bet · G601NU34 · 1982-12-31 00:00:00 — a. av ett socialdemokratisktmotionsyrkande om representation för de fackliga organisationerna ochnäringslivets organisationer i utvecklingsfondernas styrelser uttaladeutskottet i det nyssnämnda betänkandet att de grundläggande principer förstyrelsernas sammansättning och nominering som tidigare hadefastställt i allt väsentligt borde bestå. Utskottet underströk vikten av attpersoner med näringslivskunnande ingår i styrelserna. Det är också, framhöllutskottet, viktigt att representanter för länets arbetstagare ochsmåföretagare ingår däri. Utskottet ansåg att den kompetens som finns inomföretagarorganisationerna och de fackliga organisationerna på lämpligt sättborde utnyttjas när det gäller att få fram lämpliga kandidater tillstyrelseposterna. Utskottet förutsatte dels att landstingen och de politiskapartierna däri inför nomineringsarbetet skulle ta erforderliga kontakter föratt få fram kunniga och lämpliga styrelseledamöter, dels att regeringenfortsättningsvis noga skulle följa frågan. På förslag av utskottet gavriksdagen utskottets uppfattning till känna som sin mening. Socialdemokraterna i utskottet reserverade sig till förmånför motionen. NU1982/83:34 20 De regionala utvecklingsfondernasverksamhet och organisation har tagits upp i en rad motioner, av vilka deflesta behandlas under denna punkt. En kritisk inställning tillutvecklingsfonderna kommer till uttryck i förslag om att dessa skall avskaffaseller begränsa sina aktiviteter. Ett yrkande om översyn av fondernas verksamhetsyftar bl. a. till att småföretag skall få service på gynnsammare villkor.Ändrad styrelsesammansättning, nya regler för kreditgivningen, främjande av dentekniska utvecklingen genom uppfinnarstipendier, stöd ät hantverket samt olikaslags insatser med sikte på särskilda regioner föreslås också. Moderata samlingspartiet föreslår i den del avpartimotionen 1982/83:1588 som är aktuell här att utvecklingsfondernasverksamhetsinriktning skall ändras. Fonderna bör enligt motionärerna upphöramed att ägna sig åt kreditgivning och i stället koncentrera sig på rådgivnings-och konsultinsatser till förmän för de mindre företagen. Vidare föreslås attfondernas tjänster skall beläggas med avgifter, beräknade på marknadsmässigagrunder. Liknande synpunkter framförs i motion 1982/83:2007 (m). Enligt dennamotion bör de framlagda förslagen resultera i att statens bidrag till fondernakan minskas med 5 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. Vid ärendets behandling i utskottet har moderatasamlingspartiets representanter gått ett steg längre och angivit 10 milj. kr.som riktmärke för. den besparing som bör ske på bidragsanslaget. De har dåförutsatt förhandlingar mellan staten och de regionala medstiftarna omändringar av villkoren i de avtal som - för - gällermellan parterna (se s. 11). Förslagsställarna har därvid föreslagitändrade förutsättningar för fondernas kreditverksamhet, innebärande attlånemedel som återförs till fonderna genom amortering skall inlevereras till stateni sådan utsträckning att staten under det kommande budgetåret får en inkomst av50 milj. kr. Även i motion 1982/83:1491 (m), som har väckts av enenskild ledamot, ifrågasätts lämpligheten av att staten genomutvecklingsfonderna permanent påtar sig en del av kreditgivningen tillnäringslivet. Motionären vill att skall begära förslag tillavveckling av fonderna. föreslår i partimotionen 1982/83:2132 attriksdagen uttalar att de regionala utvecklingsfondernas verksamhet skall utvärderasvid återkommande tillfällen, att fonderna ej skall sätta sådana priser på sinatjänster att dessa inte kan utnyttjas av de allra minsta företagen och attfonderna skall samarbeta med företagens egna organisationer och med bankerna. Oavsett de skilda meningar som i övrigt råder inomutskottet när det gäller de regionala utvecklingsfonderna finner utskottet atttanken på en avveckling av dessa är verklighetsfrämmande. Utskottet avstyrkeralltså motion 1982/83:1491 (m). Denkritiska inställning till utvecklingsfonderna som förutom i denna NU1982/83:34 ~ 21 motion kommer till uttryck ocksä i motionerna 1982/83:1588(m) och 1982/83:2007 (m) delar utskottet inte. Utskottet vill hänvisa till deerfarenheter av utvecklingsfondernas verksamhet somstatens industriverk har redovisat på grundval av en utredning (SIND 1981:7).De företag som tillfrågades var genomgående positiva till utvecklingsfondernasinsatser. Endast en tiondel av företagen hade dåliga erfarenheter. Man ansågfrån företagarhåll vidare att utvecklingsfonderna inte snedvrider konkurrensenpå kreditgivningens område. De uppfattades i stället i första hand somserviceorgan för företagen. En annan av utredningens slutsatser var attkreditgivningen i stort har inriktats mot utvecklingsbara företag. Utskottet menar att det givetvis kan finnas anledning attvid återkommande tillfällen se över utvecklingsfondernas verksamhet. Dennämnda utredningen kan sägas vara ett exempel på en sådan granskning.Regeringen har lagt fram förslag för om verksamheten vidstatens industriverk (prop. 1982/83:113). Förslaget behandlas i utskottetsbetänkande NU 1982/83:39. I propositionen (s. 57 f.) upplyserindustriministern om att han, med anledning av att de gällande avtalen mellanutvecklingsfondernas huvudmän löper ut , avser att sägaupp avtalen för att därefter återkomma till med förslag även rörandeutvecklingsfondernas framtida organisation. I avvaktan härpå bör enligtutskottets uppfattning några mer genomgripande förändringar avutvecklingsfondernas verksamhet inte övervägas. Utskottet finner det inteheller påkallat med ett särskilt uttalande från angående behovet avåterkommande översyner av utveckUngsfondernas verksamhet. Med anledning av de i motion 1982/83:2132 framfördasynpunkterna i övrigt vill utskottet framhålla att det får ankomma påutvecklingsfonderna att själva bestämma vilken ersättning de vill betinga sigför sina tjänster till kundföretagen. Det ligger i sakens natur attutvecklingsfonderna inte är betjänta av att sätta sådana priser att företagenavskräcks från att utnyttja den erbjudna servicen. Utskottet tar för givet attutvecklingsfonderna samarbetar med företagens organisationer,fackföreningsrörelsen och bankerna i lämplig utsträckning. Något uttalandefrån sida i saken torde ej vara erforderligt. Utskottet kan med hänsyn till det anförda inte godta deförslag till besparingar såvitt avser utvecklingsfondernas verksamhet som harframlagts i motion 1982/83:2007 (m) samt av företrädare för moderatasamlingspartiet under utskottsbehandlingen av ärendet. Besparingarna skullekomma att få kännbara konsekvenser för utvecklingsfondernas verksamhet. har framhållit bör emellertid några mer genomgripandeförändringar i förutsättningarna för utvecklingsfondernas arbete integenomföras f. n. Utskottet avstyrker med det anförda här aktuella yrkandeni motionerna 1982/83:1588 (m), 1982/83:2007 (m) och 1982/83:2132 (c). Däremottillstyrker utskottet propositionen i denna del. Rättelse: S. 27, rad 15 Står: yrkande 1 Rättat till:yrkande 2 NU1982/83:34 ' 22 Frågor rörande sammansättningen avde regionala utvecklingsfondernas styrelser tas upp i tre motioner. I motion 1982/83:1658 (s) föreslås uttala attrepresentanter för länets näringsliv och fackliga organisationer bör ingå istyrelserna. En eventuell förändring i principerna för styrelsernassammansättning vore mycket olycklig, anförs det i motion 1982/83:2230 (c). Detär enligt motionärerna särskilt betänkligt om regeringens avsikt är attstyrelserna skall få en korporativ sammansättning. Ett uttalande av denna innebördbör göras av , anser motionärerna. Liknande synpunkter framförsmotivle-des i motion 1982/83:2229 (fp), som behandlas i utskottets betänkandeNU 1982/83:39. Motionärerna anser att ett politiskt ansvar skall kunna utkrävasav styrelsernas ledamöter. De betonar att det är angeläget attstyrelseledamöterna har erfarenhet från arbete i och med företag. behandlade utförligt verksamheten