bet · G601SfU24 · 1982-12-31 00:00:00 — Propositionensuttalanden om att verksamhet bör inriktas på enytterligare markering av dess centrala lednings- och tillsynsfunktion måste sesmot denna bakgrund och utskottet kan inte finna att det behöver ligga någonmotsättning mellan strävandena mot en decentralisering och samtidiga strävandenmot en enhetlighet och samordning. Propositionen ger enligt utskottets meningklart uttryck för att det är i arbetet med att säkerställa en enhetligrättstillämpning genom tillämpningsföreskrifter till lagar och förordningar,information om rättsområdet och uppföljning och bevakning av rättsutvecklingensom skall intensifiera sin tillsynsverksamhet. 1 sammasyfte skall ha ansvaret för de centrala utbildnings- ochinformationsinsatserna, en fråga som utskottet senare återkommer till. Inom deområden av verksamheten där rättssäkerhetsaspekterna inte står i förgrundeninnebär däremot propositionen en markering såväl av försäkringskassornassjälvständiga ekonomiska ansvar inom de givna budgetramarna som av attdetaljregleringen bör minskas genom att ufärdarrekommendationer och riktlinjer i stället för anvisningar. Propositionenbetonar också att alla möjligheter till decentralisering skall tas till vara. Med det anförda anser utskottet att det inte föreliggernågra skilda uppfattningar mellan motionärerna och utskottet om denprincipiella ansvars- och befogenhetsfördelningen mellan riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna. Vad gäller fördelningen i detalj delar utskottetdepartementschefens uppfattning att det inte är möjligt att i författning elleri annan ordning ange denna med hänsyn till verksamhetens omfattning ochföränderlighet. I de - såvitt utskottet kan bedöma - relativt begränsade antalsituationer där handläggningsansvaret inte ärförfattningsreglerat ankommer detpå att avgöra ansvarsfördelningen. Denna befogenhet förverket är ingen nyhet utan en precisering av nuvarande bestämmelserom verketsansvar som central myndighet. Någon ny utredning för att klarlägga vilkaytterligare uppgifter som kan handläggas av försäkringskassorna anser utskottetinfe erforderlig. Utskottet förutsätter härvidlag att ,som enligt allmänna verksstadgan har en skyldighet att främjadecentraliseringen av verksamheten till såväl de SfU1982/83:24 11 regionala som de lokala organen, fortlöpande verkar föratt en decentralisering sker så långt detta är möjligt. Utskottet anser attmotionerna 2307, 2308, 2309, 2310 och 564 i nu behandlade delar får i alltväsentligt anses tillgodosedda med vad utskottet ovan anfört. Utskottet delar departementschefens uppfattning att en välfungerande förtroendemannamedverkan är viktig i försäkringskassornas verksamhetoch att det kan finnas skäl att utvidga de ärendeområden där förtroendemänmedverkar i besluten. Såsom framhållits i propositionen pågår inom en särskildarbetsgrupp som är gemensam för ochFörsäkringskasseförbundet en översyn i detta hänseende och departementschefenhar för avsikt att senare återkomma till regeringen i frågan. Vad som anförts ipropositionen tillgodoser enligt utskottets mening syftet med motion 731 ochutskottet finner därför att denna inte påkallar någon åtgärd. För att säkerställa en likformigoch rättvis tillämpning av socialförsäkringsförfattningarna är utbildnings-och informationsverksamheten inom socialförsäkringsadministrationen av storbetydelse. RFV-översynen har framhållit att personalen i alla försäkringskassormåste ha en likvärdig utbildning såväl för prövning av försäkringsfrågor somför arbetet med administrativa frågor. bör därför, liksomf. n., ha ansvaret för de centrala utbildningsinsatserna medanförsäkringskassorna bör ha ansvaret för genomförande av utbildningen. RFV-översynen anser vidare att börha ansvaret för sådana informationsinsatser som på ett enhetligt sätt och medenhetligt innehåll bör nå ut över hela landet. För regional och lokalinformation skall däremot försäkringskassorna svara självständigt. Vidare skallförsäkringskassorna ha ett reellt