bet · G601KU9 · 1982-12-31 00:00:00 — a. att detär en viktig demokratisk rättighet att väljarna får möjlighet att direktpåverka vilka personer som skall företräda dem i de beslutande församlingarna.Först därigenom får väljarna möjlighet att på valdagen även ta hänsyn tillandra aspekter än de rent partipolitiska. Det kan t. ex. gälla ökadrepresentation av kvinnor, av ungdomar eller av äldre människor, människor medanknytning till vissa folkrörelser eller vissa näringsgrenar eller till denegna orten. Inom ramen för partivalet bör väljarna därför också ha möjlighetatt ge sin röst till enskilda personer. Det förslag' som framlagts av personvals- ochvalkretsutredningen har remissbehandlats. Ingenting tyder enligt motionärernapå att systemet inte skulle kunna fungera på ett bra sätt. Den enighet undervilken förändringar i det svenska valsystemet brukar genomföras kan utan tviveluppnås genom överläggningar mellan partierna. Regeringen bör ta initiativ tillsådana överläggningar i syfte att nå ett gemensamt förslag om en personvalsreform. KU1982/83:9 29 ' Frågans tidigare behandling Den i motionerna omnämndapersonvals- och valkretsutredningen tillkallades för att prövamöjligheten att öka personmomentet i valen och göra en översyn avvalkretsindelningen. Utredningen presenterade i sittbetänkande (SOU 1977:94) Personval och valkretsindelning ett förslag sominnebar att de väljare som så önskade skulle förutom partivalet även avge en preferensröstpå en av kandidaterna på den valda listan. Förslaget, som i sina grundläggandeprinciper byggde på det valsystem som tillämpas i , harremissbehandlats. Vid 1980/behandlade en motion ivilken föreslogs att hos regeringen skulle hemställa om ett förslagtill personvalssystem i enlighet med personvals- och valkretsutredningensförslag. (KU 1980/81:3) avstyrkte mofionen medhänvisning dels till att utredningens förslag inte var enigt, dels till attremissopinionen var sådan att förslaget inte utan vidare bearbetning kundeläggas till grund för ett nytt valsystem. I en reservation (2 fp) föreslogs attriksdagen hos regeringen skulle begära att regeringen tog initiativ tillöverläggningar mellan partierna i syfte att nå enighet om en personvalsreform.Riksdagen beslöt i enlighet med utskottets förslag. Frågan om ett personvalssystem togs upp på nytt i enmotion vid 1981/. (KU 1981/82:10) fanninte anledning att ändra sitt ställningstagande. Ny reservation (fp) lämnades.Riksdagen följde utskottet. Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare I motion 1981/82:178 av . (vpk) hemställs att hos regeringen hemställer om att ettförslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende av medborgarskap,föreläggs . Motionärerna anför bl. a. att de nuvaranderösträttsbestämmelserna inte är i överensstämmelse med rösträttsreformens syfte.De nuvarande rösträttsbestämmelserna, och framför allt kopplingen mellanrösträtt och medborgarskap, garanterar att alla medborgare i ett land, oavsettkön, egendomsförhållanden, utbildning osv. skall ha rösträtt. De sistadecenniernas massiva arbetskraftsinvandring till olika länder i haremellertid inneburit att en stor del av de människor som bor och arbetar i ettland inte är medborgare i detta land. För del garanterar inte denuvarande rösträttsbestämmelserna att alla människor som bor och arbetar ilandet skall kunna påverka den politiska beslutsprocessen. De utestänger istället hundratusentals människor från den demokratiska beslutsprocessen. Idagens ekonomiska läge är demokratiskt medinflytande för invandrarna genom rösträtti riksdagsval mera angeläget än . KU1982/83:9 30, I mofion 1981/82:485 av HildingJohansson m. fl. (s) hemställs att hos regeringen begär att enparlamentariskt sammansatt utredning tillsätts för att utreda och presenteraförslag till hur invandrarnas rösträtt skall kunna utvidgas till att ocksåomfatta riksdagsvalen samt i övrigt ges uppgifter i enlighet med vad somanförts i motionen. Enligt motionen måste ett utredningsarbete snabbt kommaigång om hur rösträtt