bet · G601UbU21 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83: 21 om anslag till gymnasiala skolor m. m. 1982/83:100och prop. 1982/83:120 bil. 1 detta betänkande behandlasförslag som regeringen förelagt dels i proposifion 1982/83; 100bilaga 10 () under avsnittet Gymnasiala skolor m.m.punkterna D 18-D 27 jämte motioner, dels i proposition 1982/83: 120 bilaga 2(utbUdningsdepartementet) under avsnittet D Skolväsendet punkt D 18 jämtemotioner och under avsnittet F Vuxenutbildning punkt F 4. Bidrag till driften av gymnasieskolor. Regeringen har iproposition 1982/ 83: 100 bilaga 10() underpunkt D 18(s. 289-336) 2. godkänna vad som i propositionen har förordats ommöjligheter till vissa länsvisa omfördelningar av överskotisplaiser. / 3.godkänna vad som i propositionen för /84 har förordats om ramarför elevplatser i gymnasieskolan, 4. bemyndiga regeringen att - i den mån arbetsmarknadsskälså påkallar - för /84 medge att totalramen för elevplatser igymnasieskolan utökas, 6. bemyndigaregeringen att fastställa planeringsramar för elevplatser i gymnasieskolan förbudgetåren 1984/85 och 1985/86 i enlighet med vad som förordats ipropositionen, 7. godkänna degrunder för stimulansbidrag som förordats i propositionen. 8. godkänna attmöjligheterna till mindre studiekurs utökas enligt de principer som förordats ipropositionen, 11. godkänna att ett reguljärt system med alternativatimplaner och B-form införs i huvudsaklig överensstämmelse med de riktlinjersom angetts i propositionen, 13. godkänna vad som i propositionen förordats ominrättande av en tvåårig drift- och underhållsteknisk linje såsom reguljärlinje i gymnasieskolan, 15. godkänna vad som i propositionenförordats om regularisering av anordningen med kinesiska som C-språk, 16. godkänna förslaget i propositionenom förlängning av försöksperioden för gymnasial läriingsutbildning. I 1982/83. UbU1982/83: 21 UbU1982/83:21 2 17. godkänna den i propositionenföreslagna förlängningen av försöksverksamheten med kombination avramtimplaner och friare resurstilldelningssystem i årskurs 4 av fyraårigteknisk linje, 18. godkänna vad som i propositionenförordats om en minskning av procentsatsen för det på bidrag till gymnasieskolanbaserade bidraget till lokal skolutveckling, 19. godkänna de principer förstatsbidrag till studie- och yrkesorientering i gymnasieskolan som förordats ipropositionen, 20. godkänna vad som i propositionenförordats om tillfälligt undantag från kravet på 70 skolpoäng för vissaskoUedartjänster, 21. godkänna vad som i propositionenförordats om ändring av kriterierna för allmän skolenhet. 22. till Bidrag till driften avgymnasieskolor för /84 anvisa ett förslagsanslag av 3628000000kr., dels berett tillfälle attta del av vad som i propositionen har anförts om 1. omläggning för tiden fr. o. m. /86 avstudievägarnas fördelning mellan ä ena sidan sektorsramarna och å andra sidanden s. k. lilla ramen, 5. omsärskilt försök med vissa högre specialkurser, 9. om försöksverksamhet med kombination av specialidrottoch studier i hemortskommunens gymnasieskola, 10. om försöksverksamhet med kost- och näringsinriktadgren på konsumtionslinjen, 12. ominförande av vissa alternativämnen på N-linjen. 14. om upphävande av de provisoriska särbestämmelserna förden ekonomiska specialkursen om tre terminskurser. Vidare har regeringen i proposition1982/83: 120 bilaga 2 () under punkt D 18 (s. I -2) 1. föreslagitriksdagen att godkänna de särskilda grunder för stimulansbidrag till kommuneri som har förordats i propositionen, 2. berettriksdagen tillfälle att ta del av vad som har anförts i propositionen om ettsärskilt försök med vissa högre specialkurser. 