vidde regionala utvecklingsfonderna (prop. 1981/82:118 bil. 4, NU 1981/82:51, rskr1981/ 82:417). Pä grundval av det beslut som dä fattade har, somframgått, avtal träffats mellan utvecklingsfondernas huvudmän rörande fondernasverksamhet fr. o. m. . Enligt avtalen utses fondernas styrelse av resp.landsting och i förekommande fall kommun. Denna ordning har redan tidigarefastställts av (prop. 1977/78:40 bil. 1, NU 1977/78:34, rskr1977/78:110). De nya avtalen gäller t. o. m. medförlängning om inte uppsägning har skett senast ett är dessförinnan.Regeringen har, som framgått av vad utskottet anfört, i proposition1982/83:113 om verksamheten vid statens industriverk m. m, givit till känna attavtalen bör sägas upp och förhandlingar inledas bl, a, rörande styrelsernassammansättning. Även förändringar i fråga om styrningen av fonderna anges kunnabli aktuella. Industriministern anför att han avser att föreslå regeringen attåterkomma till med förslag beträffande dessa frågor sedanförhandlingar har förts med , Utskottet vill erinra om att yrkanden röranderepresentation för näringslivet och fackliga organisationer iutvecklingsfondernas styrelser har behandlats av . Närfrågan senast var aktuell, , underströk näringsutskottet vikten avatt personer med näringslivskunnande - såsom arbetstagare och småföretagare -ingår i styrelserna. uttalade att den räknade med att regeringenfortsättningsvis noga skulle följa frågan om nomineringarna tillutvecklingsfondernas styrelser. Utskottet vill med anledning av vad som anförs i motion1982/83:1658 återigen understryka vikten av att utvecklingsfondernas styrelserfår en allsidig sammansättning och att näringslivets och de fackligaorganisationernas intressen beaktas vid utseendet av styrelserna. Regeringenhar som nämnts anmält sin avsikt att efter förhandlingar medövriga huvudmän lägga fram förslag för rörande utvecklingsfondernasorganisation och verksamhet. Det är, anser utskottet, angeläget att regeringeni det sammanhanget beaktar de synpunkter rörande styrelsernas NU1982/83:34 23 sammansättning som utskottet här har anfört. Utskottetföreslår att i ett uttalande till regeringen ansluter sig till dennauppfattning. Yrkandet i motion 1982/83:1658 (s) skulle i huvudsak tillgodosesgenom ett sådant uttalande. Däremot bör något uttalande av den innebörd som föreslåsi. motion 1982/83:2230 (c) inte göras. Regionalpolitiskt stöd får enligtgällande förordning (1982:677) för sådant stöd i regel inte beviljas utanregeringens tillstånd om annat statligt stöd tas i anspråk för samma ändamål.Kombineras det med andra stödformer får summan av det statliga stödet för eninvestering inte uppgå till av det totala kapitalbehovet. Avförordningen (1982:682) om statlig finansiering genom regional utvecklingsfondframgår att de skilda stödformer som administreras av de regionalautvecklingsfonderna får kombineras med andra former av statligt stöd, dock intemed lokaliseringsstöd eller glesbygdsstöd för samma ändamål. Dessa regler kritiseras i motion 1982/83:2035 (fp).Motionären anser det otillfredsställande att ianspråktagandet av den ena avstödformerna ofta utesluter användandet av den andra. Ett företag somexempelvis av regionalpolitiska skäl får stöd i form av investeringsbidragenligt förordning till uppförande av en industribyggnad"straffas" enligt motionären genom att det berövas möjligheten atterhålla det normala finansiella stöd som utvecklingsfonden kan ge till företagi länet. Utskottet vill erinra om att anledningen till att vissabegränsningsregler har införts när det gäller bl. a. möjligheten att kombineraskilda former av stöd för industriella investeringar är att statsmakterna villsäkerställa att investeringarna inte kommer till stånd utan en viss insats avfriskt privat kapital. Som motionären påpekar har bestämmelserna i december1982 uppmjukats så till vida att en investering nu kan i stödhänseende delasupp i olika enheter, t. ex. byggnader och maskiner, varvid skilda stödformerkan användas för