bet · G601KU30 · 1982-12-31 00:00:00 — Men jag måste överlåta tillutrikesministern eller statsministern att redogöra för hur det diskuterades iregeringen, för det vet jag faktiskt inte. Regeringen har ju bådelunchberedningar och andra beredningar, och jag är säker på attfrågan hade diskuterats även med andra statsråd. Men exakt hur kan jag tyvärrinte svara. Sedan den andra frågan, beträffande utrikesnämnden: Jag ärsekreterare i utrikesnämnden, så jag kan säga att jag hade i uppdrag avutrikesministern att försöka ordna ett sammanträde, inte enbart för detta. Vibrukar över huvud taget ha ett sammanträde . Jag hadealltså i uppdrag att försöka ordna ett sammanträde - ibörjan eller mitten. Men det gick tyvärr inte, eftersom vi inte lyckadessamordna kungen, statsministern och utrikesministern. Både statsministern ochutrikesministern var på resor. kommer jag inte ihåg detaljerna, för jag hadehjälp litet grand. Men vi brukar ringa runt fill hovet och tillstatsrådsberedningen, och så checkar vi med utrikesminsiterns kalender. Detgick inte att få när alla dessa tre kunde delta. Därförbeslöts att mötet skulle vara . Kallelsen till det sammanträdetgick ut . : Men det innebär ju att planeringsarbetetför ett utrikesnämndssammanträde var inriktat på ett sammanträde efter det attnoten överlämnats. Det var ju som noten överlämnades, ochutrikesnämndens sammanträde skulle enligt planeringen äga rum i mitten avdecember. KU1982/83:30 144 : Det är riktigt. : Jag har ytterligare några frågor. I denredogörelse som har tillställt utskottet och som är dateradden talas det om att man vid den sakliga granskningen av fann för gott att vidta två väsentliga förändringar, och de har ocksåredovisats här. Får jag fråga: Vilka kom fram till att man skulle göra dessatvå förändringar? Var det ett beslut inom påtjänstemannanivå, eller var det instruktioner från regeringens sida? : Nej, det var förslag från politiskaavdelningen. Det var den femte enheten i samråd med mig som kom fram till attvi tyckte att det var en bättre utformning än vad som fanns i . Detta framförde vi i politiska avdelningens förslag tillutrikesministern och statsministern, och vi fick det sedan godkänt. : Det har ju talats mycket om att detta läckteut och på så sätt ledde till en debatt som man kanske inte ansåg var önskvärd.Får jag fråga: När det gäller hemligstämpling av olika handlingar, etc, har man inom UD följt normal praxis? : Jag vet uppriktigt sagt inte. Vi harnaturligtvis tittat på detta, men det är inte jag som har tittat på vad som harskett med dessa dokument som läckte ut. Det har varit flera dokument, och de ärväl alla hemligstämplade, vilket i och för sig troligen är normalt. Jag troratt ett av dem inte var hemligstämplat från början, vilket är litetegendomligt. Men varken jag eller någon annan kan faktiskt ge en förklaringtill detta. Änders : Visste man på UD om att noten hadepublicerats i Neues när kom med sina avslöjanden? : Jag kommer inte ihåg exakt-jag varfaktiskt bortrest . Det var ungefär i samma veva, men vilket som komförst är jag inte riktigt pä det klara med. : Jag vill ställa en slutfråga: Har man inomUD med anledning av att handlingar har läckt ut vidtagit några åtgärder för attförhindra att så sker också ? : Vi har inte vidtagit några formellaåtgärder annat än att vi på politiska avdelningen naturligtvis har diskuterathur vi handskas med papper. Alla kommer nog att vinnlägga sig, kanske mer äntidigare, om att handskas noggrant med papper, därför att det är ju mycketotillfredsställande om inte kan behålla papper. Oavsett innehålleti dessa papper är det ju mycket tråkigt att papper med hemligstämpel över huvudtaget avtrycks i tidningar. Det tycker både jag och andra är mycket beklagligt.Vi kommer nog alltså att vinnlägga oss bättre i fortsättningen - huruvida dethjälper vet jag inte. KU1982/83:30 145 : 1 den PM som utskottet har fått ta del avuttrycker förhoppningen att diskussionen kan återgå till attgälla substansen i frågan. Skall man av det