bet · G601LU16 · 1982-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionerna 1981/82:1235,1981/82:1239, 1981/ 82:1582 såvitt avser yrkandena 2,4,6,7 och 8, 1981/82:1713och 1981/ 82:2014. Motionerna rör frågor om aktiers röstvärden, aktiekapitaletsstorlek, registreringen av aktiebolag, rätten att bilda fåmansbolag, ansvarsgenombrott,koncernbegreppet, införande av en regel om s. k. haftung, bulvanskap samt omlikvidation av aktiebolag. Remissyttrandenhar inhämtats över motionerna 1239, 1713 och 1582, yrkandena 2 och 7, frånriksåklagaren, brottsförebyggande rådet, riksskat-teverket, Sverigesadvokatsamfund, , , och /SR. Yttranden övermotionerna 1239 och 1582, yrkande 7, har därjämte inhämtats frånrikspolisstyrelsen, , , . Hotell- ochrestauranganställdas förbund och samtöver motionerna 1713 och 1582, yrkande 2, från hovrätten för ,. Ensammanställning av remissyttrandena har intagits som bilaga 1 till betänkandet. I motion 1235 av m. fl. (c) yrkas attriksdagen begär att regeringen framlägger förslag om ändring av aktiebolagslagenså att skillnaden i rösträtt mellan olika aktier i ett bolag får vara högst1:10 även i gamla bolag. Imotion 1239 av i och (båda s)yrkas att beslutar att hos regeringen begära förslag till lag som kanförhindra användandet av bulvaner. Imotion 1582 av m. fl. (vpk) yrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena2, 4 och 6-8) A) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion1981/82:1578 anförs om att införa en civilrättslig regel om s. k. Haftung(yrkande 2), B) att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotion 1Riksdagen 1982/83. LU1982/83:16 2 1981/82:1578 anförs om att skärpa reglerna om registreringav aktiebolag och dess styrelse (yrkande 4), C) att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motion 1981/82:1578 anförs om att göra inskränkningar i rätten att bilda fåmansbolag (yrkande 6), D) att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motion 1981/82:1578 anförs om att reglera s. k, ansvarsgenombrott samt en generell kriminalisering av bulvanskap (yrkande 7), E) att som sin mening ger regeringen till kännavad som i mofion 1981/82:1578 anförs om att höja aktiekapitalet vid nyetableringar (yrkande 8), I motion 1713 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av koncernbegreppet och frågan omansvarighetsgenombrott i koncern. I motion 2014 av m, fl, (s) yrkas att riksdagenhos regeringen begär en ändring av reglerna om likvidation i aktiebolagslagen(1975:1385) i enlighet med vad som anförts i motionen. Aktiebolagsrätten har sedan börjanav varit föremål för ett omfattande reformarbete. Ett första stegtogs då betydelsefulla ändringar skedde aktiebolagslag. Bl,a, höjdes minimigränsen för aktiekapitalet . Bolag sombildats fick dock anstånd till utgången av med att- höjaaktiekapitalet. Övergångstiden för äldre aktiebolag har sedermera förlängtstill utgången av 1981, ersattes aktiebolagslag med en ny lag,som huvudsakligen trädde i kraft . Lagstiftningen innebar engenomgripande ' teknisk översyn av aktiebolagsrätten och syftade till attförenkla denna. Vissa ändringar i aktiebolagslagen (1975:1385) skedde åren1977, 1980, 1981 och 1982. a. likvidationsreglerna så attmöjligheterna till s. k, fattiglikvidadon avskaffades. a,krav på kvalificerad revisor i alla nya aktiebolag. För äldre bolag gäller enfemårig övergångstid innan kravet på kvalificerad revisor slår igenom. Röstvärdet för aktier (mot. Enligt aktiebolagslagen gäller somhuvudregel att varje aktie har en röst vid röstning på bolagsstämma. Frånhuvudregeln får avsteg göras genom bestämmelse i bolagsordningen. Olikaröstvärde för aktier i bolaget får dock inte bestämmas så att röstvärdet förnågon akfie överstiger 10 gånger LU 1982/83:16 3 röstvärdetför en annan aktie. Motsvarande regler fanns också akriebolagslag.Däremot fanns i ännu äldre lagstiftning inte några regler om begränsning avröstvärdet. Bolag, vari finns äldre aktier med större differens i röstvärdet än1:10, får enligt övergångsbestämmelserna