inflytande även på den centralainformationsverksamheten så att deras kunskaper om allmänhetensinformationsbehov tas till vara på ett ändamålsenligt sätt. Även departementschefen anser att iegenskap av central förvaltningsmyndighet bör ha det centrala och övergripandeansvaret förutbildnings- och informationsverksamheten. Han framhåller att dettaär väsentligt för att säkerställa att lagstiftningen tillämpas på ett enhetligtsätt och att allmänheten får en enhetlig informationöver hela landet. Av ekonomiska och rationella skäl skulle det, anför han, intevara försvarbart att varje försäkringskassa utarbetade sitt eget utbildnings-och informationsmaterial. Däremot understryker han vikten av attförsäkringskassornas kunskaper och erfarenheter tas till vara på lämpligt sätti den centrala verksamheten och att det nuvarande samarbetet fortsätter. De tidigare redovisade yrkandena i de med anledning avpropositionen väckta motionerna berör också utbildnings- ochinformationsinsatserna. SfU1982/83:24 12 motion 2307 framhålls att det bör vara både möjligt ochändamålsenligt att -utan någon inskränkning i riksförsäkringsverketsövergripande ansvar - låta sådana tidigare tillämpade samverkansformer bestå,som ger kassorna möjlighet att genom egna beslut samordna utbildnings- ochinformationsverksamheten. Motionärerna i motion 2308 anser att det finns uppgiftersom med fördel skulle kunna läggas på försäkringskassorna utan att kravet påenhetlighet i informationen och personalutbildningen för den skull behöveråsidosättas. Enligt motion 2309 bör utbildnings- och informationsverksamhetenligga kvar på försäkringskassorna i den omfattning som visat sigändamålsenlig och rationell. 1 motion 2310 slutligen framhålls särskilt viktenav att anställda vid försäkringskassorna får tillräcklig utbildning i handhavandetav ADB-frågor. Motionären anser att en stor del av planeringen av de anställdasutbildning och viss del av utbildningens genomförande bör kunna läggas på delokala kassorna. Utskottet delar uppfattningen att iegenskap av central förvaltningsmyndighet bör ha det centrala ansvaret förutbildnings-och informationsverksamheten. Därigenom säkerställs de försäkradesberättigade krav på enhetlig lagtillämpning och enhetlig information.Riksförsäkringsverkets centrala ansvar inskränker, som framhållits ipropositionen, emellertid inte den enskilda uppgift attsvara för genomförandet av den egna personalutbildningen och för den lokalainformationsverksamheten. Även om det centrala ansvaret för utbildnings- ochinformationsverksamheten ligger på vill utskottetunderstryka vikten av att den samverkan som funnits mellanriksförsäkringsverket och försäkringskassorna fortlöpande utvecklas. Det ärdärvid väsentligt att de erfarenheter och kunskaper som finns ute påförsäkringskassorna med deras nära kontakt med de försäkrade tas till vara ochatt lämpliga samarbetsformer med utvecklas. Vidarebör möjligheterna till decentralisering fortlöpande prövas även på dettaområde. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2307.2308,2309 och 2310 i nu behandlade delar i allt väsentligt blivittillgodosedda. I propositionen framhålls att medhänsyn till socialförsäkringsområdets stora samhällsekonomiska vikt och desscentrala betydelse för den enskildes ekonomiska trygghet är en avriksförsäkringsverkets viktigaste uppgifter att aktivt bevaka bidragsreglernaseffekter. I likhet med RFV-översynen finner departementschefen det angelägetatt systemets effekter studeras och redovisas. Särskilt angeläget är att följaupp och utvärdera nya regelsystem och analysera sambandet mellan olikabidragssystem och mellan bidrags-, avgifts- och skattesystemen liksom densamlade effekten av systemen. Departementschefen anser att det bör vara en centraluppgift för riksförsäk- SfU1982/83:24 13 ringsverket att prioritera resurser för uppföljning ochutvärdering. Utöver egna analyser är det viktigt att äventar initiativ för att -få till stånd externa forsknings- och utvecklingsprojektsom belyser hur olika