bet · G601KU30 · 1982-12-31 00:00:00 — Då överlade jag på nytt med riksbankschefen, och vi komöverens om att den svenska skulle underrätta övriga centralbanker omatt den nytillträdande regeringen i förberedde ett valutapolitisktbeslut och att man ville kalla till konsultafion. Jag ringde till finansministrarna i deövriga nordiska länderna och sade att det var fråga om en svensk devalvering,att den skulle äga rum så fort den nya regeringen hade tillträtt och attvalutabörsen skulle vara stängd i . Jag bjöd också indem till en överläggning . Den överläggningen ägde rumpå , såsom är välbekant, med deltagande av dåvaranderiksbanksledningen och mig själv och några av mina medarbetare plus - tror jag- samfliga centralbankschefer och finansministrar. hade regeringen in spe sitt förstasammanträde för att fatta ett informellt beslut om att skriva ner kronan underfredagen. Jag hade en förnyad överläggning med riksbankschefen ochhan förklarade att om det var den fillträdande regeringens avsikt var hanberedd att sammankalla riksbanksfullmäktige för att dåbiträda det beslut som de socialdemokratiska ledamöterna avriksbanksfullmäktige skulle komma att föreslå. För detta hade han enbartpraktiska skäl: han ville att valutamarknaden i skulle vara stängd såkort fid som möjligt - den hade varit stängd . Om vi inte kundeha detta möte hade vi fått hålla den stängd hela fredagenoch skulle då behöva avvakta val av nya riksbanksfullmäktige.Konstitutionsutskottet vet bättre än jag hur man väljer ny chef för riksbankenoch fullmäktige. Ätt hålla valutamarknaden stängd så länge som det skulle krävaskulle, bedömde både riksbankschefen och jag, åsamka landets näringsliv skada.Det blev också riksbanksfullmäktiges beslut . Sedanbildades regeringen, och en devalvering ägde rum. : Om jag förstår dig rätt informerade dentillträdande regeringen de nordiska riksbankscheferna före den svenskaregeringen. Är det riktigt? : Ja, det är riktigt. Jag utgick från attriksbankschefen skulle informera den regering som han hade arbetat för. : Utgångspunkten var alltså attriksbankschefen gjorde det. Om han inte hade åtagit sig det, anser regeringenatt man trots allt bör informera den regering som sitter och oppositionen? KU1982/83:30 288 : Vi måste göra det konstitufionella lägetklart för oss. I det skede när jag informerade eller inte informerade var jagledamot av men inte av regeringen. Därmed gäller det mitt agerandesom ledamot av . Jag kanske får tillägga att mitt tidsschema var någotpressat när jag måste klara ut hur vi skulle agera. Jagutgick från att riksbankschefen hade kontakt med sin regering. Vi talade inteom saken. Jag bad honom inte om det, men jag utgick från att det var så. Hur tillträdande och frånträdande regeringen informerarvarandra är ett contradictio, för det finns bara en regering åt gången. Det vari så fall som ledamot av jag inte informerade den sittanderegeringen. : är det inte så vanligt att ledamöter avriksdagen devalverar. Aj/Z-O/o/fe/rfr.-Jag håller med om det. : Jag utgår från att du gjorde det i egenskapav tillträdande finansminister. Tycker du så här efteråt att det var eninformationsomgång som man bör vara tillfredsställd med, eller har man lärt signågot för framtiden som eventuella tillträdande regeringar bör tänka på? : Statsminister gjorde klart att detta borde ha skett, och han bad den avgåenderegeringen om ursäkt för att vi inte hade informerat den direkt. : Jag hade tänkt ställa ungefär sammafråga. Finansminister agerade alltså som finansminister innan hanfaktiskt var det. Då uppkommer en intressant situation inte minst med hänsyntill utskottets granskning. Vi granskar ju statsrådets handläggande, och viddet tillfälle när detta inträffade var inte statsråd. Jagtycker det är märkligt att man inte hade direktkontakt med den regering somsatt och den finansminister som fortfarande fanns. Den gamla regeringen avgårju inte förrän den nya tillträder, så vi hade de facto en sittande regering medi princip obegränsade