de olika investeringsenheterna. Detta ökar möjligheterna attkombinera t. ex. regionalpolitiskt stöd och stöd från regional utvecklingsfond.Nyligen har en utredning (11982:05) om det regionalpolitiska stödet tillnäringslivet tillkallats. Utredningen skall bl. a. behandla frågan om de regionala utvecklingsfondernas roll i handläggningen av det stödet (dir.1982:105). Mot bakgrund av det anförda finns det enligt utskottets mening intenågon anledning för att ta initiativ till sådana författningsändringarsom föreslås i motionen. Denna avstyrks därför. I motion 1982/83:805 (c) föreslåsatt av anslaget till styrelsen för teknisk utveckling (STU) - vilket utskottetbehandlar under punkt 25 i det följande -för nästa budgetår 25 milj. kr. skallföras över till anslaget för de regionala utvecklingsfonderna. Beloppetmotsvarar den del av STU:s anslag som avses täcka kostnaden för s. k. uppfinnarstipendier.Utvecklingsfonderna har enligt motionärerna bättre möjligheter än STU atttillgodose småföretagens NU1982/83:34 24 och de däri verksamma uppfinnarnas behov. Utskottet vill erinra om att STU har flera uppgifter medsin stödjande verksamhet och också flera kategorier av mottagare av stöd. AvSTU:s stöd går grovt räknat en tredjedel till universitet och högskolor, entredjedel till kollektiva forskningsinstitut samt en tredjedel till företag ochenskilda, uppfinnare. En betydande del av stödet går till små och medelstoraföretag. Av det totala stödet till företag och enskilda uppfinnare avser mer änen tredjedel stöd till företag med mindre än fem anställda och till enskildauppfinnare. STU hanterar drygt 2 000 ärenden rörande dessamottagarkategorier. Sammanfattningsvis kan sägas att STU:s stöd till uppfinnareoch mycket små företag internationellt sett ligger på en synnerligen hög nivå.Mot bakgrund härav och av att de regionala utvecklingsfonderna inte kan antasbesitta någon speciell kompetens när det gäller att bedöma uppfinnarprojektanser utskottet att inte bör vidta den åtgärd som föreslås imotionen. vill utskottet understryka att de regionalautvecklingsfonderna i allmänhet torde ha etablerat ett gott samarbete med STU,vilket å ena sidan bidrar till att ge STU erforderliga regionala kontakter, åandra sidan tillför utvecklingsfonderna en viss kompetens på det tekniskaområdet. På grundval av det anförda avstyrker utskottet motion 1982/83:805. Regeringen lämnade år 1979utvecklingsfonderna i , och medgivande attstarta försöksverksamhet med handelshus. Inom ramen för försöksverksamheten harde tre bolagen , (Wermex) och Gavlex Trade ABbildats. Verksamheten har utvärderats i en promemoria avindustriverket. Bolagen drivs vidare med bidrag från Sverigesexportråd, som dock har ställt krav på en viss finansiell medverkan av desmåföretag som berörs av verksamheten. De tre företagens situation behandlas i motion1982/83:1026 (s). Motionären vill att erforderliga resurser skall avsättas avde regionala utvecklingsfonderna, så att en uppföljning och utveckling avbolagen kan ske. Utskottet erinrar om att regeringen har tillkallaten särskild utredare (1982:08) för att utvärdera de åtgärder som vidtas föratt främja exporten från mindre och medelstora företag (se s. 18). Utredningsuppdragetskall redovisas före årets utgång. Enligt direktiven är den vid vissa regionalautvecklingsfonder pågående försöksverksamheten med exportagenturer enföreteelse som särskilt skall belysas av utredaren. Mot bakgrund bl. a. häravsaknar enligt utskottets mening anledning att göra ett sådantuttalande som begärs i motionen. Denna avstyrks därför. Frågor om hantverksnäringenaktualiseras i tre motioner. I motion 1982/83:1038 (c, m, fp) föreslås att ensärskild kommitté skall inrättas med uppdrag att dels följa upp den hantverksutredning som industriverket NU1982/83:34 25 genomförde och redovisade i betänkandet (SIND1981:2) Hantverk - produktion med tradition, dels förbereda tillskapandet avett organ för utveckling av hantverket. föreslår i partimotionen1982/83:1615 