för de invandrare som har rösträtt skallkunna ges rätt att delta också i valen till . Det bör bedrivas inom enparlamentariskt sammansatt utredning som vid sidan av denna huvuduppgift ocksåfår i uppdrag att samla och utvärdera erfarenheterna av de val som hittillsgenomförts med rösträtt för invandrare. Av särskild betydelse är attutredningen får ett ansvar för att tillvarata erfarenheterna av de nya studiersom beviljat medel till i samband med val. En sådan förnyadstudie av valdeltagande och röstning kommer att ge ytterligare värdefullbelysning av det politiska intresset och aktiviteten hos den andra generationenav invandrare. Motionärerna påpekar att en utvidgad rösträtt för invandrarnaaktualiserar även andra problem än de som är förbundna med den kommunalarösträtten. Som exempel kan nämnas att vissa invandrare kan få rösträtt och blivalbara både till hemlandets parlament och till den svenska . Frågorav detta slag kräver ytterligare överväganden och sannolikt överläggningar medandra länder innan beslut kan fattas om hur invandrarrösträtten skall utvidgasytterligare. Enligt regeringsformen är svensktmedborgarskap ett av rösträttsvillkoren vid val till . Också förvalbarhet till krävs svenskt medborgarskap (3 kap. 2 och 10 §§ RF). För att utlänning skall kunna upptas till svenskmedborgare (naturaHsa-fion) krävs bl. a. att sökanden har hemvisthär i landet. 1 fråga om dansk, finländsk, isländsk och norsk medborgare ärdock kvalifikationstiden för erhållande av svenskt medborgarskap , Genom beslut av (prop. 1975/76:23,KU 25) erhöll utlänningar bosatta i rösträtt vid val avkommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige. Som särskild förutsättningför rösträtten skulle gälla att den utländske medborgaren har varitkyrkobokförd i de tre åren närmast före valåret.Beslutet innebar också att utlänningar, som uppfyllde rösträttsvillkoren, blevvalbara till kommunala förtroendeuppdrag. Här återgivna bes''tämmelser finns i2 kap. 3 och 4 §§ kommunallagen (1977:179) och i 9 och 10 §§ lagen (1961:436)om församlingsstyrelse. De nya reglerna tillämpades vid 1976 årsval till kommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige. KU1982/83:9 31 Frågan om vidgad rösträtt förinvandrare som inte är svenska medborgare har aktualiserats vid fleratillfällen då beslutet om rösträtt för invandrare fattades.Vid 1977/(KU 1977/78:8) lämnade i sittbetänkande en utförlig redovisning av de regler som gäller i andra länder ochfrågans tidigare behandling i . Vidare redogjordes för de undersökningaroch utredningar som företagits i anslutning till reformen. I betänkandet vid 1980/(KU 1980/81:3)kompletterade utskottet denna bakgrundsbeskrivning med en redogörelse för deundersökningar som genomförts beträffande invandrarnas valdeltagande ochpolitiska aktivitet i övrigt i anslutning till 1976 och val samtfolkomröstningen . För en redogörelse för dessa frågor hänvisas till deberörda betänkandena. Vid 1980/avstyrkte konstitutionsutskottetmotionsyrkandena med motivering bl. a. enligt följande: Utskottet har /78 årsriksmöte haft att ta ställning till motionskrav av iprincip samma innebörd som de nu föreliggande. Utskottet har därvid avstyrktyrkanden om rösträtt vid riksdagsvalen för utländska medborgare med hänvisningbl. a. till att ett brytande av sambandet mellan rösträtt och medborgarskapskulle leda till att innehållet i medborgarskapet tunnas ut i alltför hög grad.Utskottet har i dessa sammanhang också erinrat om att kvalifikationstiden föratt erhålla svenskt medborgarskap avkortats från tre till tvåår för medborgare från de nordiska länderna och från sju till för andrautländska medborgare. