bet · G601JuU24 · 1982-12-31 00:00:00 — a. vid 1975/då utskottet med anledningav en motion förordade en översyn av reglerna om sådan tjänstgöring. Riksdagenföljde utskottet (JuU 1975/76:9, rskr 21). Vid denna begäran om översynframhöll utskottet t. ex. både kraven på tjänstgöringens omfattning ochutbildningens kvalitet som utskottet uttalade sig positivt om demöjligheter som utbytestjänstgöringen ger för de nyutexaminerade juristernaatt inhämta värdefulla erfarenheter från flera verksamhetsgrenar inomrättsväsendets område. Denav begärda översynen har därefter genomförts av . 11980års budgetproposition redovisade chefen för resultatetav översynen och sina överväganden i anslutning därtill (prop. 1979/80:100 bil.5 s. 45 ff). hade föreslagit bl. a. att den sammanlagda tidenför notarietjänstgöring skulle minskas från till . Ihuvudsak innebar departementschefens ställningstagande att en sådan förändringav uppläggningen av notariemeri-teringen som hade föreslagits inte bordegenomföras. Ianslutning till sin behandling av frågorna om anslag till domstolsväsendet år1980 tog utskottet upp också frågan om uppläggningen av notariemerite-ringen.Utskottet uttalade att utskottet inte hade något att erinra mot departementschefensuttalande i ämnet (JuU 1979/80:27 s. 2). Närfrågan om notarietjänstgöringens anordnande nu på nytt aktualiseras villutskottet till en början hänvisa till sina tidigare uttalanden om kraven påtjänstgöringens omfattning och utbildningens kvalitet och om betydelsen av deerfarenheter som en utbytestjänstgöring kan ge. Det är enligt utskottets JuU1982/83:24 11 mening givet att regeringen vid de aviserade övervägandenaav frågan om en avkortning av tjänstgöringstiden och en inskränkning avordningen med utbytestjänstgöring beaktar dessa faktorer liksomutbytestjänstgöringens betydelse för rekryteringen till polischefs- ochåklagarbanan. På ställningstagandet inverkar emellertid även andraomständigheter, t. ex. det framtida antalet nyutexaminerade jurister ochmyndigheternas behov av den arbetskraft dessa kan erbjuda. Av stor betydelse isammanhanget är också statens kostnader för tjänstgöringen; enbartutbytestjänstgöringen inom polis- och åklagarväsendet drog under budgetåret1981/82 en kostnad av i det närmaste 9 milj. kr., vilket belastade de bådaverksamheternas ordinarie löneanslag. Särskilt med beaktande avutbytestjänstgöringens nyssnämnda betydelse från rekryteringssynpunkt anser sigutskottet kunna utgå från att regeringen vid sitt ställningstagande nogaöverväger möjligheten att behålla en ordning med utbytestjänstgöring. Med dessauttalanden avstyrker utskottet bifall till motion 1744. I motion 375 begärs en översyn avdagsbotssystemet. Motionärerna gör gällande bl. a. att nuvarande system förfastställande av dagsbotens storlek ger upphov till stora orättvisor.Motionärerna framhåller i sammanhanget att tidigare regering inte har redovisatnågra överväganden rörande möjligheterna att skapa ett system som leder tillstörre tillförlitlighet, såsom begärde . I motionenförespråkas också en vidgad användning av penningböter i samband med t. ex.lagöverträdelser till sjöss. De grundläggande bestämmelserna om böter finns i 25 kap.brottsbalken. Huvudregel är att böter ådöms i dagsböter. Men om det i enstraffskala har satts ut ett maximibelopp som inte överstiger . skallböterna ådömas i pengar (penningböter). Bestämmelser med sådana straffskalorfinns främst inom specialstraffrätten, bl. a. i vägtrafikförfattningarna. Ensärskild form av penningböter är normerade böter, dvs. böter som bestäms efteren särskild beräkningsgrund. Dagsböter ådöms till ett antal av minst en och högst 120,vid flerfaldig brottslighet högst 180. Storleken av varje dagsbot fastställs ipengar till ett belopp från och med tio till och med , efter vad sombedöms skäligt med hänsyn till den tilltalades inkomst, förmögenhet,försörjningsskyldighet och ekonomiska förhållanden i övrigt. Om brottet ärringa får dagsbotens belopp jämkas. En tanke bakom dagsbotssystemet var att få fram en metodatt beräkna det penningbelopp, räknat dag för dag, som den tilltalade kan avstå från utan att han lider nöd eller brister i sinförsörjningsskyldighet. Riktlinjer för dagsbotens bestämmande har föråklagarväsendets del lämnats i cirkulär från riksåklagaren, (RÅ:s cirkulär C 76). Enligt dessa riktlinjer gäller bl. a. att dagsbotenberäknas på grundval av den JuU 1982/83:24 12 misstänktesårsinkomst, framräknad på ett visst angivet sätt. Dagsboten fastställs iprincip till 1/1 000 av den framräknade årsinkomsten. Rikfiinjernai riksåklagarens cirkulär tjänar i allmänhet också till ledning för bedömningeni domstolarna. Dengrundläggande utredningen