dra slutsatsen att den häromfattande debatten om formerna kan ha skadat själva syftet med initiativetfrån svensk sida? : Vi hade så mycket att göra, och jag togmig friheten att bara lägga med detta papper till övrig dokumentation. Kanskejag borde ha satt mig ner och stramat upp det. Jag var litet upprördöver dessa läckor, att hemliga papper hade kommit ut och dessutom dessa anonymauttalanden, och det var om inte i polemik så i alla fall som ett litet svaromålsom jag skrev detta. Som svar på frågan vill jag säga att jag inte tror attdebatten har skadat saken så, utan jag tror att själva förslaget står ellerfaller på sina egna meriter och att debatten nog mera är en svensk angelägenhet. : Åter till begynnelsen. Ni hade i början avnovember förstått att utrikes- och statsministrarna hade diskuterat ett sådanthär utspel. Om man får reda på det, förmodar jag, av utrikesministern, brukardet normalt sett då inte komma åtminstone muntliga instruktioner tilltjänstemännen att börja arbeta på det? : Inte nödvändigtvis, och vi fick inte dånågon konkret instruktion. Men vi har varje fredagseftermiddag hosutrikesministern en liten sammankomst - det var utrikesminister sominförde detta -nästan som en liten seminarieövning , inte för atthandlägga ärenden eller för att ge konkreta instruktioner utan snarare för attventilera olika problem och tala om olika frågor. Den gången det gäller ägdesammankomsten rum alldeles före , som skulle börja tisdagen därefter.Utrikesministern tog upp och förklarade att han hadediskuterat med statsministern hur man skulle förfara. Man hade talat om den härzonen, om slagfältskärnvapen och även om kemiska vapen. Sedan kom diskussionenatt röra nästan bara de kemiska vapnen, därför att vi hade en hel delsynpunkter på frågan om hur man skulle behandla kemiska vapen även i påmera global basis, och vi ifrågasatte väl om det var lämpligt att ta upp fråganom de kemiska vapnen regionalt. Diskussionen kom att handla om detta och inteom slagfältskärnvapen, även om de nämndes. : Ni diskuterade alltså substansen vid dettillfället. : Det var den gången. På tjänstemannanivåfick ni inga order om att göra någonting och gjorde över huvud taget hellerinte någonting förrän Bahrs papper kom? LennartEckerberg: Ja, det är riktigt. 10 1982/83. KU1982/83:30 146 : Är inte dep normala gången den, närregeringen skall lämna den här typen av noter, alltså stora politiska noter,att utrikesministern eller kabinettssekreteraren lämnar sina polifiskavärderingar och ger någon i uppdrag att börja skissa? : Ja, det är naturligtvis en normalhandläggning. Jag kommer inte ihåg hur diskussionen gick den där dagen i börjanav november, men förslaget som sådant var ju väl känt. Alla vi som satt därhade ju läst det här, och vi visste att regeringen stödde detta förslag. Detvar ju i och för sig inte så egendomligt att statsministern. Palmekommissionensordförande, och hade samma synpunkter i frågan. Det utgick vi ifrån.Vi behövde inte så mycket instruktioner, eftersom detta var det grundläggandepapperet. BertU Fiskesjö: Jag återkommer till frågan om hörandet avutrikesnämnden. Det står ju i författningen att utrikesnämnden skall höras närdet gäller viktiga utrikespolitiska frågor. Denna fråga har ju från densittande regeringens sida angetts vara en viktig fråga. Vem gör den konkretabedömningen när ärendet skall föredras i utrikesnämnden? Vad var det som gjordeatt man inte kunna dröja , så att utrikesnämnden hade kunnatsammankallas? pågick ju, och företrädare för oppositionspartiernafanns här i huset. : Jag har sett att statsministern ochutrikesministern har fått samma fråga och har besvarat den. Jag kan inte se attjag som tjänsteman kan ha några ytterligare synpunkter. Det är ju regeringensom beslutar vad den vill ta upp i utrikesnämnden och i vilka frågor den önskarrådgöra med nämndens ledamöter. BertU Fiskesjö: Ni gör alltså från UD:s sida ingen katalogöver vilka ärenden som enligt författningen bör dras i utrikesnämnden? : När ett sammanträde