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom krav somdirekt syftar till att bryta sambandet mellan medborgarskap och rösträtt på dennationella nivån. Vad gäller den andra delen av utredningsyrkandet imotionen 459 som syftar till åtgärder för att underlätta invandrarnasdeltagande i de politiska beslutsprocesserna vill utskottet erinra om attinvandrarverket, samt expertgruppen (A 1975:05) förinvandringsforskning publicerat resp. kommer att publicera ett flertalrapporter angående invandrarnas information och valdeltagande vid 1979 årskommunalval samt folkomröstningen. (Kn 1977:07)har också enligt sina tilläggsdirektiv att särskilt uppmärksamma vissa underrepresenteradegruppers, bl. a. invandrarnas, möjligheter att aktivt delta i detkommunalpolitiska arbetet. Slutligen bör nämnas att den nya utredning som skallse över frågan om invandringen och invandrarnas situation i enligt sinadirektiv skall utvärdera effekten av de reformer som genomförts under1970-talet, bl. a. i syfte att vidga invandrarnas möjligheter till politisktinflytande. Av det ovan anförda framgår att studier och utredningarrörande olika invandrargruppers deltagande i det politiska livet redan pågår iflera olika sammanhang. Något ytterligare initiativ från sida i denfrågan är sålunda inte nu erforderligt. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetifrågavarande motionsyrkanden. KU1982/83:9 32 1 en reservation (7 s) yrkades attriksdagen skulle begära att en särskild utredning fillsattes för attsammanfatta och bedöma olika studier av invandrarnas deltagande i det politiskaarbetet. Reservanterna anförde i motiveringen: Enligt utskottet kan många skälanföras för att ytterligare stärka invandrarnas deltagande i den politiskabeslutsprocessen i vårt land. Erfarenheter finns nu från två kommunalval och enfolkomröstning, i vilka de 1975 införda rösträttsbestämmelserna tillämpats. Ettflertal studier har genomförts och redovisats av olika forskare och statligamyndigheter. Det finns därför ett utförligt underlag för ensammanfattande utvärdering av de insatser som gjorts på detta områdeoch för en bedömning av vilka ytterligare åtgärder t. ex. rörande informationfrån samhällets sida som bör vidtas för att underlätta för invandrarna attutnyttja sin rösträtt. Utskottet delar den bedömning som görs i motion1979/80:459 att en särskild parlamentarisk utredning nu bör tillsättas medsärskild inriktning på att sammanfatta och bedöma olika studier av invandrarnasdeltagande i det politiska arbetet. En sådan utredning bör också studera fråganom rösträtten kan utvidgas ytterligare och även omfatta riksdagsvalet. Dennafråga aktualiserar även andra problem än de som är förbunda med den kommunalarösträtten. Som exempel kan nämnas att vissa invandrare kan få rösträtt och blivalbara både till hemlandets parlament och till den svenska . Frågor avdetta slag kräver ytterligare överväganden, innan beslut kan fattas om rösträttför invandrare även i riksdagsval. Utskottet kan sålunda inte biträda förslageti motion 1979/80:151. beslöt i enlighet med utskottets förslag. Vid ny behandling av frågan om invandrarnas rösträtt vidriksmötet /82 avstyrkte (KU 1981/82:10) två mofioner(s, vpk) under hänvisning till de uttalanden som hade gjorts av 1980/. Reservation avgavs (7 s) till förmån för s-motionens förslag.Riksdagen följde utskottet. Kostnaderna för allmänna val I motion 1981/82:328 av DanielTarschys (fp) hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn avvallagsstiftningen i syfte att - utan skadeverkningar för demokratin -åstadkomma besparingar i statens och kommunernas utgifter för de allmännavalen. Enligt motionen hör svenska val till de dyraste i världen.Valkampanjerna är påkostade. Den administrativa apparaten är omfattande. Detborde enligt motionären inte vara omöjligt att utan skadeverkningar fördemokratin nedbringa kostnaderna. I motionen redovisas som exempel på kostnaderför val och valkampanjer partiernas utgifter, statens utgifter för tryckning avvalsedlar och tillverkning av valkuvert, kommunernas arvoden till valförrättaresamt kostnaderna för att hälla postanstalterna öppna på valdagen. Partierna börenligt motionären utan initiativ från kunna komma överens om åtgärderför att KU1982/83:9 33 begränsa sina kostnader i valrörelserna. När det gällerstatens och kommunernas utgifter för de allmänna valen föreslår motionärendäremot