att särskilda medel (4,2 milj. anvisas till en särskildhantverksnämnd. I motion 1982/83:1480 (fp) föreslås att de regionalautvecklingsfonderna skall åläggas att avdela personal med uppgift att ge stödoch råd till företag inom hantverk och hemslöjd. När det gäller förslagen om ett inrättande av ett särskiltorgan för utveckling av hantverket etc. vill utskottet erinra om att förreriksdagsmannen . i skrivelse till regeringen den 5 oktober 1982har föreslagit att staten skall inrätta en hantverksnämnd med uppgift attinitiera, planera, samordna och själv vidta åtgärder för att främja hantverk.Nämnden skulle enligt förslaget få ett anslag över statsbudgeten på 4,2 milj.kr. för /84. Liknande förslag har inkommit frånSHIO-Familjefö-retagen. Industriministern har i budgetpropositionen (bil. 14 s.28) utan närmare motivering förklarat sig inte vara beredd att förorda att enstatlig hantverksnämnd inrättas. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt attSverige slår vakt om hemslöjden och hantverket men kan inte finna att dettaintresse bäst skulle tillgodoses genom tillkomsten av ett centralt statligtorgan av den typ som föreslås i motionerna 1982/83:1038 (c, m, fp) och1982/83:1615 (fp). Industriministern anförde i svar (RD1982/83:61 s. 43) på en interpellation (1982/83:47) av . Åsling omhantverkets utveckling bl. a. att hantverksföretagen kan få del av fleraav de näringspolitiska insatser som riktas till mindre företag. Dessa företagingår i målgrupperna för bl. a. de regionala utvecklingsfonderna och SiFU). Det fick enligt industriministernankomma på industriverket och övriga näringspolitiska organ att inom ramen försina resurser beakta hantverksföretagens behov av service. bildas på privat initiativ, får, framhöll statsrådet vidare,de nämnda organen överväga olika möjligheter att inom ramen för befintligaanslag stödja stiftelsens verksamhet. Utskottet har samma inställning i frågansom industriministern och avstyrker därför motion 1982/83:1038 (c, m, fp)liksom motion 1982/83:1615 (fp) i denna del. Det bör tilläggas attstatsfinansiella skäl i dagens läge talar för särskild återhållsamhet när detgäller inrättande av nya statliga organ. Vad angår önskemålet om stöd tillhemslöjden vill utskottet härutöver erinra om den verksamhet som bedrivs . Vad angår förslaget i motion 1982/83:1480 (fp) om attutvecklingsfonderna skall anmodas avdela viss personal för de ändamål som angesi motionen vill utskottet understryka att det ligger på varje utvecklingsfondoch på industriverket, som fördelar statens bidrag till fonderna, attprioritera bland olika behov och ändamål när det gäller användandet av anvisademedel. Det ankommer också på fonderna själva att på bästa sätt organisera sinpersonal. NU1982/83:34 26 Någon sådan anmodan från statsmakternas sida tillutvecklingsfonderna som motionärerna föreslår bör därför inte framställas.Utskottet avstyrker följaktiigen motion 1982/83:1480 (fp). Flera motioner innehåller krav påutvidgade statliga näringspolitiska satsningar via de regionalautvecklingsfonderna i vissa län (, , , ochJämtland). I motion 1982/83:2192 (c, fp) föreslås bl. a. attstadgarna för utvecklingsfonden i ändras sä att fondens verksamhet kaninrymma olika regionala investmentbolag. Det särskilda forsknings- ochutvecklingsråd som planeras i bör enligt yrkandet i motion1982/83:251 (c) ges statligt stöd för sin verksamhet. Vid fördelningen av medeltill utvecklingsfonderna bör, enligt ett yrkande i motion 1982/83:810 (s),speciell hänsyn tas till utvecklingsfonden i , bl. a. så attDala Invest AB:s verksamhet inom området kan förstärkas. Motion 1982/83:1585(s) innehåller ett yrkande om att utvecklingsfonden i motbakgrund av den svåra sysselsättningssituationen i länet skall tillförasspeciella medel dels till investeringsprojekt i speciellt utsatta kommuner,dels som särskilt riskkapital för användning i företag med intressantautvecklingsmöjligheter. I motion 1982/83:1481 (s) föreslås ett uttalande avinnebörd att