till akfiebolagsla-gen utge nya aktiermed röstvärden som tillkommer redan utgivna aktier. En motsvarande bestämmelsefanns i promulgationslagen till aktiebolagslag och motiverades medatt en ny lagstiftning icke borde bryta bolagsordningens bestämmelse. Bestämmelserom olikhet i röstvärde införs ofta för att garantera en viss aktieägargrupp ettdominerande inflytande i företaget. En annan anledning till differentiering avröstvärdet kan vara bolagets behov av kapitaltillskott. Närett bolag behöver skaffa nytt kapital kan det ske på i princip två vägar.Bolaget kan öka det egna kapitalet genom nyemission och härvid utge aktier medolika rätt mot bolaget. OUkheterna kan gå ut på att ett aktieslag, som vanligenkallas preferensaktier, i ett eller flera avseenden, exempelvis i fråga om rätttill utdelning, har företräde framför annat aktieslag, s. k, stamakfier. Igengäld tilläggs preferensakfierna lägre röstvärde. Bolaget kan också öka detfrämmande kapitalet genom att ta upp lån, vilket vanligtvis sker motobligationer eller andra skuldebrev. Reglernaom olika röstvärde för aktier har samband med den begränsning av utlänningarsrätt att förvärva fast egendom och aktier i svenska akfiebolag som följer avlagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom,EnUgt lagen får ufländska medborgare förvärva fast egendom eller gmva elleridka gruvdrift bara efter särskilt tillstånd. Med ufländsk medborgare jämställsutländska bolag, föreningar, andra samfälligheter och stiftelser. Inte hellerfår svenskt aktiebolag, vars akfiebrev får ställas till innehavaren, ellersvensk ekonomisk förening förvärva fast egendom eller gmva eller idka gruvdriftutan tillstånd i varje särskilt fall. Detsamma gäller i fråga om svensktaktiebolag vars aktiebrev skall ställas till viss man. Sådant bolag kanemellertid undgå fillståndsplikten genom att visst förbehåll, s, k,utlänningsklausul, tas in i bolagsordningen. Klausulen skall gå ut på attutländska rättssubjekt eller tillståndspUktiga svenska rättssubjekt genomteckning eller överlåtelse får förvärva bara en mindre del av bolagets aktier,nämUgen av röstetalet för bolagets samtHgaaktier och av bolagets hela aktiekapital. Aktier som fårförvärvas av utländska rättssubjekt brukar kallas fria akfier och andra aktierbundna aktier. Avreglerna följer att ett bolag med utlänningsklausul, som vill dra till sigutländskt kapital och som därför önskar utnyttja möjligheten att låta upp till40 % av aktiekapitalet ligga i utländsk hand, måste införa regler om olikhet iröstvärdet för att kunna utnyttja utländskt kapital i sådan omfattning, 1916års lag upphör att gälla vid utgången av och ersätts då av dels lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m,, dels av LU 1982/83:16 4 lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m, m. Enligt lagen om utländskaförvärv av svenska företag m, m. får vissa rättssubjekt, s. k. kontrollsubjekt,inte utan särskilt tillstånd förvärva bl. a. så många fria aktier i ett svensktaktiebolag att förvärvarens andel av bolagets aktiekapital eller röstetalet föraktierna överstiger vissa gränsvärden, I den andra nya lagen har de nuvarandereglerna om förvärv av fast egendom tagits in med endast smärre ändringar.Kontrollsubjekten i båda lagarna är i huvudsak desamma som omfattas av 1916 årslag. Liksom f. n. finns det möjlighet för svenskt aktiebolag att införautlänningsförbehåll och därmed undgå tillståndsplikten. De nuvarandegränsvärdena vid utlänningsförbehåll har behålUts. I motion 1235 (c) framhålls att det numera saknasanledning att bolag som bildats skall få ha aktier med andraröstvärden än aktiebolagslagen tillåter. Motionärerna anser att lagstiftningensnarast bör ändras så att också dessa bolag efter en lämplig övergångsperiodkommer att omfattas av regler om att skillnaden i röstvärde mellan aktiernainte får överstiga förhållandet 1:10, Motionsförslag om en ändring av aktiebolagslagens regelom högsta tillåtna differens i aktiers röstvärde har prövats avriksdagen (LU 1975/76:14,1976/77:29,1977/78:20 