att hos regeringen anhåller om en översyn avvallagstiftningen i syfte att begränsa kostnaderna. Vid 1980/behandladeriksdagen ett motionsyrkande av samma innebörd som det nu ifrågavarande.Konstitutionsutskottet framhöll i sitt betänkande (KU 1980/81:26) att ett av deexempel på kostnader som hade nämnts i motionen, nämligen statens kostnader förtryckning av valsedlar, hade behandlats av vallagskommittén i dess förstadelbetänkande (SOU 1978:64) Översyn av vallagen 1. Med anledning av bl. a.tidigare motioner om begränsning av partiernas rätt till kostnadsfria valsedlarhade kommittén övervägt en sådan åtgärd. Kommittén hade dock inte funnit skälatt föreslå begränsning av den kostnadsfria kvoten valsedlar. Det fanns enligtkommittén fog för att anta att partierna inte beställer fler valsedlar än deanser sig ha behov av i valrörelsen. En begränsning av den kostnadsfria kvotenkunde därför inte genomföras utan att partierna skulle åsamkas betydande ökningav kostnaderna för valmateriel. Enligt utskottet hade vallagstiftningen genomvallagskommitténs i det närmaste avslutade arbete just varit föremål för enfullständig översyn. Arbetet hade inte direkt varit inriktat på att åstadkommabesparingar. Dock hade åtminstone en av de punkter där enligt motionenbesparingar skulle kunna göras övervägts. Det gällde kostnaden för tryckning avvalsedlar. Utskottet delade i och för sig uppfattningen om det önskvärda i attsöka nedbringa kostnaderna för valen. Besparingarna skulle dock aldrig fådrivas därhän att rättssäkerheten vid valen äventyrades. En eventuell översynav det slag som föreslagits i motionen skulle därför behöva göras mycketgrundlig. I ett läge där en fullständig översyn av vallagstiftningen just hadegenomförts ansåg sig utskottet inte berett att ta initiativ till en sådanutredning. I en reservation (fp) anförde tvä av utskottets ledamöterbl. a. att den översyn av vallagstiftningen som hade avslutats avvallagskommittén inte hade varit inriktad på att åstadkomma sådana besparingarsom avsågs med motionen. En ny översyn var därför motiverad. Detta borde gesregeringen till känna. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. I sin anslagsframställning /84 harriksskatteverket tagit upp frågor om besparingar i valadministrationen. Verketavser att närmare undersöka olika besparingsmöjligheter. 3 1982/83. KU1982/83:9 34 Utskottet behandlar i dettabetänkande ett antal motioner som berör olika författningsfrågor ochvalsystemet, I motion 1981/82:1645 av m. fl. (vpk) föreslåsen ändring av statsformen till republik. Förslaget innebär bl. a. attsuccessionsordningen skall upphävas och att de representatiohsuppgifter som åvilar konungen överförs till talman. Vid de tillfällen tidigare då utskottet behandlat motionerom övergång fill republik har utskottet hänvisat till ställningstagandena isamband med tillkomsten av regeringsform. Utskottet finner inte någotskäl för att gå ifrån den ståndpunkt som då intogs och avstyrkermotionsyrkandena. Frågan om kollektivanslutning tiH politiskt parti tas uppi fyra motioner. I motionerna 1981/82:177 av m. fl. (fp),1981/82:1162 av m. fl. (m) och 1981/82:2022, yrkande 1, av GöstaBohman m. fl. (m) hemställs om lagsfiftning mot kollektivanslutning. En utredning med syfte att föreslå lagstiftning till skyddför den enskildes rätt att själv bestämma om medlemskap i politiskt partiförordas i motion 1981/82:1637 av () och (). Utskottet har behandlat denna fråga vid flera tidigaretillfällen. a. förra uttalade utskottet att det måste ankommapä de fackliga organisationerna själva att fatta beslut i sina egnaangelägenheter. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motionerna. Också frågan om en grundlagsskyddad näringsfrihet som tasupp i motion 1981/82:1145 av m. fl. c, m) har riksdagenbehandlat pä senare år. Frågan om en översyn av de demokratiskafri- och rättigheterna över huvud taget tas upp i motion 1981/82:890 av LarsWerner m. fl. (vpk). 