skyldigheter fram till den dag då regeringsskiftetinträffade. Rent formellt valdes inte statsministern förrän , ochdärefter utsåg han snabbt de övriga statsråden. Övervägde inte finansministernatt ta en direktkontakt med den regering som satt? Min andra fråga vill jag ställa med anledning av vadfinansministern sade om kontakterna med riksbankschefen. Av finansministerns framställning skulle man kunna få den uppfattningen att riksbankschefen också i sak var införstådd med den devalvering som den kommande regeringen önskade, men av de dokument som vi har fått framgår att riksbankschefen var starkt kritisk till devalveringsbeslutet. Avrådde riksbankschefen vid de här kontakterna från devalveringen? KU1982/83:30 289 : Jag skall göra klart var jag ansåg attdet brast i informationen. Jag borde ha förvissat mig om att åtminstonestatsministern och möjligen också ekonomi- och budgetministrarna kände till attjag inbjöd finansministrarna från övriga nordiska länder att komma tillStockholm. Däremot kan jag inte inse att en tillträdande regering är skyldigatt informera den avgående regeringen om sina ekonomisk-politiska planer. Viförsattes i en tvångssituation genom den finska devalveringen den 6 oktober.Vår plan var att tillträda och sedan vidta erforderliga åtgärderunder det veckoslut som sedan följde. Vår plan var att fattadevalveringsbeslutet . Men eftersom både riksbanksledningens och vårbedömning var att valutautflödet, som hade uppgått tillnära 4 miljarder, skulle kunna bli av storleksordningen 10-15 miljarder underförsta oktoberveckan, var vi tvungna att handla på det sätt vi gjorde, dvs.stänga valutamarknaden så fort det gick, . Den konstitutionella frågan anser jag klar, att det inteföreligger någon skyldighet, men vad gäller den moraliska eller etiska fråganvill jag säga att vi kallade in finansministrarna från de övriga länderna föratt informera. De hade full rätt att vägra att komma om de inte velat lyssna påoss. Vi har tagit upp informationsfrågan till offentlig diskussion och sagt attvi borde informera innan mötet ägde rum. De närmare omständigheterna kringdevalveringens storlek anser jag däremot inte att den tillträdande regeringenhar informationsskyldighet om. Information till den avgående regeringen skedde påeftermiddagen och . De visste inte före denna informationhur stor devalveringen skulle bli, men att vi skulle devalvera tror jag alla idet läget hade klart för sig. Vad beträffar riksbankschefens inställning till kronansläge framgår det av vad jag har sagt att vi fick besked redan den 29 septemberfrån riksbanksledningen att den ansåg att det fanns spekulativa tendenser ochatt marknaden förväntade sig en devalvering. Om riksbankschefen har hävdat atthan avrått från devalvering, så är det inte min uppfattning frän våra samtal.Han avrådde definitivt inte från devalvering. Däremot hade han synpunkter pådevalveringens storlek. Han ansåg att en mindre devalvering än vi hade itankarna skulle räcka. : Vi har tagit upp frågan i ett litet störreperspektiv. Vi tänker ta upp över huvud taget frågan om förhållandena mellan denordiska länderna i samband med devalveringsbeslutet. Vill du kommentera hurvanliga sådana kontakter har varit och hur de i allmänhet har försiggått? : hade jagfillsammans med dåvarande finasminister ansvaret för det nordiskasamarbetet och valutapolitiken, och under de aren ägde regelmässigtkonsultationer rum. Vi träffades inför även ganska begränsade kursjusteringar.Det berodde pä att och tillhörde den s. k. valutaormen. Vi bjödin de övriga 19 1982/83. KU1982/83:30 290 nordiska länderna till konsultationer i förväg. Vi hadeett antal sådana bl. a. på . Beträffande vad som hände efter 1976 har det upplysts attkonsultationsförfarandet upphörde och att man i allmänhet underrättadecentralbankerna telefonledes eller kvällen före - i varje fall vardet vad som skedde när devalverade . Om detta hade vi intehört någonting - inte i , inte heller - såvitt jag förstår- den då sittande regeringen, utan