och 1979/80:2). Mofionerna haravslagits på hemställan av lagutskottet. Utskottet har därvid bl. a. hänvisattill sambandet mellan rösträttsreglerna och lag och att denna lagvarit föremål för översyn. Översynen av lag är avslutad och harresulterat i de två nya lagarna om utländska förvärv av svenska företag ochfast egendom som träder i kraft , Aktiekapitaletsstorlek (mot. 1582, yrk, 8) Som ddigare redovisats (s. 2) höjdes minimigränsenför akdekapitalet . Regeln gäller numera allaaktiebolag. Till stöd för yrkande 8 i motion 1582 (vpk) omhöjning av aktiekapitalet anför motionärerna (motiveringen finns i motion1981/82:1578) att det finns ett behov av att anpassa det minsta godtagbaraaktiekapitalet för befintliga LU 1982/83:16 5 ochnytillkommande bolag till inflationen. Förslagsvis kan enligt motionärernaminimibeloppet för akdekapitalet i nya bolag årUgen justeras i förhållande tillinflationen, medan beträffande befintliga bolag det skall krävas yttrande frånrevisorn för att underkapitaliserade bolag skall få fortsätta sin verksamhet. Motioner med yrkanden om en höjning avminimigränsen för aktiekapitalet behandlades av två gånger vid1980/(LU 1980/81:4 och 1980/81:28). På hemställan avlagutskottet avslog motionerna. framhöll att frågan omaktiekapitalets minimigräns har anknytning dll spörsmålet om olika regler förde största och för de mindre bolagen. Utskottet ansåg att det kan vara motiveratatt man vid <;n anpassning av aktiebolagslagens regler till verksamheten ide största aktiebolagen och införandet av särskilda bestämmelser för mindreföretag reladvt kraftigt höjer den undre gränsen för aktiekapitalet. Utskottetförutsatte att regeringen vid en förnyad prövning av frågan om olika regler förde största och de mindre bolagen även överväger spörsmålet om en höjning avgränsen för aktiekapitalet' Någon form av indexreglering av aktiekapitaletansåg sig utskottet dock inte böra förorda. Registreringav aktiebolag och dess styrelse (mot. 1582, yrk, 4) Till stöd för yrkande 4 i motion 1582 (vpk)framhåller motionärerna (motiveringen finns i motion 1578) attbolagskonstruktioner ofta utnyttjas inom den ekonomiska brottsligheten och attde ansvariga för bolagen ofta byts ut, vilket försvårar för myndigheterna attfå tag på de ansvariga och nå dem för delgivning. Motionärerna anser att enregel bör införas om att delgivning alltid skall kunna ske med den som ärregistrerad som företrädare för bolaget. Underlåtenhet att anmäla utträde urstyrelsen för registrering bör straffsanktioneras och kunna medföra skyldighetför vederbörande att sohdariskt med bolaget svara för uppkomna förpliktelser. Av 9 § delgivningslagen (1970:428) framgår attdelgivning med ett akdebolag skall ske genom att handlingen i fråga överbringastill den som har rätt att företräda bolaget. Är flera gemensamt behöriga attföreträda bolaget kan handlingen överlämnas dll en av dem. Enligtaktiebolagslagen skall aktiebolag med aktiekapital på en milj. kr. eller meralltid ha en styrelse om minst tre ledamöter. I mindre bolag kan LU 1982/83:16 6 styrelsenbestå av en eller två ledamöter och en suppleant. Styrelsen väljs avbolagsstsämman. Styrelseledamot.kan när som helst avsäga sig sitt uppdrag.Finns inte någon suppleant för honom ankommer det i princip på övrigastyrelseledamöter att vidta åtgärder för att en ny ledamot tillsätts. I störreaktiebolag skall vidare alldd finnas en verkställande direktör. I mindreaktiebolag är det däremot valfritt om en verkställande direktör skall utseseller ej. Det ankommer på styrelsen att tillsätta verkställande direktör. Styrelsenföreträder gemensamt akdebolaget och tecknar dess firma. Styrelsen kanemellerdd uppdra åt enskilda styrelseledamöter och den verkställande direktöreneller annan att antingen ensamma eller två eller flera i förening företrädabolaget och teckna dess firma. Vilkasom utsetts till styrelseledamöter, verkställande direktör och firmatecknareskall anmälas för registrering dels i samband med registreringen av bolaget,dels vid en