för beräkningen av dagsbotens storlek görs av polisenunder förundersökningen. Utredningen baseras i regel på de uppgifter som denmisstänkte lämnar. Någon rutinmässig kontroll av den misstänktes uppgifter skerinte. När det gäller utfärdande av strafföreläggande har riksåklagaren i detförut nämnda cirkuläret uttalat att den misstänktes uppgifter om inkomst- ochförmögenhetsförhållanden bör godtas utan kontroll, såvida det inte finnssärskild anledning anta att uppgifterna är felakfiga eller ofullständiga. Dennaordning motiveras med intresset av att inte onödigtvis belastautredningsförfarandet. Fråganom behovet av att se över rutinerna för dagsbotens bestämmande behandlades avutskottet med anledning av en motion i ämnet. Utskottet anfördedärvid att en förutsättning för en vid fillämpning av bötesstraffet är, förutomatt verkställighetsreglerna är effektiva, att också bötesstraffets storlek kanfastställas på en i största möjliga utsträckning säker och rättvis grund.Utskottet konstaterade emellertid att de uppgifter som för åklagare ochdomstolar ligger till grund för beräkning av dagsbotens storlek vanligtvis inteär kontrollerade. I den mån de till följd härav inte är fillförlitliga kundeenligt vad utskottet framhöll syftet med dagsbotssystemet bli förfelat, ochutskottet ansåg därför att möjligheterna att skapa ett system som leder fillstörre tillförlitlighet borde övervägas. I sammanhanget underströk utskottetatt det var angeläget att ett sådant system inte skulle leda till onödigbyråkrati och omgång under förundersökningen och målets handläggning i domstol.Det borde ankomma på regeringen att närmare besluta om formerna för deförordade övervägandena. Vad utskottet anfört gav som sin meningregeringen till känna (JuU 1979/80:27, rskr 217). - Regeringen avskrevriksdagens skrivelse i samband med att regleringsbrev för domstolsväsendetutfärdades (skr. 1980/81:102 s. 7). När frågan om behovet av en översyn av det systemsom ligger till grund för dagsbotens bestämmande på nytt aktualiseras förutskottet, vill utskoftet först erinra om att bötesstraffet utgör den heltdominerande brottspåföljden i rättstillämpningen. Utskottet vill därför rentallmänt konstatera att det i kampen mot brottsligheten är utomordentligtangeläget att bötesstraffets effektivitet upprätthålls. Av betydelse härvidlagär, såsom utskottet fidigare framhållit, att bötesstraffets storlek kanfastställas på en i största möjliga utsträckning säker och rättvis grund.Utskottets tidigare, återgivna uttalanden om behovet av övervägandenrörande möjligheterna att skapa ett system som leder till störretillförlitlighet är alltjämt gilfiga och frågan bör.på nytt aktualiseras hosregeringen. Vid de fortsatta överväganden i ämnet som JuU1982/83:24 13 sålunda bör komma till stånd bör även kunna prövasmofionsförslaget om en vidgad användning av penningböter i stället fördagsböter i vissa fall. Vad utskottet nu med anledning av motion 375 har anfört omöverväganden rörande bötesstraffet bör som sin mening ge regeringentill känna. attriksdagen med avslag på mofion 1982/83:15921 denna del (yrkande 13 delvis) ochmed bifall till regeringens förslag till Allmänna domstolarna för /84 anvisar ett förslagsanslag av 845 000 000kr., 2. beträffande domstolarnasresurser för bekämpande av ekono misk brottslighet attriksdagen avslår motion 1982/83:888 i denna del (delvis) och motion1982/83:1605 i denna del (delvis), 3. beträffanderekryteringen av nämndemän m. m. aftriksdagen avslår motion 1982/83:1208 och motion 1982/ 83:1215, attriksdagen avslår motion 1982/83:1744, 5. beträffandeöverväganden rörande bötesstraffet attriksdagen med anledning av motion 1982/83:375 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Regeringen har underpunkt D 3 (s. 79-82) föreslagit att till Allmännaförvaltningsdomstolarna för /84 anvisa ett förslagsanslag av 289470 000.kr. I motion 1982/83:290 av m. fl. (c) hemställs att begär att regeringensnarast fattar beslut om länsrättens i omlokalisering frånLinköping till . I motion 1982/83:550 av () och () föreslås att uttalar sig för att länsrätten i län förläggstill . I motion 1982/83:1212 av () hemställsatt beslutar att länsrätten i skall lokaliseras tillMotala. I motion 1982/83:1592 av m. fl. (c)hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad JuU1982/83:24 14 som i motionen anförts om avslag på aviserat förslag omminskning av antalet nämndemän i länsrätter (yrkande 13 delvis). Regeringens förslag tillmedelsberäkning under denna punkt innebär en ökning av anslaget med drygt 8,8milj. i förhållande till anslaget för innevarande budgetår. Ersättning till nämndemän föreslås dock en sänkning med 1,5milj. På samma sätt som