bet · G601CU23 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag till länsstyrelserna m. m. 1982/83:100bil. Regeringen har i proposifion1982/83:100 bilaga 15 () (s. 19-59) föreslagit attför /84 under trettonde huvudtiteln till Länsstyrelserna anvisaett förslagsanslag av . 2 Motionerna m. m. I detta sammanhang behandlar utskottet mofionerna 1982/83: 833 av m.fl. (c) vari hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförts omallmänhetens rätt att genom annonser i dagspressen kunna ta del avsamhällsinformation och kungörelser, 2. att riksdagenbeslutar att under anslaget B 1. Länsstyrelserna m. m. ()anvisa . fill samhällsinformation samt . 1086 av m. fl. (c) vari - med hänvisningfill motion 1982/83:1085 - hemställs att avslår regeringenshemställan vad avser medelstillskott om 3 milj. kr. under anslagspostenRegeringens disposition, länsstyrelserna, , 1660 avSigrid och (båda c) vari hemställs 1. att hos regeringenanhåller om att länsstyrelserna måtte bibehålla nuvarande antalhemkonsulenttjänster oförändrat och att vakanserna återbesätts, 2. att hos regeringenanhåller om att konsumentverksamheten ges en naturlig förankring ilänsstyrelsen, (motionenöverlämnad med yttrande från näringsutskottet) 1661 av och (båda c)vari - med hänvisning till motion 1982/83:1660 - hemställs att hos regeringen anhåller om att länsstyrelserna tilldelas ekonomiska resurser för att bedriva konsumentverksamhet, 2103 av och (båda s) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs att hosregeringen hemställer om en systematiserad försöksverksamhet inom ramen förfilldelade resurser med handläggar-utbildning för assistentpersonal inom denlokala och regionala skatteförvaltningen, 2104 av och (båda s) vari, såvitt nu är i 1 1982/83. CU 1982/83:23 2 fråga,hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning som skyndsamtkartlägger och analyserar behovet av särskilda rekryteringsresurser inomskatteförvaltningen. Skatteutskottethar yttrat sig över mofionerna 1982/83:2103 och 2104. haryttrat sig över mofion 1982/83:1661. De båda yttrandena har som bilagor bifogatsbetänkandet (bil. 1 resp. 2). Medel för länsstyrelserna för /84har beräknats med utgångspunkt från det s. k. huvudalternafivet dvs. ett pris-och löneomräknat anslag för /83 minskat . Civilministernanför dock att huvudalternafivet inte bör tillämpas vid skatteavdelningarnasamt vid taxeringsavdelningen och uppbörds- och dataenheterna vid länsstyrelseni . Anledning härtill är den ökning av antalet ärenden som ägtrum inom skatteförvaltningen och vikten av att i rådande statsfinansiellasituation få till stånd en ökning av det allmännas intäkter. Mot bakgrund avdet anförda förordas att myndighetsanslaget till länsstyrelserna minskas av halva anslaget. Utskottethar ingen erinran mot vad i budgetpropositionen i denna del förordats. I detföljande behandlar utskottet förslag i budgetpropositionen och i motioneravseende vissa delar av länsstyrelsernas verksamhet. I motionerna 1660 (c) och 1661 (c) behandlaskonsumentverksamheten vid länsstyrelserna. I motion 1660 begärs att riksdagenhos regeringen anhåller om att nuvarande antal hemkonsulenttjänster bibehållsoförändrat och att vakanta tjänster återbesätts (yrkande 1) samt att riksdagenanhåller om att konsumentverksamheten ges en naturlig förankring ilänsstyrelserna (yrkande 2). I motion 1661 begärs att hos regeringenanhåller om att länsstyrelserna tilldelas ekonomiska resurser för att bedrivakonsumentverksamhet. Motion1660 har hänvisats till näringsutskottet som med eget yttrande beslutatöverlämna den till civilutskottet. har berett näringsutskottettillfälle att yttra sig över motion 1661. yttrande över debåda motionerna (NU 1982/83:5 y) har som bilaga fogats till detta betänkande. Vadbeträffar motion 1660 (c) yrkande 1 bör erinras om att kommunministern lämnade svar på en fråga om hemkonsulenternas framtidaverksamhet. Därvid anfördes bl. a. att regeringen ser positivt på denverksamhet som hemkonsulenterna bedriver. CU 1982/83:23 3 skiftandeverksamhet och de olikheter som finns mellan länen har gjort det lämpligt attprioriteringarna får göras av de enskilda länsstyrelserna, anfördes det vidarei svaret. uppfattning är den verksamhet som bedrivs av hemkonsulenternaviktig. ansluter sig till vad näringsutskottet anfört omlänsstyrelsernas ansvar för hemkonsulentverksamheten. Emellerfid bör enligtutskottets uppfattning prioriteringarna avseende länsstyrelsernas verksamhet sålångt det är lämpligt göras av de enskilda länsstyrelserna och inte formasgenom regeringsbeslut. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1660 (c)yrkande 1. Imotion 1661 (c) begärs att länsstyrelserna filldelas ekonomiska resurser föratt bedriva konsumentverksamhet. Denna fråga hänger delvis samman med frågan omformerna för prioritering av olika delar av länsstyrelsernas verksamhet.Utskottet är inte berett fillmötesgå motionen i vad gäller ökade ekonomiskaresurser för hemkonsulentverksamheten utöver vad i budgetpropositionenberäknats. I detta sammanhang bör erinras om att regeringen beslutattillkalla en kommitté som skall göra en översyn av konsumentpolifiken.Kommittén skall bl. a. inom ramen för den offentliga sektorns totala resurserför konsumentpolitiken kunna pröva om förhållandet mellan insatserna på deoHka nivåerna är det bästa eller om förändringar är påkallade. Fråganom hemkonsulenternas inplacering hos länsstyrelserna tas upp i motion 1660 (c)yrkande 2. Denna fråga har utretts av en arbetsgrupp inom länsstyrelsernasorganisafionsnämnd. Arbetsgruppen överlämnade en rapport till chefen förkommundepartementet . Rapporten övervägs inom regeringenskansli. Frågan om hemkonsulenternas inplacering kan också komma att ingå somen del i en kommande översyn om utformningen av länsstyrelsensplaneringsavdelning. Eftersom den i motionen aktuahserade frågan uppmärksammasi skilda sammanhang finner utskottet inte anledning föreslå attfillstyrka mofion 1660 (c) yrkande 2. 3.3Länsstyrelsernas kungörelseannonsering m. m. För innevarande budgetår disponerar länsstyrelsernamedel för kungörelseannonsering från ett anslag under elfte huvudtiteln() och från en anslagspost under femtonde huvudtiteln(kommundepartementet). Under innevarande budgetår har avsatts under dessa bådaanslag totalt ca 17,1 milj. kr. Medlen avser att täcka kostnader för kungörandei dagspress och i Post- och . Dessutom disponerar länsstyrelsernaför innevarande budgetår ca 3,1 milj. kr. Civilministernanser att kungörelseannonsering beträffande handels- och föreningsregistret medi stort sett samma effekt som bör kunna ske CU 1982/83:23 4 enbarti Post- och eftersom den läsekrets som länsstyrelsernavänder sig fill torde kunna nås genom en sådan annonsering. Därigenom uppnåsenligt civilministern en besparing. En sammanslagning av anslaget under elftehuvudtiteln med anslagsposten under femtonde huvudfiteln till ett anslag underden senare huvudtiteln förordas. För nästa budgetår beräknas 7,4 milj. kr. förkungörelseannonsering och drygt 3 milj. kr. Vidareanför civilministern att förutsättningarna bör utredas för att även inom övrigaområden enbart annonsera i Post- och . Denna åtgärd anges börakombineras med ändring i kungörandelagen och kungörandeförordningen. Regeringenämnar återkomma med förslag till ändringar. Imotion 833 (c) avvisas det nu aktuella regeringsförslaget. Motionärernahänvisar till fidigare riksdagsbeslut i vilka klart markerats betydelsen av attmedborgarna fillförsäkras en fullgod information rörande statliga myndighetersbeslut. Denna informafion skall enligt mofionärerna förmedlas genom en allmänoch enhetlig dagspressannonsering. Civilministerns tankegång anges vara ettallvarligt avsteg från dessa principer. I mofionens yrkande 1 begärs ettriksdagens tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omallmänhetens rätt att genom annonser i dagspressen kunna ta del avsamhällsinformation och kungörelser. I yrkande 2 föreslås anvisa . till samhällsinformafion och . fillkungö-relseannonseringskostnader för nästa budgetår. Anslagsbeloppen