1 motionen hemställs vidare om åtgärder mot s. k.lobbying. Beträffande de demokratiska fri- och rättigheterna har ettomfattande arbete bedrivits i olika etapper. Detta har resulterat i tre olikareformer . Den sista av dessa reformer har medförtförstärkningar i skyddet för fri- och rättigheterna som trätt i kraft den 1januari 1980. träder i kraft beslutade ändringar itryckfrihetsförordningen som innebär bl. a. förbättringar för enskild som villta del av allmänna handlingar hos myndighet. Enligt utskottet måste ytterligareerfarenheter av reformerna på rättighetsskyddsområdet avvaktas innan initiativkan tas till ytterligare förändringar. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion 1981/82:1145 och till mofion 1981/82:890 om en ny översyn av dedemokratiska fri- och rättigheterna, m. m. Lobbying behandlas förutom i motion 1981/82:890 också imotion 1981/82:1160 av (vpk). 1 motionen hemställs att riksdagenskall hos regeringen begära utredning och förslag till förbud mot lobbyföretag.Motionären anför bl. a. att lobbying som riktar sig mot förvaltningar ochbeslutsorgan och verkar till förmån för privata maktintressen är ett hot mot KU1982/83:9 -35 Den hotar enligt motionären öppenheten ibeslutsprocesser och diskussion. Utskottet kan inte dela denna uppfattning. I ett samhällesom det svenska, med dess tradition av en fri och öppen debatt, bör den risksom kan ligga i ett lobbysystem så som det beskrivs i motionen inte överdrivas.Enligt utskottets mening finns det inte anledning att på grundval avhitfillsvarande erfarenheter av problemet överväga åtgärder frånstatsmakternas sida. avstyrker således motion 1981/82:1160. Beträffande tiden för väckande avförslag tiHgrundlagsändring m. m. har i motion 1981/82:482 av m. fl. (s)väckts förslag om att förkorta den s. k. 10-månadersregeln vid stiftande av.grundlag . I motion 1981/82:483 hemställer samma motionärer attminimitiden vid vilandeförklaring av rättighetsbegränsande lagstiftning ocksåskall vara 7 månader i stället som gäller . Enligt utskottets mening bör de i motionerna väcktafrågorna ses över av regeringen i lämpliga former. Regeringen bör verka för atten ändring av de nuvarande tidsfristerna kan genomföras i bred enighet. Dettabör ges regeringen till känna. Yrkandena i motionerna 482 och 483 får ansesfillgodosedda genom uttalandet. Flera motioner rör frågor om valsystemet. Den gemensammavaldagen och mandatperiodens längd, m. m. tas upp i motion 1981/82:687 avGertrud m. fl. (fp) och i motion 1981/82:1148 av m. fl.(c). Enligt motion 1981/82:687 bör begära förslag om införande avfyraåriga mandatperioder och om avskaffande av den gemensamma valdagen förriksdagsvalet och de kommunala valen. Vidare bör regeringen få i uppdrag attlämna förslag till olika sätt att utforma kommunalvalen, bl. a. genom ett s. k.rullande valsystem, dvs. att valen sker regionvis i tre omgångar under treolika år. 1 motion 1981/82:1148 hemställs om ett uttalande från attdet fortsatta beredningsarbetet i de frågor som tas upp i motionen skall ha deninriktning som sägs i motionen. I motionen anförs bl. a. att möjligheten atthålla extra val bör inskränkas starkt eller helst avskaffas. Om möjlighetentill extra val skall finnas kvar bör övervägas om det i fortsättningen skallgälla olika regler för tidsfrister beträffande fartygsröstning m. m.Grundlagsskydd för vissa delar av vallagen bör enligt motionärerna övervägas.Mandatperioden bör enligt motionärerna vara . Vidare skulle skildavaldagar enligt mofionen vara till gagn för den. 1motionen tas vidare upp regeringens befogenhet att besluta om extra val och attbesluta om avbrytande av . Frågor om den gemensamma valdagen, mandatperiodens längd,extra val m. m. har varit föremål för utredning och diskussion i fleraomgångar, bl. a. inom grundlagskommittén som slutfört sitt uppdrag i mars1981.1 de centrala frågorna var kommittén dock inte enig. Det arbete på enreform som grundlagskommittén har inlett har emellertid fortsatts med sikte påen reform som kan ta ställning till i anslutning till val.Den KU1982/83:9 36 fortsatta beredningen sker i