1982/83:328 av UM" Adelsohnm.fl. (m) vari - med hänvisning till vad som iinlorts i den tillarbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1982/ 83; .'4. - \ rkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anlöits ;mgäende ett nytt system för lärlingsutbildninguiulcr l4S()-t;ilei. UbU1982/83:21 3 1982/83:389 av ()och () vari yrkas att beslutar att hos regeringenanhålla om förslag till reviderad timplan för gymnasieskolan, där ämnetreligionskunskap på samtliga i motionen nämnda linjer har tilldelats minst 2,5veckotimmar. 1982/83:406 av ()och i Röstänga (fp) vari - med hänvisning till vad som anförts iden till arbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1982/83:403 - yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående forsknings- och utbildningsinsatser i .' 1982/83:458 av () ochStig Josefson (c) vari yrkas att hos regeringen begär att ämnetreligionskunskap på gymnasieskolan erhåller det timtal som föreslås iproposition 1981/82; 14. 1982/83; 581 av m. fl. (m) vari, såvitt nu äri fråga, yrkas 11. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående ökade möjligheter för attanpassa dimensioneringen av gymnasielinjerna efter elevernas önskemål. 1982/83:586 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att Vetlandaoch kommunala idrottsgymnasier bör få möjlighet att i varje årskursutbyta i godkänd timplan mot specialidrottsverksamhet fr. o.m. 1982/83:598 av ()och () vari yrkas att hos regeringen begär att ämnetreligionskunskap på gymnasieskolan erhåller det timtal som föreslås iproposition 1981/82; 14. 1982/83; 759 av Per () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av en vidgad musikutbildning inom gymnasieskolan. 1982/83: 762 av ()och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om utbildning i ämnet mediakommunikationi . 1982/83:946 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att detangivna utbildningsbehovet skall komma till uttryck i kursplanerna förutbildningsvägar som leder till sädana befattningar i enskild och offentligtjänst som sysslar med inkasso-verksamhet i vidare bemärkelse. behandlas även i belänkandet UbU 1982,'S. UbU1982/83:21 4 1982/83:948 av . (c) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att framlägga förslag till nyttstatsbidragssystem för och gymnasieskolan i enlighet med deriktlinjer som anges i motionen,' 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs i fråga om inriktningen påsuccessivt reformarbete på gymnasieskolområdet, 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs angående varvad utbildning, 16. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs angående yrkesorienteringsvecka(yo-vecka) pä gymnasieskolans alla teoretiska linjer, 17. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om förhöjt stimulansbidrag ävenför platser i gymnasial lärlingsutbildning, 18. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs rörande möjligheteratt läsa bl. a.japanska och arabiska som C-språk. 19. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs rörande dimensioneringen av jord-,skogs- och trädgårdssektorn (JST-sektorn), 22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motio nen anförs om fortsatt statlig tillsyn över , 23, att beslutar att omfördela anslaget underrubriken specialkurs för yrkesdansare sä att erhåller ett bidrag om ,, Åre kommun , för turistholellutbildningen och kommun . 1982/83; 963 av ()vari yrkas att av regeringen begär all möjligheter skapas för eleverpå naturvetenskapliga och tekniska linjer att utföra specialarbete som ennaturlig del av utbildningen i sista årskursen. 1982/83:964 av ()vari yrkas att hos regeringen anhåller om utredning och förslag isyfte att ge den företagslagda hantverksutbildningen en organisation ochutformning som garanterar fortsatt rekrytering och utbildning också inom merudda yrkesgrenar. 1982/83: 966 av ()och () vari yrkas att liksdiigcn hos regeringen begär förslagtill ett samlat ålgärdsprogram för att föihätirii industrins möjligheterattrekrytera och utbilda ungdomar. ' ;nuli.