inträffad förändring i tidigare registrerade förhållanden.Anmälningsskyldigheten åvilar bolaget dvs. i praktiken styrelsen och denverkställande direktören. Även den som anmälningen gäller har rätt att göraanmälan. Bolaget är också skyldigt att skicka in en aktuell förteckningtill patentverket över bl. a, bolagets styrelseledamöter, verkställandedirektör och firmatecknare. Underlåtenhetatt göra anmälan om styrelseledamöter m. fl. eller att skicka in en förteckningöver dem är inte straffsankdonerad men patentverket kan föreläggastyrelseledamot eller den verkställande direktören att vid vite fullgöra sinaskyldigheter i dessa avseenden. Saknar ett bolag en till registret anmäldbehörig styrelse skall domstol efter anmälan av patentverket förordna omtvångslikvidation av bolaget. Regeln att ett bolag skall skicka in enaktuell förteckning över styrelseledamöter m, fl, kom (prop.1979/80:143, LU 1980/81:4) och trädde i kraft . Till gmnd förlagändringen låg en promemoria (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen - förstärktskydd för det bundna kapitalet m. m. från brottsförebyggande rådet. Ipromemorian framhölls att det inte är ovanligt med förändringar i bolagetsledning inför en förestående likvidadon eller konkurs. Inte sällan ställsmyndigheterna inför det problemet att det inte finns någon som kan företrädabolaget. Ledamöterna av den styrelse som finns registrerad iaktiebolagsregistret kan enligt promemorian uppvisa ett formellt riktigtprotokoll, som visar att deras uppdrag har upphört för länge sedan fastän någonanmälan därom inte har gjorts dll akdebolagsregistret och ny styrelse såvittkänt inte har utsetts. Ipromemorian diskuterades olika möjligheter att komma till rätta med problemet.En tänkbar lösning ansågs vara ett förbud för styrelseledamot att avgå, ombolaget därigenom skulle komma att sakna behörig företrädare. Tanken avvisadesemellertid med hänvisning bl, a, dll att en sådan lösning LU1982/83:16 7 skulle förhindra en från andra synpunkter kanske angelägentvångslikvidation. En annan lösning skulle enligt promemorian vara att läggaen skyldighet på styrelseledamot som avgår att genast själv göra anmälan häromvid äventyr att han annars bUr solidariskt ansvarig för bolagets uppkommandeförbindelser, om kvarstående styrelseledamöter underlåter att ansöka omhkvida-don när aktiekapitalet gått helt eller dll större delen förlorat. Ensådan sankdon för att säkra en anmälningsskyldighet ansågs dock alltfördras-dsk. I promemorian valdes slutligen lösningen med en årligförteckning över styrelseledamöter m, fl, I proposidon 1979/80:143 anfördeföredragande statsrådet att förslaget i promemorian utgjorde en rimligavvägning mellan myndigheternas behov av kontrollinstrument och de krav somlämpligen kan ställas på ett bolag och dess ställföreträdare. Han förordade attförslaget skulle genomföras. Vidare framhöll han att avsikten meduppgiftsskyldigheten inte var att belasta patentverket med en kontinuerligkontroll av att registret innehåller aktuella uppgifter. skulledock få möjligheter att göra vissa sdckprovskontroller genom att jämförabolagsregistrets innehåll med de aktuella förteckningarna. Om det härvid visadesig att bolagsregistrets innehåll är inaktuellt fick patentverket föreläggabolaget att för registrering sända in aktuella uppgifter. Rätten att bilda fåmansbolag (mot. 1582, yrk. Enligt aktiebolagslagen kan ettaktiebolag bildas av en eller flera personer. Något krav på spridning avakderna finns inte utan samtliga akder kan innehas av en fysisk eller juridiskperson. Däremot uppställer lagen som tidigare nämnts ett krav på minst trestyrelseledamöter men dessa behöver inte vara aktieägare. Till stöd för yrkande 6 i motion1582 (vpk) anför motionärerna (motiveringen finns i motion 1578) att denverksamhet som drivs av aktiebolag med endast en eller några få ägare likavälkan drivas direkt av ägarna. Vidare framhålls att banker och andra borgenärervid transaktioner med fåmansbolag ofta kräver kompletterande säkerhet avbolagets