delar av trygghetssystemet fungerar. Utskottet har i samband med behandlingen avproposition 1982/83:3 om samordningsfrågor inom det socialpolitiskabidragssystemet understrukit vikten av att en helhetssyn präglar det fortsattaarbetet inom socialförsäkringen. har enligt utskottetsmening en viktig funktion när det gäller uppföljning och utvärdering avsocialförsäkringsförmånerna och deras samband med bidrag inom andra system ochmed skatte- och avgiftssystemen. Utskottet ansluter sig sålunda till vaddepartementschefen anfört i det nu behandlade avsnittet av propositionen. Bestämmelser om granskning avförsäkringskassornas räkenskaper och styrelsens förvaltning återfinns i 18 kap.16 och 17 §§ AFL. Av bestämmelserna framgår att för varje budgetår skall utsesen revisor av och två revisorer av landsting eller, omverksamhetsområdet utgörs av en kommun, av kommunfullmäktige. Revisor skall haden erfarenhet av bokföring och den insikt i förhållandena som med hänsyn tillkassans verksamhet fordras för uppdraget. Revisorerna är skyldiga att följa deföreskrifter som meddelar. Förutom dessa externarevisorer finns vid försäkringskassorna särskilda internrevisionsenheter som endel av deras interna kontrollsystem. För - och även ett antal andrastatliga myndigheters - revision finns ett fristående revisionskontor inomverket. RFV-översynen har pekat pä att revisionen av den allmännaförsäkringen kompliceras av att försäkringskassorna beslutar om rätten tillförmåner och levererar in uppgifter till ADB-systemvarefter ADB-enheten bearbetar uppgifterna och framställer utbetalningshandlingar.RFV-översynen har ansett att en samordnad revision av de ochmaskinella rutinerna bör komma till stånd eftersom det är fråga om ettsammanhängande system. Den har också ansett att en samordning behövs avinternrevisionsenheternas verksamhet vid de olika försäkringskassorna.RFV-översynen har därför föreslagit att revisionskontoret hos riksförsäkringsverketskall ersätta den revisor som utser i varjeförsäkringskassa. bör bestämmelsen om rätt attmeddela föreskrifter för försäkringskassornas externrevision slopas eftersomrevisionskontoret står under tillsyn och har att rätta sigefter detta verks direktiv i fråga om revisionsverksamheten. Departementschefen finner det både naturligt och angelägetatt redovisningsrevisionen av och försäkringskassornasverksamhet samordnas så att revisionen av maskinella och rutiner kan SfU 1982/83:24 ' 14 ske i ett sammanhang. Han anser också att det behövs ensamordning mellan försäkringskassorna av internrevisionsverksamheten.RFV-översynens förslag om att revisionskontoret skall ersätta den avriksförsäkringsverket utsedde revisorn i varje kassa och attriksförsäkringsverkets rätt att meddela föreskrifter för den externa revisionenskall slopas föreslås därför i propositionen bli genomförda. Departementschefenframhåller i anslutning härtill att revisionskontoret är den enda enhet inom socialförsäkringsadministrationensom har kompetens att utföra kvalificerade ADB-revisioner. i fortsättningen utfärdar anvisningar förexternrevisionsverksamheten medan enligt 18 kap. 2 § AFLutfärdar anvisningar för internrevisionsverksamheten vid försäkringskassornaförutsätter departementschefen att de båda ämbetsverken gemensamt utfärdar deanvisningar som erfordras för en samordning av revisionskontorets ochinternrevisionens insatser. Förslagen om ändrad revisionsverksamhet har mött vissaerinringar i motionerna 2307 och 2308. 