-( IxlKinillas avcn i betänkandet UbU iyX2/8.V.20. UbU1982/83:21 5 1982/83: 967 av m. fl. (fp) vari. såvitt nu äri fråga, yrkas 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsjälvstudietid i gymnasieskolan. 8. att riksdagenunder anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor anvisar . attanvändas till årskurs 4 på fyraårig teknisk linje. 9. att riksdagenfattar beslut om försöksverksamhet där specialintresse och studier kombinerasvid hemortens gymnasieskola enligt de riktlinjer som angivits i motionen, 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motio nen anförts om behov av stöd till lärlingsutbildningen. 1982/83:969 av ()vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om uppläggningen av lantbruksutbildningensterminsfördelning. 1982/83; 1116 av m.fl.(fp) vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillarbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1982/ 83; 1114 - yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lönebidragssystem för lärlingar ienlighet med vad i motionen anförts. 1982/83: 1354 av () vari yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om särskild gymnasielinje för renskötseln medlokalisering till . 1982/83; 1356 av ()och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om religionskunskapen på gymnasiets timplan. 1982/83: 1360 av Ann-CathrineHaglund (m) och () vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2. att beslutar medge att 20 tjänster omfattandebåde normalklasser och klasser med döva och gravt hörselskadade elever förbehållnalärare med speciallärarutbildning för döva och gravt hörselskadade får inrättasvid gymnasieskolan i fr. o. m. /84. 1982/83: 1373 av . (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatt i gymnasieskolorna betyg skall ges ocksä i ämnet svenska som främmandespråk. 1982/83:1374 av . (s) vari yrkas att uttalar sig för en vidareutveckling avundervisningsmetoderna i gymnasieskolan vilken införlivar mera gruppstudieroch självständiga arbetsuppgifter i undervisningen och därvid underlättarkommande högskolestudier och yrkesverksamhet. 1982/83:1377 av . (c) vari yrkas att beslutar begära att regeringen möjliggörförsöksverksamhet med lantbruksteknisk variant inom N-linjen fr. o. m. läsåret1983/84. UbU1982/83:21 6 1982/85: 1379 av MargaretaPalmqvist m.fl. (s) vari yrkas att hos regeringen anhåller attåtgärder vidtas för att tillgodose invandrarelevernas speciella behov igymnasieskolan. 1982/83: 1380 av () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att universitets- och högskoleämbetet resp.skolöverstyrelsen får i uppdrag att se över antagningsbestämmelserna till universitetoch högskolor så att teknisk linje kan få obligatorisk biologi med särskildinriktning mot ekologi, 2. att riksdagenhos regeringen begär att universitets- och högskoleämbetet resp.skolöverstyrelsen får i uppdrag att införa sådan undervisning pä teknisk linje, 3. att riksdagenhos regeringen begär att universitets- och högskoleämbetet resp.skolöverstyrelsen får i uppdrag att se över ett antal utbildningsplaner viduniversitet och högskolor där utbildning i motionens syfte kan integreras. 1982/83; 1387 av ()och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utökning av antalet platser förlagda tillföretag etc. med avsikt att för hantverks-, lärlings- och verkstadsutbildningta till vara den outnyttjade utbildningskapaciteten som här finns. 1982/83; 1391 av m.fl.(vpk) vari yrkas att att med ändring i proposition 1982/83; 100 underanslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor anvisar ett med 70000000 kr.till . 1982/83; 1394 av ()vari yrkas att hos regeringen begär sädana ändringar iskolöverstyrelsens författningssamling att sista ansökningsdagen förvissalantbrukskurser bestäms till . 1982/83: 1583 av . (s) vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillarbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1982/ 83; 1582 - såvitt nu är ifråga yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för att lokalisera utbildningenkring torvut-vinning till skogsbruksskolan i . 