det meddelades oss kl. 9.30 den6 oktober, som valutamarknaden öppnar i . Vi har diskuterat detta mellan de nordiskafinansministrarna och kommit överens om att ämbetsmannakommittén för monetärafrågor skall utarbeta vissa regler för hur kontakter och konsultationer skallske inför valutapolitiska beslut. BertU Fiskesjö: Efter de här överläggningarna ägde detockså rum kontakter med ledningen för och denvästtyska . Var det fortfarande den blivande finansministern somstod för dessa kontakter, eller var det riksbankschefen? : Med den västtyske centralbankschefenPöhl hade jag ett samtal . Det var efter samtalsom hade ägt rum mellan och . rådde mig att ringa Pöhldirekt beroende på vissa överväganden vi hade beträffande den framtida valutakurspolitikensom berörde . Pöhl hade också synpunkter på den svenskadevalveringens storlek. Sedan hade jag ett samtal den 7 oktobermed de Larosiére som är chef för valutafonden. BertU Fiskesjö: Jag antar att valutafonden framfördesynpunkter på devalveringen. Får jag knyta an till en uppgift i pressen, attfinansministern vid det senare besöket från valutafonden skall ha kommit att gevalutafonden skriftlig förbindelse om en viss utformning av budgetpolitiken -jag bara återger uppgifter ur pressen. Jag vill ställa frågan, om det liggernågonting i detta? : Jag tror att jag enklast besvarar detmed att fill utskottet överlämna mitt brev till de Larosiére. Det innehållernämligen ingenting utöver det som har beskrivits i budgetproposifionen. Detenda fillägg som finns är vissa uttalanden om den framtida valutapolitiken. Detkan vara av intresse för utskottet att känna till dem också, men det är ingenutfästelse beträffande den ekonomiska politiken. Vi hade en expertdelegation här från valutafonden inovember. Sedan fick jag besked om att valutafondens chef önskade vissakompletterande upplysningar, och dem ville han ha skriftligen. Jag skickadehonom ett brev, och det brevet skall utskottet gärna få se. KU1982/83:30 291 PM angående vissa frågor rörande den ekonomiskauppgörelsen i samband med bildandet av Redovisning av rekonstruktionslån till godkände ettavtal som träffats mellan (), och om bildandet av ett svenskt handelsstålsbolag- (). Enligt avtalet förvärvade Statsföretag , StoraKopparberg och vardera . 1977/78:87 om statligt engagemang inomhandelsstålsindustrin, m. m. genom vilken överenskommelsen underställdesriksdagen, framlades också en plan för finansiering av genomrekonstruktionslån av högst 1 800 milj. kr. Enligt propositionen (s. 43 f.) beräknades lånetfördela sig på följande sätt: De närmare villkoren förrekonstruktionslånet redovisades i en särskild bilaga till nämnda proposition. har därefter på förslag av regeringen särskiltanvisat beräknade medel i enlighet med planen. För /med anledning av förslag i prop. 1980/81:100, bilaga 100, punkt G 5(s. 159) ett reservafionsanslag av 200 milj. ; den sista delposten avrekonstruktionslånet. lade fram årsredovisning för den 6maj 1981 och upptog då 200 milj. kr. som fordran på staten. Den 9 juni 1981ansökte hos industridepartementet att få lyfta det resterandebeloppet. Se underbilaga 1. I ansökan anför följande: har totalt lyfts, vilket använts för att täcka förluster . Föratt täcka förlusterna 1980 har dessutom resterande avrekonstruktionslånet behövt ianspråktagas. Detta belopp har i bokslutet 1980upptagits som en fordran på staten. Resultatet kommer, som vi i annat sammanhangredogjort för, att innebära en fortsatt avsevärd förlust. Med stöd av ovanstående anhåller Svenskt StålAktiebolag att få lyfta resterande av rekonstruktionslånet. Vi föreslåratt beloppet utbetalas . KU1982/83:30 292 Regeringen uppdrog åtkammarkollegiet att till utlämna lånet av 200 milj. kr. den 1 juli 1981.Se underbilaga 2. revisorer har på framställning avnäringsutskottet granskat den ekonomiska uppgörelse som träffades avSSAB. I sitt förslag 1981/82:8 har revisorerna lämnat en redovisning.Revisorerna hade ingen anmärkning mot uppgörelsen utom i vad den