ägare. En sådan möjlighet saknar emellertid enskilda konsumenter ochskattemyndigheterna, vilket innebär att dessa grupper ofta har svårt att görasin röst gällande mot dem som i verkligheten svarar för bolagets verksamhet.Motionärerna anser det därför befogat att ifrågasätta lämpligheten av attfåmansföretag får driva verksamhet. LU 1982/83:16 8 Ansvarsgenombrott,s. k. haftung och koncernförhållanden (motion 1582 yrk. 2 och 7 delvis, samtmotion 1713) De i motionerna 1582 (vpk) och 1713 (s) framfördaförslagen beträffande ansvarsgenombrott, s. k. haftung och koncernförhållandenrör frågan om betalningsansvaret för ett aktiebolags skulder. Ett utmärkandedrag för verksamhet som bedrivs i aktiebolagsform är att ansvaret för skuldersom uppkommer i verksamheten drabbar bolaget som sådant och att delägarnasvarar endast med sitt insatskapital. Reglerna innebär med andra ord attborgenärerna är hänvisade dll att söka få betalning för sina fordringar urbolagets dllgångar och inte kan vända sig mot delägarna personligen vare sigdessa är fysiska eller juridiska personer. Till skydd för borgenärernasintresse har uppställts ett omfattande regelsystem som innebär garantier föratt en bolagsförmögenhet verkligen skapas vid bolagets bildande och att dettabundna kapital inte sedan försvinner under bolagets verksamhet. Det anfördagäller i huvudsak också ekonomiska föreningar. Även en ekonomisk föreningsborgenärer är således hänvisade till föreningens tillgångar och kan inte vändasig mot medlemmarna personligen. Somframgår av det anförda är den personliga ansvarsfriheten för delägarna ellermedlemmarna en grundläggande princip i aktiebolagsrätten och föreningsrätten.Ansvarsfriheten kan sägas vara en förutsättning för att aktiebolagen och deekonomiska föreningarna skall kunna dra till sig det för verksamhetennödvändiga kapitalet. Huvudregelnatt endast aktiebolaget som sådant svarar för sina förbindelser gäller ocksådå bolaget ingår i en koncern. Enligt aktiebolagslagen föreliggerkoncernförhållande där ett aktiebolag (moderbolaget) äger, direkt eller genomdotterföretag, så många aktier eller andelar i ett annat företag att moderbolagetförfogar över mera än hälften av rösterna i detta företag. Koncernförhållandeföreligger också när ett bolag i annat fall på grund av aktie- ellerandelsinnehav eller avtal ensamt har ett bestämmande inflytande över enjuridisk person och en betydande andel i resultatet av dess verksamhet. Förutomaktiebolag kan också ekonomiska föreningar och handelsbolag vara moderbolag.Bestämmelser härom finns - i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar ochlagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag. För koncernergäller vissa särskilda regler främst i fråga om redovisning, I förhållandettill tredje man uppträder varje juridisk person i en koncern som ensjälvständig enhet och övriga företag i koncernen - moderbolaget eller andradotterföretag - svarar i princip inte för det företagets förbindelser. Frånprincipen om delägarnas ansvarsfrihet för ett aktiebolags förpliktelser har ilagstiftningen gjorts vissa avsteg. Sålunda ådrar sig de som före ettaktiebolags bildande deltar i åtgärd eller beslut på bolagets vägnar ettsolidariskt ansvar för de förpliktelser som ingåtts. LU1982/83:16 9 underlåter att fullgöra sin likvidationsskyldighet närbolaget förlorat mer än två tredjedelar av aktiekapitalet blirstyrelseledamöterna och andra som med vetskap om obeståndet handlat på bolagetsvägnar likaledes solidariskt ansvariga för uppkomna förpliktelser. Vidare kanskadeståndsskyldighet uppkomma för stiftare, styrelseledamot, verkställandedirektör och'aktieägare som uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar bolaget,aktieägare eller annan. Ansvar för en juridisk persons skulder kan vidare uppkommatill följd av skatterättsliga bestämmelser. Enligt uppbördslagen kan sålundaden som i egenskap av företrädare för en juridisk person har verkställtkällskatteav-drag, men uppsåtligen eller av grov oaktsamhet har underlåtit