en arbetsgrupp förgrundlagsfrågor (Ju 1981:C) inom . Arbetsgruppen harnyligen publicerat ett underlag för diskussion om bl. a. den gemensammavaldagen, mandatperiodens längd och upplösningsinstitutet. Enligt vadutskottet erfarit skall arbetsgruppen sammanträda . Enligt utskottets mening bör nu resultatet av detta arbeteavvaktas innan något ställningstagande kan ske i de frågor som väckts imotionerna. Utskottet avstyrker således mofion 1981/82:687. Beträffande mofion1981/ 82:1148 tar denna upp flera av de frågor som skall diskuteras vidare iden tidigare nämna arbetsgruppen. Utan att ta ställning i frågan ominriktningen av det fortsatta beredningsarbetet förordar utskottet att motionenöverlämnas till arbetsgruppen. Detta bör ges regeringen till känna. Mofion1981/82:1148 får härigenom anses besvarad. I mofion 1981/82:214 av m. fl. (c) begärsen parlamentariskt sammansatt utredning för att utarbeta förslag om vårval ochomläggning av budgetåret samt om en reformering av arbetsformer iövrigt. Frågorna om vårval och omläggning av budgetåret hartidigare prövats i olika sammanhang. En sådan ordning skulle medföra storaförändringar i den statliga verksamheten i övrigt. Liksom vid tidigarebehandling av dessa frågor har utskottet anslutit sig till motionärernasuppfattning att det är angeläget att arbetsschema och arbetsformer iövrigt utformas så att ledamöter kan motsvara de krav från olikahåll som ställs på dem i en modern representafiv demokrati. Enligt utskottetfinns det dock möjHgheter att åstadkomma förbättringar genom mindregenomgripande reformer. Vissa förbättringar diskuteras f. n. i en arbetsgruppinom . Utskottet avstyrker motionen. I motion 1981/82:213 av m. fl. (c)föreslås en parlamentariskt sammansatt utredning med uppgift att utvärderaerfarenheterna från de folkomröstningar vi haft och att överväga ändrade reglerför folkomröstningar i andra ärenden än grundlagsfrågor. En översyn av folkomröstningsinstitutet ingick inte igrundlagskommitténs uppdrag och omfattades således inte heller av det initiativtill utredning av vissa grundlagsfrågor som' utskottet förordade hösten 1979och som ställde sig bakom. Enligt utskottet finns det inte skäl attnu ta initiafiv fill en utredning av denna fråga. Motion 1981/82:213 avstyrks. Beträffande frågan om' spärregler vid riksdagsvalethemställs i motion 1981/82:491 av m; fl. (vpk) om utredning ochförslag om att slopa fyraprocentsspärren vid riksdagsvalet. KU1982/83:9 37 Frågan om spärren vid riksdagsvalethar behandlats av . Utskottet dessa tillfällen inte anslutit sig till tanken på att avskaffaspärreglerna. Utskottet finner inte nu något skäl till att ändra ståndpunkt ochavstyrker motion 1981/82:491. Dekommunala valen tas upp i tre motioner. I motion 1981/82:297 av m. fl. (vpk) hemställsom slopande av treprocentsspärren vid val till landsting (yrkande 2). Också beträffande treprocentsspärren vid landstingsvalenhar utskottet tidigare tagit avstånd från ett slopande av denna spärr.Utskottet vidhåller denna ståndpunkt och avstyrker motion 1981/82:297, yrkande2. I motion 1981/82:297 hemställs vidare att skallhos regeringen hemställa om förslag till ett valsystem med fasta valkretsmandatoch utjämningsmandat utan spärregel vid val till kommunfullmäktige ivalkrets-indelad kommun (yrkande 1). Frågor om systemet vid val till kommunfullmäktigetas upp i ytterligare två motioner. I motion 1981/82:1149 av ()och () yrkas förslag fill lagändring av innebörd attvalsystemet för val till kommunfullmäktige görs likvärdigt med det som nutillämpas i landstingen. I motion 1981/82:1629 av () och MargaretaAndrén (fp) hemställs att ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om bättre proporfionalitet för de kommunala valen. Beträffandefrågan hur ett nytt kommunproportionellt system skulle kunna utformas hänvisarmotionären till vissa uttalanden av vallagskommittén i SOU 1980:45. Uttalandenagäller dels ett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat, dels enhöjning av minimiantalet mandat per valkrets..