1982/83; 1638 av . (m) vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillarbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1982/ 83: 1636 - vari yrkas 1. att beslutar att hos regeringen begära enöversyn av elevers arbetsrättsliga ställning och förslag till lagändring i enlighet med vad som anförs i motionen. 2. att beslutar att hos regeringen anhålla om enöversyn av lärlingars arbetsrättsliga ställning i enlighet med vad som anförs i motio nen. UbU1982/83:21 7 1982/83: 1642 av () vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om ettsystem för lärlingsut bildning, som är så okomplicerat och smidigt som möjligt. 2. att hos regeringen begär förslag om attföretag som har ungdomar under organiserad utbildning befrias från samtliga sociala av gifter för dessa ungdomar. 1982/83; 1653 av () och () vari yrkas 1. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av samordnad utbildningsplanering inom jord-, skogs- och trädgårdssektorn (JST-sektorn). 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att vid utarbetandet avanmäld proposition beakta vad i motionen anförts om vuxenutbildninginom jord-, skogs- och trädgårdsomrädet (JST-omrädet). 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening uppmärksamma regeringen på sambandetgymnasieskola-högskola inom jord-, skogs- och trädgärds-sektorn (JST-sektorn)och därav föranledda samordningsbehov, 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omprogram för regional utveckling m. m. som förutsättning för fortbildning ochlokal skolutveckling inom jord-, skogs- och trädgårdssektorn (JST-sektorn), 5. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omprecisering av uppdrag att se över olikalantbruksutbildningar. 1982/83: 1674 av . (c) vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillkonstitutionsutskottet remitterade motionen 1982. '83: 1669 - såvitt nu är ifräga yrkas 3. att riksdagenbeslutar att i skrivelse till regeringen begära att ett samlat handlingsprogrambeträffande utbildningsfrågor inom dataområdet utarbetas, 4. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsrörande inriktning av datalära i ungdomsskolan och på högskolan. 1982/83; 1867 av ()och Hans Nyhage (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktningen av planeringsramarna vad avsergymnasieskolans dimensionering. 1982/83; 1874 av . (c) vari yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gymnasial lärlingsutbildning. 1982/83: 1875 av () och Per Stenmarck (m) vari yrkas att hos regeringen begär förslagom en breddad yrkes- och hantverksutbildning. UbU1982/83:21 8 1982/83; 1896 av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar om permanentning av friidrottslinjenvid gymnasiet i . 1982/83; 1902 av m. (m, s, c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen har anförts om dimensionering och lokalisering avgymnasieskolans humanistiska linje. 1982/83: 1904 av . (s) vari yrkas att begär att regeringen utreder fråganom datautbildning i grund- och gymnasieskolan och inom vuxen- ochlärarutbildningen.' 1982/83: 1906 av m.fl.(s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs i motionen om en översyn av utbildningen inom rennäringen. 1982/83:2130 av m.fl. (s) vari, såvitt nuär i fräga yrkas begär att regeringen upprättar en plan för det offentligautbildningssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen,- 1982/83:2152 av . (s) vari - med hänvisning till vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottetremitterade motionen 1982/83:2150 - såvitt nu är i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att effekterna av s. k. "lärarlösalektioner" bör undersökas som ett första steg mot avskaffande. 1982/83:2272 av m.fl.