attbetala det innehållna beloppet i rätt tid och ordning, bli solidarisktbetalningsskyldig med den juridiska personen för skattebeloppet jämterestavgift. En motsvarande ordning gäller enligt särskilda författningar närmervärdeskatt inte inbetalas samt när arbetsgivaravgifter inte inlevereras irätt tid och ordning. Utöver de lagreglerade fallen av ansvarsgenombrott har iden juridiska litteraturen och i praxis ansetts att vissa undantag bör ske frånprincipen om delägares och medlemmars ansvarsfrihet för en juridisk personsskulder, I litteraturen (se , Svensk associationsrätt i huvuddrag, 2 uppl, 1976s,200) har hävdats att i obligatoriska rättsförhållanden ett moderbolags ansvarför ett dotterbolags förbindelser, eller annan aktieägares ansvar för bolagetsförbindelser, ibland kan följa av allmänna avtalsrättsliga regler. Ettmoderbolag kan uttryckligen ha påtagit sig sådant ansvar eller genomkonkludenta handlingar givit dotterbolagets avtalskontrahent grundad anledningtro att moderbolaget skall svara för dotterbolagets avtal. Moderbolagetsekonomiska intresse i och inflytande över ett dotterbolag kan också medföraatt,moderbolaget måste svara för att ett dotterbolag inte handlar på ett sättsom strider mot moderbolagets egna avtalsförpliktelser. Att ansvarsgenombrottkan ske inom en koncern bekräftas av ett avgjort ärende (NJA 1982 s, 244),1 ärendet, som berörs i motion 1713, förklarade att ettmoderbolag förhållit sig så att ett dotterföretags borgenärer fåttuppfattningen att moderbolaget skulle stå för betalning av vissa leveranser ochatt moderbolaget därför ansvarade för dotterföretagets förpliktelser, I rättspraxis har förutsättningar för ansvarsgenombrottansetts föreligga i vissa fall när det gäller enmans- och fåmansföretag (se NJA1942 s, 473,1947 s, 647 och 1975 s, 45), Gemensamt för de olika rättsfallen kansägas vara att företagen haft ett mycket begränsat antal delägare, drivit enverksamhet som varit osjälvständig i förhållande till delägarnas egenverksamhet och som syftat till att tillgodose delägarnas direkta intressen meraän att uppnå vinst inom företaget. Företagens tillgångar har varit obetydliga iförhållande till storleken av de fordringsanspråk som sannolikt kunde väntas. Ianslutning till den praxis som utvecklats beträffande ansvarsgenombrott LU1982/83:16 10 har hävdats (se i ovan redovisat verk s. 205) att detinte synes osannolikt att domstolarna kommer att visa sig benägna att,åtminstone när det gäller helägda dotterbolag och därmed likartade fall,presumera att, om ett dotterbolag inte kan uppfylla sina förpliktelser,moderbolaget har drivit dotterbolaget på ett mot borgenärerna illojalt sätt ochatt alltså moderbolaget för att ej bli ansvarigt för dotterbolagetsförpliktelser måste visa att dotterbolaget inte fått otillbörligt svagaresurser och inte heller otillbörligt utsugits av moderbolaget. Några regler om s. k. haftung finns inte i Sverige.Förslaget i motion 1582 synes närmast ha sin förebild i västtysk rätt. Medhaftung avses där dels en civilrättslig skyldighet att bära ansvar för egeneller annan skuld, dels en skatterättslig förpliktelse att i vissa fall svaraför annan persons skatteskulder. De civilrättsliga reglerna, som i vissutsträckning har samma tillämpningsområde som de skatterättsliga, avser ihuvudsak handelsbolag och därmed jämförbara associationer. Därjämte finns enregel om att vid överlåtelse av en samlad förmögenhetsmassa förvärvarenansvarar för överlåtarens alla förbindelser vid tiden för avtalet. Skatterättslig haftung kan enligt västtysk rätt varaantingen personlig eller knuten till en sak. Den som har personlig haftungsvarar solidariskt med den skattskyldige för skatteskulden. Personlig haftunggäller för företrädare för fysiska och juridiska personer och vissa andrasärskilt angivna. Förutsättning för att haftung skall inträda är attföreträdaren försummat sina åligganden, t. ex. inte betalat in skatt. Vidskattebrott är inte bara huvudmannen betalningsansvarig utan också medhjälpareoch medverkande.