beträffanderöstvärdet för aktier att avslårmotion 1982/83:1646, att avslårmotion 1982/83:1607 yrkande 5, 8. beträffandelättnad i låneförbudet