avser denersättning som utgått för överlåtelsen till bolaget av TGOJ-rörelsen. I sinredovisning - rapport /82:2 - noterar revisorerna dessutom vad gällerdispositionen av sista delen av rekonstruktionslånet, alltså de ovan nämnda 200milj. I anslutning till genomgången avSSAB:s årsredovisning har noterats att bolaget i sin redovisning årsverksamhet redan detta år redovisningsmässigt disponerat 200 milj. kr. av detrekonstruktionslån som först beviljade bolaget fördisposition under /82. Bolaget har lyft rekonstrukfionslånet den1 . Detta redovisningsförfarande får anses anmärkningsvärt. I revisorernas rapport lämnas endetaljerad redovisning av dispositionen av medlen för strukturplan.Näringsutskottet behandlade ovannämnda förslag från revisorerna i sittbetänkande 1982/83:9. Näringsutskottetanförde i denna del följande: Som framgår av det föregående harriksdagens revisorer betecknat en av vidtagen redovisningsåtgärd som"anmärkningsvärd". Vad det gäller är att bolaget i sitt bokslut förår 1980 har redovisningsmässigt disponerat den resterande delen, 200 milj. kr.,av ett rekonstruktionslån som ställdes till bolagets förfogande successivtunder en femårsperiod. Beloppet i fråga anvisades av ochupptogs på statsbudgeten för /82. Innebörden av revisorers kritik är attredovisningen i detta fall inte har skett i enlighet med god redovisningssed.Eftersom auktoriserade revisorer har ställt sig bakom dennaredovisningsåtgärd kan kritiken också uppfattas som ett ifrågasättande av attdessa fullgjort sin förpliktelse att iaktta god revisorssed. När revisorer i efterhand har specificerat sinkritik går deras första invändning ut på att medlen inte bortredovisningsmässigt disponeras innan regeringens beslut om utbetalning förelåg.Bokföringsnämndens anvisning beträffande redovisning av stadiga stöd uppställeremellertid inte ett sådant krav. hade enhälligt bifallit regeringensförslag om att det ifrågavarande beloppet skulle anvisas. Det får då, oavsettatt regeringens beslut om utbetalning ännu inte förelåg, anses ha funnitserforderlig säkerhet för att lånet skulle komma att betalas ut. Enligt revisorers andra invändning är detfelaktigt att lånebeloppet redovisningsmässigt har hänförts ,eftersom det av statsmakterna skulle ha avsetts för utnyttjande /82, för vilket också anslaget anvisades. Den vidfemårsperiodens början gjorda fördelningen på skilda budgetår är emellertid attbetrakta som en prognos KU1982/83:30 293 över i vilken takt behovet av lånemedel skulle uppkomma.När det blivit möjligt att fullt ut överblicka utfallet av verksamhethar ett ytterligare fillskott av lånemedel tett sig nödvändigt. Givetvis återstående delen av den redan i princip beslutade låneramen då stått fillbuds i första hand. Att medlen i enlighet med en tidigare, mera optimistiskprognos anvisades först för /82 påverkar inte säkerheten hos deni balansräkningen upptagna fordran. Reellt har medlen icke kunnat utnyttjasförrän bolaget fått lyfta dem. Det bör noteras att bolaget i sin framställningtill regeringen om utbetalning av lånebeloppet anmälde att detta redan hadedisponerats redovisningsmässigt. Mot bakgrund av vad här anförts instämmer utskottet icke iriksdagens revisorers kritik mot den berörda redovisningsåtgärden. Förslaget lades till handlingarna av . KU1982/83:30 294 Angående ersättning till för överlåtelse avdess järnvägsrörelse (TGOJ) till 1977/78:87 framladesförslag om bildandet av som ett led i omstruktureringen av stålindustrin.Förslaget innebar att ägarkapitalet i det nya bolaget fördelades påStatsföretag och på vardera och . Det nyabolaget avsågs överta bl. a. stålverken i , och Borlänge.Förutsättningarna för bolagets bildande angavs i propositionen vara att statligfinansiering kunde erhållas, dels genom att Statsföretag skulle tillskjuta nyttaktiekapital på 700 milj. kr., dels att statliga lån på sammanlagt 3 100 milj.kr. Därutöver föreslogs att genom särskilt avtalskulle köpa även järnvägsrörelse TGOJ. Härför förutsattes bolageterhålla