överensstämmermed länsstyrelsernas anslagsäskanden. Såvittrör frågan om kungörelseannonseringen beträffande handels- ochföreningsregistret delar utskottet den i propositionen framförda uppfattningenom att denna annonsering med i stort sett samma effekt som bör kunna skeenbart i Post- och inte minst mot bakgrund av den läsekretssom i första hand kan tänkas vara intresserad av en sådan annonsering. Vadbeträffar frågan om utformningen av kungörelseannonseringen i ett störreperspekfiv vill utskottet erinra om att informafionsdele-gadonen (dir. B1982:02) som sin huvuduppgift har att pröva möjligheterna att få till stånd eneffektivare samordning av de statliga myndigheternas informationsverksamhet.Enligt vad utskottet erfarit kommer delegationen att få tilläggsdirektiv sombl. a. innebär att en översyn av formerna för dagspressannonseringen kommer attgöras. I sammanhanget kommer att undersökas om det finns nya och merkostnadseffektiva former för denna typ av annonsering. Eftersomden i motion 833 (c) yrkande 1 upptagna frågan får anses ligga inom ramen förinformationsdelegationens nuvarande och utökade utredningsuppdrag finnerutskottet inte skäl fillstyrka mofionärernas förslag i denna del. Utskottethar ovan ställt sig bakom regeringens förslag om utformningen avkungörelseannonseringen avseende handels- och föreningsregistret varför CU1982/83:23 5 utskottet avstyrker även yrkande 2 i motion 833 (c) om enändrad anslagsberäkning. Även vad gäller anslagsposten till samhällsinformationtillstyrks regeringens förslag. 3.4 Utredning och ansökan enligt lagen om vård avmissbrukare i vissa faU Länsstyrelserna skall från den 1januari 1984 ansvara för utredning och ansökan enligt lagen (1981:1243) om vårdav missbrukare i vissa fall (LVM). Intill utgången av ansvarar kommunernassocialnämnder för denna verksamhet. För dessa nya arbetsuppgifter beräknas ibudgetproposifionen ett medelsfillskott på länsstyrelseanslaget om 3 milj. kr.för nästa budgetår. I mofion 1086 (c) yrkas avslag i vad avser dennamedelsfilldelning. I mofion 1085 (c) yrkar samma motionärer att kommunerna ävenefter skall ha ansvaret att utreda och ansöka om vård enligtLVM. Denna senare motion har hänvisats fill socialutskottet som ännu intebehandlat den. gör följande bedömning. Vid ett bifall tillden fill socialutskottet hänvisade motionen 1085 (c) bortfaller anspråk på denytterligare medelstilldelning som regeringen beräknat för länsstyrelsernasuppgifter enligt LVM. Ett avslag på motionen innebär att den anslagsberäkningsom regeringen gjort avseende länsstyrelsernas anslag såvitt avser utredning m.m. enligt LVM får accepteras. Med den anslagsteknik som fillämpas kanregeringen göra den medelsberäkning som blir följden av ett eventuellt bifallfill mofion 1085 (c). finner därför inte skäl föreligga attavvakta riksdagsbeslutet med anledning av motion 1085 (c). Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet bifall till motion 1086 (c) om ändrat anslag filllänsstyrelserna. För länsstyrelsernasskatteförvaltning beräknas i budgetpropositionen 5 milj. kr. beträffanderesursbehovet för den reformerade inkomstbeskattningen. Vidare förordas att 22tjänster tillförs länsstyrelserna i storstadslänen för utökad kontrollverksamhetinom mervärdeskatteområdet. Medel har även beräknats för att länsstyrelsernasrevisionsenheter och mervärdeskatteenheter även under kommande budgetår skallkunna ägna sig åt kvalificerad revisionsverksamhet resp. kontrollverksamhetinom mervärdeskatteenheterna. I detta sammanhang bör slutligen erinras om atti budgetpropositionen medel på länsstyrelseanslaget beräknats för samordningoch ledning av arbetsgivarkontrollen i länen samt för förbättrad kontroll avvägtrafikskatt. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslagavseende länsstyrelsernas skatteförvaltning såvitt frågan behandlats ovan. CU 1982/83:23 6 I två motioner behandlas vissa frågor avseendeskatteförvaltningen. I motion 2103 (s) påtalas behovet av särskildautbildningsinsatser inom skatteförvaltningen, dvs. länsstyrelsernasskatteförvaltning och de lokala skattemyndigheterna. En systemafiseradförsöksverksamhet inom ramen för tilldelade resurser med handläggarutbildningför assistentpersonal förordas i mofionen. Civilutskottethar inhämtat yttrande över mofionen från skatteutskottet (SkU 1982/83:4 y).Skatteutskottet anför bl. a. att befintliga resurser för utbildning inomskatteförvaltningen bör användas till att ge den handläggande personalen en sågedigen utbildning som möjligt på skatteområdet. Viktigt är också att denpersonal som får genomgå utbildningen är väl skickad att tillgodogöra sig den.Om dessa krav kan uppfyllas bör enligt skatteutskottet inga hinder uppställasför att låta assistentpersonal genomgå handläggarutbildningen. Enligt vadskatteutskottet erfarit föreligger inte några sådana hinder. Kursutbudetavseende grundutbildningen inom skatteförvaltningen, som sker i länsstyrelsensregi, vänder sig förutom till nyanställd personal även till annan personal inomden lokala och regionala skatteförvaltningen som behöver dessa baskunskaper.Skatteutskottet erinrar om att utredning omgranskningsresurserna i första instans skall beakta samband mellan å ena sidanbemanningsfrågorna och å andra sidan utbildningsfrågor,personalutvecklingsfrågor och rekryteringsfrågor. föreslår attcivilutskottet avstyrker motion 2103 (s). Civilutskottetdelar motionärernas uppfattning om att det är viktigt att inriktautbildningsinsatserna inom statsförvaltningen på kompetenshöjande utbildningför assistentpersonal. har noterat vad skatteutskottet anförtom att utformningen av utbildningen inom skatteförvaltningen ger möjhgheter förassistentpersonal att genomgå handläggarutbildning. finner inteanledning fillstyrka motionärernas förslag om en försöksverksamhet avseendehandläggarutbildningens organisation såvitt avser skatteförvaltningen inomlänsstyrelserna. Dessutom bör erinras om att ytterligare material omutbildningens utformning m. m. torde komma att presenteras när utredningen omgranskningsresurserna i första instans avslutat sitt arbete. I betänkandet CU1982/83:24 behandlar utskottet motionen såvitt avser de lokala skattemyndigheterna. Imofion 2104 (s) begärs en utredning för att analysera behovet av särskildarekryteringsresurser inom skatteförvaltningen. Utredningsarbetet bör bedrivasskyndsamt. Ävenöver denna mofion har yttrande inhämtats från skatteutskottet. Skatteutskotteterinrar om att med anledning av ett förslag från revisorertidigare behandlat denna fråga (CU 1982/83:4). Efter att ha redogjort för denkraftiga minskningen av antalet rekryteringstjänster som inträffat anförskatteutskottet att man kan utgå från att den ovannämnda utredningen avseendegranskningsresurserna i första instans kommer att ge CU1982/83:23 7 underlag för bedömningen av lämpliga åtgärder avseende denfråga som tagits upp i motionen. vill för sin del tillägga att övervägandenpågår inom regeringens kansli om att uppdra åt att kartläggaoch analysera behovet av rekryteringstjänster i det framtida taxeringsförfarandet. Med hänvisning till pågående och kommande övervägandenavstyrker civilutskottet motion 2104 (s) såvitt avser länsstyrelsernasskatteförvaltning. Såvitt motionen berör de lokala skattemyndigheternabehandlas den i betänkandet CU 1982/83:24. Vad i budgetpropositionen i övrigtanförts om anslag fill länsstyrelserna m. m. har inte givit utskottet anledningtill erinran eller särskilt uttalande. 