skall äga rum är detsjälvklart att vi på utrikesministerns uppdrag förbereder det och kommer medolika förslag fill dagordning och med olika underlagspapper. : Vad hade det varit för nackdelar med attvänta med att göra utspelet, så att man hade fått tid att hörautrikesnämnden? : Jag kan inte se att det hade varitnågra nackdelar med att vänta . Men, som sagt, här fårstatsministerns och utrikesministerns ord stå. De gjorde den bedömningen attdetta ärende, som ju i och för sig var viktigt men trots allt var en sondering- det tycker jag fortfarande att det är - om hur andra länder såg på ett sedanlänge känt förslag om en ganska modest förtroendeskapande åtgärd, inte var ettså genomgripande förslag att det nödvändigtvis måste dras i utrikesnämnden. Mengivetvis hade det inte heller varit egendomligt om så hade skett. KU 1982/83:30 147 : Då ingen här har några ytterligare frågor att ställa ber jag att fåtacka för att ni ställt upp i denna utfrågning, som ger oss ett underlag för debedömningar vi sedan skall göra. KU1982/83:30 148 Angående: Åtgärder som skall vidtasför att genomföra beslut som fattades vid informellt möte i Palmekommissionen28-29 oktober. OP bör för sin del göra följande: Tala medutrikesministern om att skall överlämna noter till andraregeringar för att utröna deras inställning till förslaget om att upprätta enzon fri från taktiska kärnvapen i . Se härom punkt 2 i bifogade"Summary". Innan noterna överlämnas bör ytterligare en kontakt tasmed . Noterna bör överlämnas till regeringarna omsvar skall hinna komma in före mötet i . Likaledes talamed utrikesministern om att den svenska representanten bör ta upp frågan omkemiska vapen i . Mötet återupptar sina förhandlingar omkring den 9november, varför denna fråga brådskar. OP bör undervecka 44 ringa fill FN:s generalsekreterare och inbjuda honom till Lagosmötetsamt allmänt informera honom. /talar med Thunborg om att denne börunder hand fråga generalförsamlingens president om han kan acceptera eninbjudan från . skall vidare hos generalsekreteraren introduceraDavid som kommer att besöka och ta kontakt med . Den 12 novemberbesöker OP . Han bör då informera Kreisky om de noter som den svenskaregeringen kommer att överlämna till bl. a. den österrikiska regeringen och fåKreiskys stöd. Vidare träffar OP Arbatov och han bör då överlämna brev tilldenne om Stockholms- och Lagosmötena samt diskutera kommissionens arbete medhonom. Brev skall gåut från OP till medlemmarna. /gör utkast. OP börskriva till om att denne skall förbereda ett anförande om ca 20 minuter.Ramphal har lovat att sondera vilken annan afrikansk ledare som skall vidtalasoch vi avvaktar därför med Obasanjo. Övriga beslutåtgärdas av /. KU1982/83:30 149 anliegendder Entwurf einer Note. Die Note ist bewusst so aufgebaut,dass sie veitere Aktionen ermöglicht und die einzelnen adressierten Regierungenwissen, dass die Antworten anderer Regierungen zu erwarten sind. Nach Uberlegung bin ich zu dem Ergebnis gekommen, dass seibstverständliche Erwartung, dass sich Regierungen der beiden Paktsysteme in ihrer Reaktion abstimmen werden, nicht aufnehmen sollte. Naturlich känn man auf die Unterrichtung desUN-Generalsekretärs verzichten. miisste wohl eingeschlossen sein. Ich glaube, dass die selbst in derKurzform ausreicht, ebenso die Begrundung fiir sie. Hier sind Verbesserungenmöglich, obwohl ich es nicht fur gut halten wiirde, Formulierungenhineinzunehmen, wie etwa "im " öder "daEuropa in einem Zustand gleicher Gefährdung nach gemeinsamer Sicherheit suchenmuss", also Formeln, die von dem einen öder anderen Adressatenpropagandistisch aufgefasst werden könnten. nach: jetrockener und sachlicher desto besser. Ich empfehle, die , nicht ihren Wortlaut,sowie eine , an die sie gegangen ist, 48 Stunden nachUbergabe veröffentlichen zu , um einen gewissen Druck auszuuben. Esmiisste dafur gesorgt werden, dass die Ubergabe in allén Haputstädten am selbenTag erfolgt. Das wär's KU1982/83:30 150 Die königlich-schwedische Regierungmöchte