(fp) vari. såvitt nu är i fråga, yrkas 19. att hos regeringen begär förslag till ettlönebidragssystem för lärlingsutbildning i enlighet med vad som anförts imotionen. 1982/83:2277 av Per m.fl.(m) vari - med hänvisning till vad som anförts i den till näringsutskottetremitterade motionen 1982/83:2273 såvitt nu är i fråga yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omstimulansbidrag till kommuner i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om särskiltförsök med vissa högre specialkurser. Yrkandet behandlas även i betänkandet UbU I982/X3: 17.Yrkandet behandlas även i belänkandet UbU 19X2/8, 2.1. UbU1982/83:21 9 Dimensionering m. m. beslutade att ettnytt system tor dimensionering av gymnasieskolan skall tillämpas fr. /84 (prop. 1980/ 81:107. UbU 1980/81:38. rskr 1980/81:395). Detnya systemet innebär bl.a. att elevplatsramar i gymnasieskolan fastställs förtre budgetår i sänder. 1 planeringssystemet ingår riksramar och länsramar.Ramarna anges i ärselevplatser, vilket innebär att en intagningsplats på entvä-, tre- eller fyraårig studieväg motsvarar två. tre resp. fyraärselevplatser. Riksramar fastställs av regeringen med stöd av riksdagensbeslut. () fördelar årselevplatserna i riksramarna mellanlänsskolnämnderna i form av länsramar. Inom länsramarna bestämmerlänsskolnämnderna det antal intagningsplatser som varje kommun ochlandstingskommun får inrätta. Riksramar och länsramar fastställs dels för var och en avsex utbildningssektorer, dels för sådana specialkurser som inte förs tillnågon sektor. Till någon av de sex utbildningssektorerna förs sådanautbildningar som ges på linjer och på sådana specialkurser som omfattar minstett läsår och som inte förutsätter vare sig annan utbildning än grundskolaneller viss ålder för tillträde samt utbildningar inom ramen för gymnasiallärlingsutbildning. Utanför sektorsindelningen står sådana studievägar somingår i gymnasieskolans lilla ram. sädana specialkurser som är kortare änett läsår eller som kräver tidigare gymnasial utbildning eller viss ålder förtillträde samt kurser för invandrarungdom. 1 proposition 1982/83; 100 tas frågan upp om hur ////(/ramen skall hanteras i planeringssystemet. Föredragande statsrådet föreslåratt alla specialkurser som bygger enbart på skall föras tillscktorsramarna. Utöver sektorsramarna bör finnas särskilda ramar för dels högrespecialkurser, dels övriga ej grundskoleanknutna specialkurser, delsinvandrar-kurser. Förändringen föresläs ske /86. Utskottet har inget att erinra mot vad som i propositionenhar anförts om en omläggning av studievägarnas fördelning mellan å ena sidansektors-ramarna och å andra sidan den s. k. lilla ramen. Föratt maximalt kunna utnyttjatilldelade resurser föreslås i proposition 1982/83; 100 att länsskolnämndernabör kunna göra den omfördelning man finner lämplig av överblivna platser mellansektorerna inom sina resp. länsramar. På liknande sätt bör länsskolnämndernaefter godkännande av SÖ också kunna göra viss omfördelning sinsemellan avöverblivna ärselevplatser för att beviljade totalramar skall kunna utnyttjasbättre. UbU1982/83:21 10 Mot bakgrund av den aktuellaarbetsmarknadssituationen för ungdomar diskuteras utförligt i proposition1982/83: \0() förutsättningarna för gymna-sieskdldiis planering. återger vad SÖ i sin anslagsframställning har påpekat om de komplexasambanden mellan utbildning och yrke samt mellan utbildningens innehåll ochdimensionering å ena sidan och arbetsinarknaden å den andra. Det finns enligtSÖ flera skäl som talar för försiktighet vid tillämpningen av en striktarbetsmarknadsbaserad utbildningsplanering, dvs. en utbildningsplaneringbaserad i huvudsak på yrkesprognoser. I propositionen hänvisas också tillutbildningsekonomiska utredningens (U 1981:03) informationsskrift Utbildning,produktion, samhälle vari bl.a. understryks att osäkerhet om framtidenförsvårar sä långsikliga beslut som utbildningsplanering