närmare har anförts under rubrikenMedelsberäkningen m. m. i punkt 2 i detta betänkande grundar siganslagsberäkningen även under denna punkt på ett kommande regeringsförslag omändringar i domförhetsreglerna (se budgetpropositionen s. 82) av innebörd attnämndemännen i länsrätterna skall bli färre. I motion 1592 motsätter man sig det aviserade förslaget omändring av länsrätternas domförhet. Utskottet, som h.lnvisar till vad som har redovisats . m. i punkt 2 i detta betänkande, gör mqtsvarandeöverväganden beträffande förslaget till medelsanvisning på ifrågavarande områdesom utskottet gjort beträffande medelsanvisningen för de allmänna domstolarnasåvitt gäller anslagsposten Ersättning till nämndemän. Utskottet avstyrkersåledes bifall till motion 1592 i den berörda delen och tillstyrker regeringensförslag till medelsberäkning. I motion 550 hemställs attriksdagen uttalar sig för att länsrätten i län förläggs till . Imotionerna 290 och 1212 förespråkas att länsrätten i länlokaliseras till . Till stöd för förslagen i motionerna åberopassysselsättningspolitiska skäl. I budgetpropositionen (s. 82) lämnar departementschefen enredovisning av undersökningar som skett i fråga om omlokalisering av länsrätteni , från till , och av länsrätten i Kalmarlän, från till . Han anmäler att ärendena f. n. övervägs inomjustitiedepartementet och att han avser att senare återkomma till regeringen isaken. Frågorna har tidigare aktualiserats i riksdagenmotionsvågen. Senast behandlade utskottet en motion om lokaliseringtill av länsrätten i län. Motionen avslogs (JuU 1981/82:40 p. 3).Det bör anmärkas att det både vid riksdagsbehandhngen av rikthnjer förden nya länsrättsorganisationen (prop. 1977/78:170, KU 47, rskr 308) och år1979 vid behandlingen av en rad motioner om lokaliseringen av länsrätter (JuU1978/79:26 p. 3) förutsatts att ställningstagandet till frågan omlokaliserings- JuU1982/83:24 15 orter för länsrätterna ankommer på regeringen. Mot den angivna bakgrunden avstyrker utskottet, som utgårfrån att regeringen vid sina aviserade överväganden i fråga om länsrätterna iÖstergötlands län och län beaktar synpunkter av den art som förts fram imotionerna, bifall till motionerna 290, 550 och 1212. attriksdagen med avslag på motion 1982/83:1592 i denna del (yrkande 13 delvis) ochmed bifall till regeringens förslag till Allmänna förvaltningsdomstolarna /84 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandelokalisering av länsrätten i att avslår motionerna1982/83:290 och 1212, 3. beträffandelokalisering av länsrätten i län att avslår motion1982/83:550. Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. Utskottettillstyrker rege ringens förslag under punkt D 4 (s. 82-84) och hemställer att till Bostadsdomstolenoch hyresnämnderna m. m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av33 . Utrustning till domstolar m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt D 5 (s. 84) och hemställer att till Utrustning tilldomstolar m. m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av . Byggnadsarbeten för domstolsväsendet. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt D 6 (s. 84-87) och hemställer 1. att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om byggnadsarbeten för domstolsväsendet inomde kostnadsramar som förordats i propositionen, 2. att riksdagentill Byggnadsarbeten för domstolsväsendet för /84 anvisar ettreservationsanslag av . JuU1982/83:24 16 Närvarande: (), (), EricJönsson (s), (), (), (), HansPettersson i (s), (), (), Karl-GustafMathsson (s), (), (), i (fp), () och (). Domstolsverketsstyrelse (punkt 1, mom. 2) KarinSöder (c) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 3 som börjar med "När det" och slutar med"behandlad del" bort ha följande lydelse: När det gäller den särskilda frågan om sammansättningen avdornstolsver-kets styrelse som tas upp i motion 1592 bör enligt utskottetsmening en utgångspunkt för ställningstagandet vara att domstolsverketshuvuduppgift är att ge myndigheterna inom förvaltningsområdet en kvalificeradadministrativ service. Härav följer att det inom styrelsen bör finnas personermed god kunskap om och stor praktisk erfarenhet från skilda delar avrättslivet. Utskottet ansluter sig därför fill tanken att styrelsen bör utökasmed en domare och en advokat. För att åstadkomma en lämplig avvägning mellan åena sidan företrädare för allmänna samhällsintressen och å andra sidanföreträdare för verkets förvaltningsområde bör styrelsen härutöver - såsomförordas i mofion 1592 - tillföras ytterligare en ledamot med riksdagserfarenhet.