ett statligt bidrag motsvarande köpeskillingen eller högst 350milj. I proposifionen lämnades följande redovisning angåendeövertagandet av TGOJ: 7.10 Övertagande av TGOJ-rörelsen från Det i bokföringen upptagnaplanmässiga restvärdet på de anläggningar som skall överföras från tillSvenskt Stål, dvs. stål-, gruv- och järnvägsrörelse, beräknas vid årsskiftet1977/78 vara 1 180 milj. kr. har investeratca 600 milj. kr. i de nämnda rörelserna. stal- och gruvrörelse överlåts som tidigareredovisats för 700 milj. kr. till Svenskt Stål. järnvägsrörelseöverlåts som tidigare redovisats till bolaget enligt ett särskilt avtal (bilaga5). Sistnämnda rörelse kommer att utgöra helägt dotterbolag (TGOJ) till SvensktStål. Dotterbolaget övertar från hänförliga till järnvägsrörelsen samt en pensionsskuld som ärhänförlig till personal som är eller har varit anställd i järnvägsrörelsen.Köpeskillingen för TGOJ har i förhandlingarna beräknats till 340 milj. kr. ökatrespektive minskat med det belopp varmed pensionsskulden understiger respektiveöverstiger 140 milj. kr. För att Svenskt Stål skall kunna betala köpeskillingenbehöver bolaget ett bidrag från staten motsvarande detta belopp, beräknat tillhögst 350 milj. kr. Detta bidrag avses lämnas i form av ett skuldebrev utfärdatav . transporteras till såsom betalningför TGOJ. Förslag till villkor för skuldebrevet bör fogas till detta protokollsom bilaga 9. Anläggningarna i TGOJ upptas i Svenskt Ståls koncernbalansräkningtill ett värde som motsvarar pensionsskulden och aktiekapitalet i , dvs. ca145 milj. kr. Departementschefen anförde såvitt gäller TGOJ följande. Utöver stal- och gruvrörelsernaavses järnvägsrörelse, TGOJ, överföras till Svenskt Stål. Ersättningenhärför har överenskommits vara 480 milj. kr. För att Svenskt Stål skall kunnabetala TGOJ behöver bolaget ett särskilt bidrag av staten i form av ettskuldebrev på 340-350 milj. kr. att användas som köpeskilling vid förvärvet avTGOJ. Skulden bör löpa ränta och återbetalas under en tolvårsperiod.Med järnvägsrörelsen KU1982/83:30 295 följer en pensionsskuld, som är,hänförlig till personalsom är eller har varit anställd vid TGOJ och som uppgår till högst 140 milj.kr. Genom att överta pensionsskulden erlägger Svenskt Stål återstoden aversättningen för TGOJ. Beloppen för pensionsskulden och i skuldebrevet skallsammantagna uppgå fill 480 milj. kr. Genom koordinationsavtal av jämte vissa andraavtal rörande trafiksamverkan upprätthåller och statens järnvägarsamtrafik. , som löper med uppsägningsfid, är ivissa delar inaktuellt. En anpassning av avtalet till nu radande förhållandenkan därför behövas. Jag förutsätter att Svenskt Stål och statens järnvägarträffar överenskommelse om villkoren i ett förnyat koordinationsavtal jämteandra avtal om trafiksamverkan baserat på de riktlinjer som är angivna i prop.1951:177, vilken proposition ligger till grund för nu gällande koordinationsavtal. behandladepropositionen i sitt betänkande 1977/78:45.1 en socialdemokratisk partimotion1977/78:1742 framfördes kritik mot den överenskommelse som låg bakom bildandetav . I motionen hävdades bl. a. att överenskommelsen stred mot sundaaffärsprinciper och att regeringen inte på ett fillfredsställande sätt bevakatstatens intressen vid uppgörelsen. Kritiken mot uppgörelsen innebar i huvudsakföljande. Trots ett negativt avkastningsvärde på den gruv- och stålrörelse somöverlämnades fill vid bildandet (den s. k. apportegendomen) har regeringeni förhandlingarna accepterat att vardera bolagets anläggningar värderas till700 milj. kr. Därtill kom att skulle erhålla 480 milj. kr. för TGOJ somgick med förlust och vars bokförda värde upptagits till 120 milj. kr. Med den värderingsom skett hade det enligt motionen varit naturligt att andra vinstgivanderörelsegrenar t. ex. kraftrörelsen i och i rimligutsträckning ingått i apportegendomen. I motionen yrkades emellertid ingetavslag på propositionen. majoritet (m, c, fp) tillstyrktepropositionens förslag. beslöt i enlighet