1 den förstnämna motionen framhålls attden av utsedde yrkesrevisorn vanligen får betraktas somden ledande och den av revisorerna som genom sin övriga verksamhet ägersådanallmän erfarenhet, kompetens och överblick som behövs för jämförelser mellanförhållandena i försäkringskassorna och andra jämförbara verksamheter. Deövriga revisorerna kan anses företräda mera allmänna kontroll-ochinsynsintressen. Enligt motionärerna finns det inget som talar för att dennuvarande revisionsverksamheten vare sig i sak eller omfattning "kanersättas av förvaltningsrevision utförd av ". De begärdärför att, utan hinder av att revisionskontoret engageras i redovisningsrevisionen,liksom skall utses en tredje externrevisor som är auktoriseradyrkesrevisor. Motionärerna vänder sig också mot att revisionskontoret skall fåansvaret för samordningen av internrevisionen vid de olika försäkringskassorna,som därigenom skulle bli underställda såväl somriksförsäkringsverket. De menar att detta försvagar revisorns roll och anseratt internrevisionen oförändrat bör ha status av en inom varje försäkringskassafri kontroll- och revisionsinstans till kassastyrelsens och kassaledningenstjänst. Motionärerna i motion 2308 framhåller att förslaget att ersätta den avriksförsäkringsverket utsedda externrevisorn i varje kassa medrevisionskontoret inte får leda till att den internrevision som utförs avde lokala kassorna upphör. Motionärerna förutsätter att detta klart regleras ide anvisningar som utfärdas beträffande samordning av revisionskontorets ochinternrevisionens insatser. Enligt utskottets mening föreligger det ett klart behov aven samordning såväl av revisionen av de rutinerna hosförsäkringskassorna och de maskinella rutinerna hos somav internrevisionen vid de olika försäkringskassorna. Propositionens förslag om förändringar av revisionsverksamhetentillgodoser detta samordningsbehov. Revisionskontoret besitter sakkunskap om SfU 1982/83:24 15 såväl redovisningsrevision som förvaltningsrevision inomsocialförsäkringen och bör på samma sätt som den hittillsvarande avriksförsäkringsverket utsedde externrevisorn kunna bistå försäkringskassornamed råd och hjälp i revisionsfrågor. Genom att de av ellerkommunstyrelsen utsedda revisorerna kvarstår tillgodoses behovet av lokal anknytning.I anslutning till vad som framförts i motion 2307 om att internrevisionen genomförslaget skulle förlora sin status av en inom varje kassa fri kontroll- ochrevisionsinstans vill utskottet erinra om att riksförsäkringsverketstillsynsskyldighet enligt 18 kap. 2 § AFL innefattar även internrevisionen vidförsäkringskassorna. Den samordning av internrevisionsverksamheterna vid deolika försäkringskassorna som förordas i propositionen är enligt utskottetsmening enbart positiv för försäkringskassorna genom att de samlade resursernaoch erfarenheterna kan utnyttjas på ett bättre sätt. Några åtgärder medanledning av motionerna 2307 och 2308 i nu behandlade delar anser utskottetinte påkallade. Försäkringskassorna är genom ettterminalnät anslutna till centrala datoranläggning iSundsvall, där som tidigare nämnts en bearbetning av kassornas uppgifter ombeslut i försäkringsärenden sker och varifrån utbetalningar verkställs. Socialförsäkringens ADB-verksamhet har varit föremål förutredning inom den s. k. som bl. a. föreslagit endecentralisering till försäkringskassorna av driften av vissa delar av detnuvarande systemet. I propositionen erinras om att nuvarande ADB-utrustningmåste förnyas och kompletteras och att ett förberedelsearbete härmed pågår.Nyanskaffningen kommer inte att i nämnvärd grad förändra den nuvarandestrukturen på ADB-systemet som därmed kan förväntas bestå under 1980-talet.Frågan om en eventuellt mera genomgripande förändring av ADB-verksamheten medökad decentralisering till försäkringskassorna får därför, anför departementschefen,aktualitet först när det gäller planeringen för 1990-talet. Han betonar att detär angeläget att denna planering kommer i gång tidigt, men anser att det varkenär möjligt eller nödvändigt att nu binda sig för en viss utformning avADB-verksamheten på det sätt föreslagit. Denna uppfattning delas inte av motionärerna i motion2308. De menar att det redan nu finns tillfredsställande underlag för attinleda en förändring av nuvarande ADB-system i riktning mot en decentraliseraddriftsstruktur. Motionärerna hänvisar till att en arbetsgrupp tillsattes iaugusti 1982 på dåvarande regeringens uppdrag för att utarbeta en generalplanför socialförsäkringens ADB-verksamhet. Meningen var att generalplanen, somskulle antas av regeringen, skulle gälla och vara SfU1982/83:24 16 vägledande för beslut om investering under de kommandeåren. Arbetsgruppen överlämnade i samband med regeringsskiftet sitt materialoch en skrivelse till chefen för . 