1. beträffandekonsumentverksamheten vid länsstyrelserna att avslår mofionerna 1982/83:1660 och 1661, 2. beträffande utformningen avlänsstyrelsernas kungörelseannon sering m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:833 yrkande 1, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1982/83:833 yrkande 2 och 1086 under trettonde huvudtiteln till Länsstyrelsernaför /84 anvisar ett förslagsanslag av 1 , 4. beträffandeutbildning inom länsstyrelsernas skatteförvaltning att avslår mofion1982/83:2103 såvitt nu är i fråga, 5. beträffanderekryteringen till länsstyrelsernas skatteförvaltning att avslårmotion 1982/83:2104 såvitt nu är i fråga. På civilutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (),Berfil (), (), Per (), LennartNilsson (s), (), (), (vpk),() och (). CU 1982/83:23 8 , , ochMargareta (alla m) anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 2börjar "Vad beträffar" och på s. 3 slutar "motion 1660 (c)yrkande 2" bort lyda: Imofioner (m) har tidigare anförts att en väl fungerande kommunalkonsumentservice fill stora delar kan ersätta den verksamhet som bedrivs av deregionala hemkonsulenterna varför tjänsterna för dessa kan dras in. Genom denutbyggnad av den lokala konsumentservice som skett är det sålunda stor risk föratt de statliga regionala insatserna innebär en dubblering. Inte minst i dagensstatsfinansiella läge bör alla möjligheter till besparingar tas till vara. Motdenna bakgrund är, som framgår av en avvikande mening (m) tillnäringsutskottets yttrande i frågan, den successiva neddragning avhemkonsulentverksamheten som länsstyrelserna genomför naturlig. Civilutskottetanser för sin del att regeringen budgetproposition vidanslagsberäkningen till länsstyrelserna bör utgå från att medel för denregionala hemkonsulentverksamheten inte skall beräknas. Detta bör ges regeringentill känna. har anförts att en besparing om ca 4 milj. kr. skulleinträffa om medel för denna verksamhet inte längre beräknades. motionerna 1660 (c) och 1661 (c) anförts om den regionalahemkonsulentverksamheten avstyrks mot bakgrund av det ovan anförda. delsutskottet under 1 bort hemställa 1. beträffandekonsumentverksamheten vid länsstyrelserna att medanledning av motionerna 1982/83:1660 och 1661 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 2 Utformningenav länsstyrelsernas kungörelseannonsering och (båda c) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 4 sombörjar "Såvitt rör" och slutar "denna del" bort lyda: Utskottetdelar mofionärernas uppfattning om vikten av att allmänheten ges möjligheteratt genom annonser i dagspressen kunna ta del av samhällsinformation ochkungörelser. har tidigare (FiU 1971:23 och KU 1976/77:45) markeratbetydelsen av att medborgarna ges en fullgod information rörande stathgamyndigheters beslut. Utskottet kan inte stödja regeringens uppfattning om atten annonsering i Post- och skulle vara till fyllest för atthävda denna princip beträffande handels- och föreningsregistret. Inte hellerfinns anledning att överväga att inskränka CU 1982/83:23 9 annonseringeninom övriga områden. Riksdagenbör genom att bifalla motion 833 (c) yrkande 1 klart ge uttryck för att en sågenomgripande förändring avseende utformningen av kungörelseannonseringen m.m. som förordas i budgetpropositionen inte bör genomföras. delsutskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande utformningen av länsstyrelsernaskungörelseannon sering m. m. att bifallermotion 1982/83:833 yrkande 1, . och (båda c)anser - under förutsättning av bifall till reservafion 2 - att dels den del av utskottets betänkande som på s. 4 börjar"Utskottet har" och på s. 5 slutar "regeringens förslag"bort lyda: Utskottethar ovan tillstyrkt förslaget i motion 833 (c) yrkande 1 om utformningen avkungörelseannonseringen och samhällsinformationen varför utskottet äventillstyrker motionens yrkande 2 om ett ökat anslag till länsstyrelserna. delsutskottet under 3 bort hemställa att med bifalltill motion 1982/83:833 yrkande 2, med anledning av regeringens förslag och medavslag på motion 1982/83:1086 under trettonde huvudfiteln till Länsstyrelsernaför /84 anvisar ett förslagsanslag av , CU1982/83:23 10 1982/83:4 y om kronorogdemyndigheterna och skatteförvaltningen har berettskatteutskottet tillfälle att yttra sig över motionerna 1982/83:1609 av LarsWerner m.fl. (vpk) och 1982/83:2090 av Kersfin () omkronofogdemyndigheterna samt motionerna 1982/83:2103 och 2104 av Inga-BrittJohansson och (båda s) om utbildningsinsatser ochrekryteringstjänster inom skatteförvaltningen. får medanledning härav anföra följande. Regeringen har ibudgetpropositionen föreslagit ett förslagsanslag till kronofogdemyndigheternaav . för /84. Anslaget har beräknats medutgångspunkt i länsstyrelsernas huvudförslag som utgör ett pris- ochlöneomräknat anslag för /83 minskat . Enligtfinansministern bör det vara möjligt att höja effektiviteten genomsammanläggning av mindre distrikt, indragning av vissa distrikts lokalaarbetsgrupper och omfördelning av resurser frän myndigheter med lågarbetsbelastning till mer arbetstyngda. 