utvecklingsfonden i skall kunna påräkna tillskottav lånemedel för täckande av förluster som fonden kan komma att åsamkas tillföljd av beslut om att även turistföretagen skall kunnaerhålla stöd från regional utvecklingsfond. Med anledning av dessa förslag vill utskottet anföraföljande. Det utvidgade statliga stöd som begärs i de olika motionerna skulleanvändas för behjärtansvärda ändamål. Likväl anser sig utskottet inte kunnaförorda bifall till motionerna. Utskottet vill liksom tidigare framhålla attdet i första hand får ankomma på de regionala utvecklingsfonderna och påindustriverket, sorh fördelar anslagen mellan utvecklingsfonderna, att bedömaangelägenheten av särskilda projekt. Vid denna bedömning spelar givetvis fleraomständigheter in: regionalpolitiska behov, den aktuella fördelningen avkrediter och garantier hos fonderna, forsknings- och utvecklingssynpunkter,prognosbilden för de aktuella projekten etc. Regeringen och börenligt utskottets mening endast i undantagsfall ge sig in på bedömningar avdenna natur i fråga om projekt av enbart regional betydelse. Utskottet kan intefinna att något av de förslag som här har berörts bör föranleda någon åtgärdfrån sida. De fem motionsyrkanden som det är fråga om avstyrksalltså. 1. beträffandeavveckUng av de regionala utvecklingsfonderna att avslår motion1982/83:1491, 2. beträffandeändrad inriktning av de regionala utvecklingsfondernas verksamhet NU1982/83:34 27 a) avslår motion 1982/83:1588 yrkande5, b) avslär motion 1982/83:2132yrkandena c-e, c) med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1982/83:2007 yrkande 3 till Bidrag till regionalautvecklingsfonder m. m. för /84 anvisar ett reservationsanslagav , 3. beträffandeutvecklingsfondernas styrelser attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1658 och med avslag på motion1982/83:2230 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 4. beträffandekombination av olika former av industristöd att avslår motion 1982/83:2035, 5. beträffandeöverföring av medel från STU till utvecklingsfonderna attriksdagen avslår motion 1982/83:805 yrkande 2, 6. beträffanderegionala exportsäljbolag attriksdagen avslär motion 1982/83:1026, 7. beträffande statlighantverksnämnd att avslår a) motion1982/83:1038, b) motion 1982/83:1615 yrkande 3, 8. beträffandeutvecklingsfondernas insatser för hantverk och hemslöjd attriksdagen avslår motion 1982/83:1480, 9. beträffande regionalpolitiskainsatser att avslår a) motion1982/83:251 (), b) motion 1982/83:810 (Kopparbergslän), c) motion1982/83:1481 (), d) motion1982/83:1585 (), e) motion1982/83:2192 (län). Täckande av förluster i anledning av garantigivning hosregionala utvecklingsfonder. Regeringen har under punkt B 4 (s. 28 f.)föreslagit att till Täckande av förluster i anledning avgarantigivning hos regionala utvecklingsfonder för /84 anvisaett förslagsanslag av . I detta sammanhang behandlarutskottet motion 1982/83:2007 (m), såvitt gäller hemställan (4) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutvecklingsfondernas utlånihgsverksamhet och inbetalning av amorteringsmedel. NU1982/83:34 28 Motionärerna konstaterar attanslaget under denna punkt föreslås bli anvisat med ett formellt belopp.Redovisning saknas, anför de, om vilka belopp som fonderna totalt har beviljati form av krediter till näringslivet. Än mindre, säger motionärerna vidare, gårdet att utläsa i vilken omfattning amorteringsmedel återbetalas till staten.Regeringen borde klarlägga detta förhållande och redovisa en prognos härförtill . Dessa uppgifter skulle sedan vara utgångspunkt för fortsattabesparingsöverväganden. De regionala utvecklingsfondernas finansiellastödverksamhet Utvecklingsfonderna kan - enligtförordningen (1982:682) om statlig finansiering genom regional utvecklingsfond- lämna finansiellt stöd i fyra olika former, nämligen som rörelselån, somgaranti för lån (lånegaranti), som garanti för bankgaranti och somutvecklingskapital i form av utveck-hngslån eller utvecklingsbidrag.