1 skrivelsen hemställdesatt en ny arbetsgrupp skulle tillsättas för att fullfölja arbetet medgeneralplanen. Enligt motionärerna är det av avgörande betydelse att en planupprättas med inriktning på en decentraliserad ADB-utveckling och de begär atten sådan plan skall upprättas av regeringen. Även i motion 2310 understryksvikten av att man redan nu inriktar ADB-verksamheten på en decentralisering.Motionären menar att det finns ett tillfredsställande underlag för attpåbörja en utveckling med detta syfte, vilket bör ges regeringen till känna. Utskottet har i det av godkändabetänkandet SfU 1982/83:15 avstyrkt bifall till en motion med samma syfte somdet nu aktuella yrkandet i motion 2308. Utskottet har därvid hänvisat tillpågående överväganden inom regeringen när det gäller upphandling avADB-utrustning för 1980-talet och planeringen av verksamheten för 1990-talet. 1den senare frågan har departementschefen anfört att remissbehandlingen avALLFA-kommitténs förslag visat att beslutsunderlaget behöver kompletteras ochatt han har för avsikt att återkomma till regeringen med förslag omatt får i uppdrag att i samråd rned statskontoret och inära samarbete med försäkringskassorna genomföra ett utrednings- ochutvecklingsarbete och en försöksverksamhet. Syftet härmed skulle vara att bl.a. belysa möjligheterna att på lägga en ökad del avADB-verksamheten närmare användarna ute i försäkringskassorna. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att det finnsskäl avvakta det fortsatta utrednings- och utvecklingsarbetet innan statsmakternabinder sig för en decentraliserad ADB-struktur. Utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till motionerna 2308 och 2310 i nu behandlade delar. Handläggningen av enskUda ärenden Som tidigare understrukits harhandläggningen av det stora flertalet enskilda försäkringsärenden successivtanförtrotts försäkringskassorna. RFV-översynen har gått igenom de återståendeärenden som det ankommer på att handlägga för att prövamöjligheterna till en ytterligare decentralisering och även lagt fram vissaförslag i detta hänseende. De ärenden som handläggs avriksförsäkringsverket är förutom ärenden om arbetsgivaravgifter ärenden somavser äldre försäkringsformer och ärenden som har en speciell karaktär. I propositionen föreslås att handläggningen av de ärendenenligt lagen (1913:120) om allmän pensionsförsäkring som ankommer påriksförsäkringsverket skall överföras till allmännaförsäkringskassa och att bör pröva i vilken omfattningutfärdandet av s. k. konventionsintyg kan decentraliseras. En prövning avlämpligheten att SfU1982/83:24 17 decentralisera handläggningen föreslås också beträffandeärenden om återkrav och regress rörande försäkringsförmåner m. m. Såvitt gällerhandläggningen av yrkesskadeärenden lämnar propositionen tills vidare öppet' omdenna senare kan överflyttas på försäkringskassorna. Däremot föreslås atthandläggningen av ärenden om avförande av vårdgivare från försäkringskassas förteckningskall överföras till försäkringskassorna. Utskottet anser det positivt att förslagen i nu nämndahänseenden främjar en decentralisering och har således ingen erinran mot dem. I propositionen föreslås även vissaorganisatoriska förändringar inom . Sålunda skall dentekniska byrån bilda en fristående enhet vid sidan av avdelningsindelningen.Någon förändring i den principiella ansvarsfördelningen och i arbetsformernamellan Stockholms- och i vad avser den kassainriktadeverksamheten är inte avsedd och enheten förutsätts också samverka med verketstillsynsavdelning i samma omfattning som f. n. Även avgiftsbyrån föreslåsbilda en fristående enhet. En omorganisation föreslås även av de rådgivandedelegationerna. Pensionsdelegationen och arbetsskadedelegationen föreslåssammanförda till en socialförsäkringsdelegation som