die ... auf einen Vorschlag lenken, den dieUnabhängige Kommission fiir Abiistung und Sicherheit in einem demGeneralsekretär der Vereinten Nationen iibermittelten Bericht gemacht hat. Die schwedische Regierung macht sich den Vorschlag zueigen, eine von nuklearen Gefechtsfeldwaffen freie zu schaffen, die vonMitteleuropa bis in die äussersten nördlichen und siidlichen Flanken der beidenBiindnisse reicht. In ihr wären keine Atomsprengköpfe zugelassen; weder ihreLagerung noch Vorbereitungen zur Stationierung atömaer Sprengsätze öder Manövermit simuliertem Kernwaffeneinsatz. Die geographische Ausdeh-nung dieser und sollte wichtige örtliche Gegebenheitenberiicksichfigen. IhreTiefe könnte beträgen. Natiirlich wiirde einverlässlicher Uberpriifungsmechanismus wichtiger sein. Auch wenn die schwedische Regierung sich der möglichentechnischen und militärischen Einwände und Schwierigkeiten fiir die Schaffungeiner solchen von atomaren Gefechtsfeldwaffen freien in bewusstist, wiirde sie die atomare Schwelle heben, weil die Versuchung zumfriihzeitigen im Falle eines Konfliktes herabgesetztwäre. derartige wäre eine vertrauensbildende Massnahme ,ohne die Sicherheit aller beteiligten Staaten zu gefährden. Die Verhandlungenkönnten die Bemiihungen um ein annäherndes konventionelles Gleichgewicht derStreitkräfte, wie sie in seit Jahren stattfinden, fördern öder mit ihnenverkniipft werden. Die schwedische Regierung wirft die Frage auf, ob dieRegierung ... bereit wäre, sich an sondierenden Vorgesprächen fiirVerhandlungen uber die Schaffung einer von nuklearen Gefechtsfeldwaffen freienZone in zu beteiligen. hat gleichlautende Noten an alle in der NATOund im Warschauer Vertrag zusammengeschlossene Staaten, sowie an Finnland,Österreich, die und Jugoslawien gerichtet und den Generalsekretär derVereinten Nationen unterrichtet. behlt sich weitere Initiativen vor undwird die Regierung ... iiber die Reaktion der anderen Regierungen, an die dieseNote gerichtet ist, unterrichten. KU1982/83:30 151 Handläggningen av korridorsonderingen inom UD Någon av inovember informerade utrikesministern mig om att han och statsministern fattatbeslut om att den skulle göra en rundfråga om hur berördastater såg på förslaget från om en zon fri frånslagfältskärnvapen i . Kort därefter tog utrikesministern vidare upp planerna påatt göra denna sondering vid en av de informella sammankomster med politiskaavdelningen som han leder . Vid dessa sammankomster förs ingaprotokoll, men sannolikt skedde detta . Vid samma möte togs ocksåupp ett annat förslag från som utrikesministern diskuteratmed statsministern, nämligen möjligheten att ta upp frågan om kemiska vapen iMadrid. Ett sådant initiativ i den frågan avrådde berörda tjänstemän vidpolitiska avdelningen från, vilket sedermera också meddelades statsrådsberedningen. Korridorförslaget var också en av de punkter somutrikesministern och hans sakkunnige, , och jag självdiskuterade vid ett särskilt möte på Bommersvik . Från i statsrådsberedningen översändes tillmig ett brev som fått från och, som i sinegenskap av medlem av , av ombetts att skicka honomsynpunkter på vad som skulle kunna ingå i en förfrågan till regeringar ominställningen i zon-frågan. Detta brev sändes vidare till pol V förhandläggning. sände mig ett brev där hanerinrade om de frågor som statsministern tagit upp med utrikesministern, ochfrågade bl. a. när noterna från den skulle komma attöverlämnas. Jag bad då min medarbetare att höra med pol V hurärendet låg till. Det bör ha skett i början av veckan 22-26 november. Under nästkommande vecka (- )föredrog tjänstemän på pol V, för chefen för polifiska avdelningen och för mig,olika alternativa skrivningar i den not som skulle överlämnas av de svenskaambassaderna i berörda länder. var förberedelserna så långtframskridna att man på enheten hade formulerat instrukfionen till utlandsmyndigheterna. Beträffande de alternativa förändringarna i noten skeddeockså samråd med statsrådsberedningen. När statsministerns