innebär. För egen del anför föredragande statsrådet att detdominerande problemet lör utbildningspolitiken kommer attvara att söka tillfredsställa utbildningsintresset hos ocharbetslivsförberedelsen för de stora iingdomskullarna. För att finna lösningarsom kan tillgodose både de enskilda elevernas önskemål och samhällets ocharbetslivets behov har det visat sig alltmer nödvändigt att se de åtgärder somvidtas inom främst gymnasieskolan (linjer, specialkurser, högre specialkurser)och åtgärder inom högskolans grundläggande utbildning i ett sammanhang. Bådautbildningsformerna ger var för sig eller i kombination med varandra ungdomenförberedelser för yrkesverksamhet. Med hänvisning till vad SÖ ochut-hildningsekonomiska utredningen harangett pekar föredragande statsrådet päatt det finns betydande svårigheter när det gäller att planera gymnasieskolanså att den utbildning som individen får verkligen leder till en säkersysselsättning. Det understryks att de prognoser som utbildningsplaneringenbygger på är osäkra. I proposition 1982/83: 100 preciseras de faktorer som börvägas in vid dimensioneringen av gymnasieskolan. De är ungdomarnas intresse avolika utbildningar, den kunskap som finns om arbetsmarknadens behov samtkommunernas möjligheteratt anordna utbildning. För att göra det möjligt för fler ungdomar att få enutbildningsplats föreslås att totaldimensioneringen av gymnasieskolansgrundskoleanknutna studievägar om minst ett läsår bör vara 108,av antalet16-äringar. För /84 innebär det 132800 intagningsplatser (313960ärselevplatser). När det gäller omfattningen av skilda sektorer föreslår föredragandestatsrådet en fortsatt begränsning av den humanistiska och samhällsvetenskapligasektorn (HS-sektorn). För den ekonomiska och merkantila sektorn (EM-sektorn)föreslås en ökning med 3 300 intagningsplatser i förhållande tillbudgetpropositionen 1982 som en minskning med 2000 platser förordaspå den tekniska och industriella sektorn (Tl-sektorn). Detta sker i syfte anpassa dimensioneringen till vad som synes möjligt att anordna förkommunerna. Av samma skäl föreslås en viss minskning av jordbruks- och skogsbrukssektorn(JST). UbU1982/83:21 11 föreslås omfatta 35 130 ärselevplatser. varav 8630ärselevplatser avser högre specialkurser och 1000 ärselevplatser avser kurserlör invandrarungdom. I proposition 1982/83: 100 erinras om det alternativ tillhögskoleutbildning som utgörs av den päbyggnadsutbildning i form av högrespecialkurser som finns inom gymnasieskolan. Med anledning av vissa initiativi . och avseende högre specialkurseroch i syfte att främja utvecklingsarbetet med dessa kurser förordarföredragande statsrådet att beslut om högre specialkurser i vissa fall lårfattas pä regional nivå. bereds tillfälle att ta del av vad somanförs om särskilt försök med vissa högre specialkurser. I proposition 1982/83; 120 anmäler föredragande statsrådetatt försöksverksamheten med regionalt utvecklingsarbete med högrespecialkurser bör fä gälla även i och . I ett antal motioner behandlas frågan om riktlinjer förgymnasieskolans dimensionering. Elevernas önskemål om utbildning måste enligt vad somanförs i motion 1982/83:581 i högre grad styra dimensioneringen avgymnasieskolans linjer. Motionärerna menar att elevernas val av utbildningsvägoftast är bättre anpassat till möjligheterna att få arbete än försök frånstatsmakternas sida att anpassa dimensioneringen efter tillgängligaarbetsmarknadsprognoser. Dimensioneringstalen för gymnasieskolans olikasektorer bör inte definitivt få låsa den slutliga utläggningen avgymnasieplatser. I motionen förordas att SÖ ges ökade möjligheter att anpassadimensioneringen av gymnasielinjerna efter elevernas önskemål (yrkande 11). Beträffande JST-sektorn erinras i motion 1982/83: 1653 attantalet skolenheter inom sektorn är relativt litet: de är fördelade i stortsett med 2 3 skolor i varje län.