1 motion 1609 yrkas, med hänvisning till motion 1605, delsatt uttalar att kronofogdemyndigheterna bör få ökade resurser förinsatser mot ekonomisk brottslighet, dels att det av regeringen föreslagnaanslaget ökas med . I samma motion begärs vidare att riksdagenuttalar att registreringen i exekutionsväsendets ADB-system bör utvidgas medett spaningsregister och ett konkurs- och näringsförbudsregister. I motion 2090 begärs ett tillkännagivande av attbudgetpropositionens förslag om indragning av kronofogdedistrikt,sammanläggning av mindre distrikt och indragning av vissa distrikts lokalaarbetsgrupper inte bör aktualiseras. Sådana åtgärder skulle enligt motionärenförsvåra möjligheterna att komma till rätta med ekonomisk brottshghet. Istället bör kronofogdemyndigheterna finnas så nära företagen som möjligt föratt kunna följa deras verksamhet. Inom utskottet råder inte några delade meningar omangelägenheten av att kronofogdemyndigheterna erhåller tillräckliga medel föratt sköta indrivningsverksamheten effektivt. Detta gäller alldeles särskilt inuvarande ansträngda budgetläge med stora underskott. I den månbesparingsåtgärder på indrivningsområdet över huvud taget CU1982/83:23 11 anses nödvändiga bör dessa enligt utskottets mening därförsättas in på ett sådant sätt att det samlade indrivningsresultatet inteförsämras. Befintliga resurser bör - som finansministern framhåller - i förstahand användas för att effektivisera indrivningen hos gäldenärer med storarestförda skatter. har genomförts en rad åtgärder i syfte attmotverka skattefusk och skatteundandragande och att förbättra uppbörden avskatter och avgifter. Med hänsyn härtill och till vad utskottet i övrigt anförtanser utskottet sig kunna biträda den i propositionen föreslagnaanslagstilldelningen och de övriga åtgärder som föreslås. Utskottetförutsätter dock att regeringen uppmärksamt följer frågan omkronofogdemyndigheternas anslagsbehov och resursanvändning. Med det sagdaföreslår utskottet att civilutskottet tillstyrker proposifionen och avstyrkermotionerna 1609 yrkande 2 och 2090. När det gäller yrkandet om ökade resurser tillkronofogdemyndigheterna i kampen mot den ekonomiska brottsligheten får utskotteterinra om de åtgärder som redovisas i propositionen inom detta område.Utskottet tänker närmast på tillskapandet av arbetsgrupper med särskildekonomisk och exekutiv kompetens i vissa distrikt och den särskildamedelsanvisningen till kronofogdemyndigheterna i , och Malmö.Vidare vill utskottet framhålla, liksom motionärerna själva gör i motion 1605,att denna kamp förs av flera andra myndigheter, polis, åklagare och domstolar,som också kan behöva extra resurser för att intensifiera kampen. Hurfillgängliga resurser bör fördelas bör enligt utskottet övervägas i ett störresammanhang. Det ligger inom uppdraget för kommissionen mot ekonomiskbrottslighet att överväga en lämplig resursfördelning mellan myndigheterna.Dessa överväganden bör enligt utskottets mening avvaktas för att man skall fåett säkrare underlag för en bedömning av hur mycket av resurserna som börsatsas på kronofogdemyndigheterna. Mot denna bakgrund anser utskottet att civilutskottetbör avstyrka motion 1609 yrkande 1. Vad härefter gäller yrkandet i motion 1609 om en utökningav registerverksamheten hos kronofogdemyndigheterna har frågan, sommotionärerna påpekat, tagits upp av skatteindrivningsutredningen. Utskottet harerfarit att utredningen i en framställning till regeringen() har anhållit om resurser för en särskild utredning påkonsultbasis av sådana registerfrågor som avses i motionen.