synpunkter erhållitsden 6 KU1982/83:30 152 december, efter dennes officiella besök i ,fastställdes slutgiltigt notens formulering och telegrammen till de svenskaambassaderna kunde ivägsändas . KU1982/83:30 153 Svensktinitiativ rörande en europeisk zon fri från slagfältskärnvapen Regeringen kontaktar pådiplomatisk väg ett stort antal länders regeringar i syfte att utrönaförutsättningarna för en zon fri från -taktiska kärnvapen i . Initiativet går tillbaka på ett förslag som framlagts avPalmekommissionen. I ett inledande skede skulle en sådan zon inrättas iCentraleuropa och därefter utsträckas längs de båda maktblockens sydliga ochnordliga flanker. En sådan zon skulle avse en total bredd om , dvs. 150km på ömse sidor av maktblockens gränser. Dess exakta geografiska omfattningborde dock bli föremål för förhandlingar mellan berörda parter. Kommissionensförslag innebar vidare att kärnvapenstridsspetsar icke skulle fä förekomma inomdet tänkta området. Föryaringsutrymmen för kärnvapen skulle inte hellertillåtas. Enligt regeringens uppfattning skulle en europeisk zon frifrån slagfältskärnvapen få flera positiva effekter. Den skulle bli ett viktigtbidrag till strävandena att främja avspänning och ökat förtroende mellan debåda militärallianserna. Riskerna för att kärnvapen kommer till användning påett tidigt stadium under en väpnad konflikt skulle härigenom kunna motverkas. Regeringen vänder sig därför på diplomafisk väg tillalla medlemmar i de båda stora militärallianserna samt till de neutrala ochalliansfria europeiska staterna , , , ochÖsterrike. Syftet är att utröna dessa staters syn på förslaget. De reaktioner som inkommer från de stater som kontaktats ifrågan kommer att utgöra ett värdefullt underlag för regeringens fortsattaagerande. KU1982/83:30 154 Sonderingen om en zon fri från slagfältskärnvapen i ; handläggningen i statsrådsberedningen- På inbjudan av statsministernsammanträdde en del av ledamöterna och experterna i Commissionon Disarmament and Security Issues (ICDSI) i . Vidsammanträdet diskuterades olika frågor som skulle kunna tas upp vid ettkommande uppföljningsmöte med hela kommissionen, i . efter mötet i , , skrevkommissionens sekreterare en PM "till för åtgärd" (sebilaga 1). Nägon av taladestatsministern med utrikesminister om möjligheten att utröna berördaregeringars inställning till ICDSLs förslag om en zon fri frånslagfältskärnvapen i . Stats- och utrikesministrarna beslöt viddetta tillfälle att den skulle göra en sondering bland dessaregeringar för att efterhöra hur de ställde sig till förslaget. fick ett brev (se bilaga 2)från medlemmen av kommissionen , som hade deltagit i mötet i oktober och som då hade ombetts av att sända in synpunkter på vad somskulle kunna inkluderas i de noter varigenom skulle kunna sonderafrågan. Efter ett samtal om saken med kabinettssekreterarenöversände jag Bahrs brev med dess bilagda utkast till not till honom den 17november. frågade jag om UD kunde göra en engelsk översättning avutkastet. sände jag ytterligare ett brev tillkabinettssekreteraren där jag bifogade promemorian från kommissionenssekreterare av och frågade bl. a. om kabinettssekreteraren kundesäga något om när noterna kunde tänkas komma att överlämnas. Någon av de följandedagarna ombads jag av kabinettssekreterarens kansli att översända en kopia avmitt brev till kabinettssekreteraren av , vilket jag ocksågjorde. deltog jag i ett sammanträde på UD, hoschefen för politiska avdelningen. Där informerade jag om planeringen förstatsministerns officiella besök i . I samband härmedväckte t, f. chefen för politiska avdelningens femte enhet (pol V) tanken attden sondering i zon-frågan skulle kunna anstå till dess att KU 1982/83:30 155 statsministerngjort sitt besök i och talat om saken med f. förbundskanslern samt f. förbundskanslern . Det förslaget upprepade t. f.chefen för pol V i ett brev fill mig av . Vidtelefonkontakt med t. f. chefen för pol V kunde jag, sannolikt , den 1december, meddela att statsministern