skall ge möjlighet tillsamråd inom hela socialförsäkringsområdet. Mot de delar av propositionen sominte särskilt berörts ovan har utskottet ingen erinran. Proposition 1982/83:100 Regeringen har i åretsbudgetproposition bil. 7 () under litt B. Administration avsocialförsäkring m. m. föreslagit att till anslaget B 3. Riksförsäkringsverketskall anvisas ett förslagsanslag av . för /84.Utskottet har ingen erinran mot anslagsberäkningen som skett med utgångspunkt ihuvudförslaget. Vidare har föreslagits att till anslaget B 4. Allmännaförsäkringskassor skall anvisas ett förslagsanslag av . Även idetta fall har medel beräknats med utgångspunkt i huvudförslaget, vilket efterpris- och löneomräkning innebär en minskning i förhållande till innevarandebudgetår med 52 milj. kr. Vidare har avräknats 15 milj. kr., motsvarande en delav det belopp, 35 milj. kr., som anvisat utöver regleringens förslagför innevarande budgetår. Av det totala medelsbehovet finansieras överanslaget. SfU 1982/83:24 18 m. fl. har i motion1285 som väckts under den allmänna motionstiden och motion 2309 som väckts medanledning av proposition 1982/83:127 begärt att försäkringskassornasförvaltningskostnader skall beräknas till ett belopp som med 50 295 000 kr.överstiger det som beräknats i propositionen. Motionärerna framhåller i motion1285 att den ökade ärendemängden inom försäkringskassorna medfört ett ökatpersonalbehov trots fortlöpande rationaliseringsåtgärder. Tidigarebesparingsförslag har lett till en minskning av ca 450 årsanställda vidförsäkringskassorna. Den nu föreslagna nedskärningen av anslaget leder, menarmotionärerna, till ytterligare kraftiga personalminskningar och betyder ännusämre service för försäkringstagarna som den inte ger garantier förverkliga besparingar inom socialförsäkringsområdet. 1 motion 2309 framhålls attförslagen i proposition 1982/83:127 kräver ökade personalinsatser utan attmotsvarande ekonomiska resurser ställs till förfogande. I motion 1270 av anförs attbudgetpropositionens förslag om medelsanvisning leder till attförsäkringskassorna får göra större nedskärningar än statsförvaltningen iövrigt. Motionären pekar på att besparingar inom området bl. a. kan göras genomatt öka försäkringskassornas resurser för aktivare rehabilitering ochuppföljning av sjukfall i syfte att förkorta sjukdomstiderna. Han begär etttillkännagivande härom till regeringen. Vidare bör uttala att ingaavskedanden bör ske på grund av det minskade anslaget till försäkringskassornaför nästa budgetär. Utskottet vill i anslutning till anslagsberäkningen erinraom att på förslag av utskottet (SfU 1981/82:12) för innevarandebudgetår beräknat försäkringskassornas förvaltningskostnader till ett 35 milj.kr. högre belopp än den dåvarande regeringen. Medel tillfördes anslaget som eninkomstpost Vissa fondmedel, engängsanvisning. Vid pris- och löneomräkningenoch vid beräkning av huvudförslaget för nästa budgetår har regeringen utgåttfrån den av höjda anslagsposten till förvaltningskostnader. Även omen avräkning på 15 milj. kr. gjorts ligger ca 20 milj. kr. av ökningen förinnevarande budgetår kvar även för kommande budgetår. Detta förhållande måstebeaktas när man gör en jämförelse med besparingarna inom andra delar avstatsförvaltningen. Departementschefen framhålleri budgetpropositionen att haninte räknar ,med att de förslag som sedermera lagts fram i proposition1982/83:127 skall påverka medelsberäkningen för /84 och dettabekräftas ytterligare i proposition 1982/83:127. Utskottet har ingen anledningatt ifrågasätta denna bedömning. Utskottet är medvetet om att besparingarna inomadministrationen vållar problem för försäkringskassorna. Det bör dock inte varaomöjligt att finna lösningar som tillgodoser såväl en fungerandeförsäkringsadministration som personalens anställningstrygghet. Utskottetförutsätter härvid att regeringen noea bevakar effekterna av medelsberäkninaeni de olika försäkringskassor- SfU1982/83:24 19 Något behov av ytterligare medef anser utskottet f. n.inte föreligga.