med utskottet. revisorers granskning av uppgörelsen om På framställning av näringsutskottethar revisorer ur statens synvinkel granskat uppgörelsen. Revisorernahar i sitt förslag 1981/82:8 lämnat en redovisning av sin granskning. Iskrivelsen till anför revisorerna sammanfattningsvis: Genomförd granskning redovisas ibilagda rapport /82:2 Den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandetav . Under hänvisning till vad som har anförts i rapporten ochde slutsatser som där redovisas får revisorerna anmäla för , attrevisorerna, från de utgångspunkter revisorerna granskat bolagsbildandet, intehar något att anmärka mot uppgörelsen utom i vad avser den ersättning somutgått för KU1982/83:30 296 överlåtelsen till bolaget av TGOJ-rörelsen. Enligtrevisorernas mening har sålunda den överenskomna överlåtelsesumman varitomotiverat hög. I den ovannämnda rapportenredovisas bedömningen rörande TGOJ enligt följande: I debatten om har påståtts attde privata intressenterna skulle ha fått en oskälig ersättning förapportegendomen. Vid den nu genomförda granskningen har detta påstående inteblivit belagt. I samband med de förda förhandlingarna om ytterligarekapitaltillskott från aktieägarna i har valt att överlåtasin aktiepost till staten för en symbolisk köpeskilling av . Dettainnebär att man inte fått någon som helst ersättning för de anläggningar somöverlåtits till för 700 milj. kr. Från statens sida har vid dessaförhandlingar förfäktats att de privata aktieposterna helt saknar värde innanen rekonstruktion av bolaget görs. Att bedöma värderingen av de till överlåtnaanläggningstillgångarna är en vansklig uppgift som kräver en ingåendefackkunskap om stålbranschen. Det har för övrigt inte funnits anledning att viddenna granskning gå in på djupare tekniska bedömningar. Vår bedömning harsålunda fått baseras på konsulternas och avtalsparternas utredningar och defakta om stålbranschen som vid värderingstidpunkten fanns att fillgå. har som särskild ersättning för TGOJ-rörelsen avSSAB erhållit gottgörelse i form av en revers på 343 milj. kr. (alt. 480 milj.kr. om pensionsskulden medräknas). Värdet för del av denna verksamhetsgrentorde från företagsekonomisk synpunkt starkt kunna sättas i fråga.Grängesbolagets svaga ekonomiska ställning (tidigare redovisad irapporten) har utan tvivel varit orsaken till att uppgörelsen träffats omsärskild ersättning för TGOJ-rörelsen. Det kan med stöd av tillgängligautredningar förmodas att oavsett skulle ha tvingats begärastatligt ekonomiskt stöd för att täcka de stora förluster som bolaget redovisatåren fram . För förvärvet av TGOJ-rörelsen erhöll statligt bidragpå 343 milj. kr., ett förhållande som stärker tvivlet pä det egentliga värdetav förvärvet för handelsstålsbolaget. Bidraget lämnades i form av ett statligtskuldebrev, som överlät till . utnyttjade det erhållnabidraget för att skriva ned värdet på aktierna i till ibokslutet för . Uppgörelsen med i detta sammanhang torde närmastfå anses inrymma ett inslag av näringspolitiskt stöd. Det kan även nämnas att Statsföretag/NJA åtnjöt statligtstöd med 686 milj. kr. som kompensation för de förluster som uppkom vidöverlåtelsen av NJA:s anläggningsfillgångar till . I anslutning fill genomgången av årsredovisning harnoterats att bolaget i sin redovisning verksamhet redan detta årredovisningsmässigt disponerat 200 milj. kr. av det rekonstruktionslån somriksdagen först beviljade bolaget för disposition /82. Bolaget har lyft rekonstrukfionslånet den 1 juli 1981.Detta redovisningsförfarande får anses anmärkningsvärt. Den nu genomförda granskningen har i vad avserfördelningen av aktierna i , rätten till inlösen av aktierna ochvärderingen av apportegendomen inte gett anledning till någon anmärkning. När det gäller förvärv av TGOJ-rörelsen kan detstarkt sättas i fråga om inte den överenskomna överlåtelsesumman var omotiverathög. KU1982/83:30 297 behandling av revisorernas rapport behandladerevisorernas granskningsrapport i sitt betänkande 1982/83:9.