instämde i bedömningen att han bordebegagna tillfället att tala med och innan sonderingen gjordes.Samtidigt informerade jag om att i ett telefonsamtal medstatsministern frågat om han i ett anförande kunde säga attSverige då tillfrågat ett antal stater om deras syn på zonförslaget. Ipol V:s brev till mig bifogades två promemorior, upprättade videnheten, som innehöll kommentarer till förslaget om en zon fri frånslagfältskärnvapen samt förslag till alternativa formuleringar i noten. Den 4december, efter sitt besök i , gick statsministern igenom dessapromemorior och beslöt att godkänna pol V:s förslag på alla punkter. Dettabeslut informerade jag t. f. chefen för pol V om per telefon den 6 december.Samma dag utsändes texten till den svenska noten från UD till berörda ambassadermed instruktion. KU1982/83:30 156 och har i ett antal artiklar behandlat beslutsgången och handläggningenav den rundfråga den gjorde beträffandePalme-kommissionens förslag om en europeisk zon fri från slagfältskärnvapen.Genom återgivning av vissa dokument och uttalanden av icke namngivnaUD-tjänstemän i har intrycket skapats att den västtyskepolitikern från fjärrstyrt handläggningen på UD:s politiskaavdelning på ett sätt som skulle passa hans egna syften. Med tanke på denegendomliga bild som därmed givits av UD-tjänstemännens agerande vill jag gärnaför offentligheten redovisa politiska avdelningens befattning med ärendet. Frågan om de taktiska kärnvapnens roll har under detsenaste året varit föremål för en livlig internationell debatt. Den svenskaregeringens intresse att föra fram förslag till en merofficiell och seriös granskning manifesterades på ett tidigt stadium bl. a. iutrikesministerns FN-tal , av ambassadör i ett annatFN-tal och mer specifikt i en interpellationsdebatt i riksdagenden . Statsministern, tillika ordförande i ,diskuterade även dessa planer med andra kommissionsledamöter, vilketsom bekant bl. resulterade i att - kanske mer ambitiöst än väntat-skrev ett fullständigt förslag till rundskrivelse av det slag statsministernsagt sig överväga. Detta dokument, som publicerats av och varitutgångspunkten för debatten i svenska massmedia, överlämnades till UD avstatsrådsberedningen . Det har sedan påståtts att tjänstemännenpå UD, trots att de var kritiska mot Bahrs formuleringar, skulle ha godtagitdessa med endast en ändring samt att handläggningen påskyndades för att ge Bahrmöjlighet att i en debatt i förbundsdagen åberopa den svenskarundfrågan. Vad som skedde var följande. Vid den sakliga granskningen av Bahrs text blev vårslutsats att två väsentliga ändringar krävdes. Det måste fastslås att det intevar fråga om ett nytt svenskt förslag, utan att frågan gällde just det förslagom en centraleuropeisk zon fri från slagfältskärnvapen som sedan ett halvårfanns beskrivet i . Efter den inledande hänvisningen KU1982/83:30 157 till detta förslag påpekades därför i noten att förslagettill fullo stöddes av den . Den andra ändringen var som bekant att den svenskaframställningen inskränktes till att utgöra en förfrågan om hur andraregeringar såg på kommissionens förslag - det blev alltså inte tal om någoninbjudan till .preliminära förhandlingar, vilket i detta läge hade varitalltför ambitiöst. Det anfördes också särskilt i noten att den svenskaregeringen förbehöll sig rätten att återkomma till saken i ljuset av de svarman hoppades skulle inkomma. Detta var i själva verket de två kärnpunkterna i noten. Iövrigt utgjordes den av en kortfattad sammanfattning av Palme-kommissionensförslag, där vi utnyttjade formuleringar som föreslagits av Bahr, en avkommissionens ledamöter. Bland de kritiska synpunkter, som framförts i Hamrinsartiklar är att det skulle finnas en medveten skillnad mellanPalme-kommissionens och notens formuleringar beträffande sambandet mellankorridorförslaget och en balans på det konventionella området. Som framgåttovan var det dock aldrig tal om att ändra förslaget från - inoten underströks särskilt att det till fullo stöddes av .