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande domstolsverketsstyrelse attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1592 i denna del (yrkande 12) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Medelsberäkningen (punkt 2, mom. 1) (), ()och i (fp) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Vad gäller" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Regeringens förslag fill medelsanvisning till de allmännadomstolarna bygger på departementschefens i budgetpropositionen uttalade avsiktatt återkomma till frågan om sådana ändringar i domförhetsreglerna atttingsrätterna kan döma med ett färre antal nämndemän än f. n. En i ämnetaviserad proposition föreligger ännu inte vid utskottets ställningstagande fillmedelsberäkningen. JuU1982/83:24 17 Enligt utskottets mening börinnehållet i gällande rätt vara vägledande vid budgetreglering;behandling av den aviserade, beslutadepropositionen kan annars komma att reduceras till en formalitet. Redan vad nusagts talar starkt för att anslaget bör räknas upp med 12 milj. kr., dvs. detbelopp varmed anslagsposten Ersättning till nämndemän minskats idepartementschefens anslagsberäkning. Härfill kommer att det enligt utskottetsmening med hänsyn till betydelsen av lekmannainflytande inom rättskipningensaknas anledning att nu överväga en minskning av nämndemännens antal ochdärigenom en minskning av deras inflytande. Sammanfattningsvis finner utskottet alltså att förevarandeanslag bör räknas upp med 12 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit.Nödvändiga besparingar får vidtas genom dels fortsatt rationaliseringsarbeteinom domstolsväsendets område, dels genom andra åtgärder inom justitiedepartementetsverksamhetsområde. dels att utskottets hemställanunder moment 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1592 i denna del (yrkande 13 delvis)och med anledning av regeringens förslag till Allmänna domstolarna /84 anvisar ett förslagsanslag av . Notarietjänstgöringen (punkt 2, mom. 4) (), (), (), (), (), iRöstånga (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 10 med "När frågan" och slutar på s. 11 med"motion 1744" bort ha följande lydelse: När frågan om notarietjänstgöringens anordnande nu på nyttaktualiseras för vill utskottet till en början understryka vadutskottet tidigare uttalat om kraven på tjänstgöringens omfattning ochutbildningens kvalitet och om betydelsen av de erfarenheter som enutbytestjänstgöring kan ge. I linje med vad som anförts av RÅ och i motion 1744vill utskottet även framhålla att utbytestjänstgöringen inom polis- ochåklagarväsendet är av stor vikt också för rekryteringen fill de viktigauppgifterna som polischef och åklagare. På ett ställningstagande till fråganinverkar även andra omständigheter, t. ex. det framtida antaletnyutexaminerade jurister och värdet för de olika myndigheterna av de insatsersom notarierna gör. Enligt utskottets mening bör spörsmålet omnotarietjänstgöringens anordnande övervägas av regeringen med utgångspunkt idet nu sagda. Om regeringen därvid skulle komma fram till en annan bedömning änden som ställde sig bakom bör - med hänsyn till fråganscentrala JuU1982/83:24 18 betydelse för rättsväsendet - saken i lämpligt sammanhangunderställas för ställningstagande. Vad utskottet nu med anledning av motion 1744 har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställanunder moment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande notarietjänstgöringen attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1744 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Medelsberäkningen (punkt 3, mom. 1) () och () anser under förutsättning av bifall till reservafion 2 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 14 som börjar med "Utskottet, som" och slutar med"till medelsberäkning" bort ha följande lydelse: Utskottet, som hänvisar till vad utskottet anfört i frågaom medelsberäkningen till de allmänna domstolarna, gör motsvarandeöverväganden beträffande förslaget till medelsanvisning'fill de allmännaförvaltningsdomstolarna som utskottet gjort beträffande medelsanvisningen tillde allmänna domstolarna såvitt gäller anslagsposten Ersättning till nämndemän.Med anledning av motion 1592 i här aktuell del bör således förevarande anslagräknas upp med 1,5 milj. kr. dels att utskottets hemställanunder moment 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1592 i denna del (yrkande 13 delvis)och med anledning av regeringens förslag till Allmänna förvaltningsdomstolarnaför /84 anvisar ett förslagsanslag av . Lokalisering av länsrätter (punkt 3, mom. 2 och 3) () och () anför: När det gäller regeringens överväganden i fråga omlänsrätterna i och län vill vi understryka vikten av attdärvid beaktas de starka regionalpolitiska skäl som talar för en lokaliseringtill resp. .