bet · G601CU19 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:19 Utskottet har i detta sammanhang behandlat motionerna1982/83: 1064 av m.fl. (m) vari anhålles att hosregeringen hemställer 1. attbeteckningsreformens genomförande enligt nuvarande riktlinjer omedelbartavbryts, 2. att en skyndsamöversyn görs av riktlinjerna för beteckningsreformen för att uppnå förenklingaroch besparingar, 2095 av m. fl. (c) vari hemställs attriksdagen beslutar slopa pågående fastighetsbeteckningsreform och attjordregistersocknar och stadsregisterområden bibehålls i enlighet medlantmäteriverkets alternativ 3. Överväganden inom regeringen, m. m. I budgetpropositionen bilaga 13 (s.110 ff.) redogör bostadsministern för bl. a. tidigare beslut omfastighetsbeteckningsreformen, dess bakgrund och regler, lantmäteriverketsutredningar 1981 och remissbehandlingen därav. Han anför (s. 117)att han, på där angivna skäl, inte är beredd att föreslå några ändrade reglerför fastighetsbeteckningsreformen. Motion 1064 (m) utmynnar iförslaget att beteckningsreformens genomförande enligt nuvarande riktlinjeromedelbart avbryts och att en skyndsam översyn görs av riktlinjerna förreformen för att uppnå förenklingar och besparingar. Förslaget i motion 2095(c) torde avse att pågående beteckningsreform slopas och ersätts av en reformdär socknar och stadsregisterområden utgör registerområden i enlighet med vadSvenska kommunförbundet förordat och som bl. a. innebär att möjlighet ges attbibehålla kommun som registerområde där fastighetsregistermyndighethar hela kommunen som registerområde. Förslaget i (m)-motionen innebär att den (CU1974:30) beslutade beteckningsreformen avbryts utan att några nyariktlinjer läggs fast. Detta skulle i sak innebära att inte endastbeteckningsreformen utan även hela registerreformens genomförande skullehindras. Utskottet anser sig inte kunna biträda en sådan utveckling. 1 1982/83. CU 1982/83 19-21 CU 1982/83:19 2 Det i (c)-motionen framförda förslaget syftar ihuvudsak till att man skall bibehålla ddigare beteckningssystem i jord- ochstadsregistren så att socknar och stadsregisterområden utgör registerområden istället för kommun. I områden där reformen är genomförd skulle det i principske en återgång till detta tidigare system. Fastighetsdatasystemet är efterbeteckningsreformen infört i och samt i delar avStockholms och medan arbete under nästa budgetår kommer att pågå iSödermanlands och i , i samt i Skaraborgslän. Vid utgången av /87 beräknas reformen, enligt geografiskariktlinjer som godtagits av den tidigare regeringen, vara helt genomförd även iStockholms, , , , och samtSkaraborgs län och delvis genomförd i och eventuellt i Örebrolän. Utskottetansluter sig till bostadsministerns uppfattning att lantmäteriverketsutredningar och remissbehandlingen därav har visat att beteckningsreformen isin nuvarande form är i stort sett rationell. Utskottet anser att nackdelarnamed ett i (c)-motionen föreslaget beslut klart överväger de fördelar somutifrån vissa utgångspunkter kan anses ligga däri. Avgörande vikt har därvidinte lagts vid de direkta kostnaderna för en nödvändig ombyggnad avdatasystemet. Hänsyn måste också tas till de skilda - inte endast statliga -register på andra områden som byggts upp utifrån nu gällande principer.Enhetligheten i ovannämnda system har därför ett stort värde för mångaavnämare. Utskottet vill också - som tidigare - stryka under att bevarande avsockentraditionen inte i allt kan och bör bygga på registerbeteckningarna samtatt den eljest levande namntraditionen har väsentlig betydelse. att avslårmotionerna 1982/83:1064 och 2095. Närvarande:Kjell A. (), (), (), (), (), (), Per (), LennartNilsson (s), (), (vpk), (),(), (), () och (). CU1982/83:19 3 (), MargaretaGärd (m), () och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 1 börjar "Förslaget i" och på s. 2 slutar"avstyrks därför" bort lyda: De båda motionerna har som gemensam utgångspunkt attgenomförandet av beslut om en beteckningsreform med kommunerna somregisterområden (CU 1974:30) bör avbrytas. Utskottet ansluter sig tilldenna ståndpunkt, som inte innebär att arbetet på en datorisering skallupphöra. I områden där beteckningsreformen inte fått genomslag iett nytt fastighetsregister bör arbetet fortsätta utifrån de regler somförordats av och i stort innebär att nuvarandebeteckningssystem i jord- och stadsregistren behålls. Socken och stad skallutgöra registerområden. Kommuner som så önskar skall få reformerastadsägobe-teckningarna. I redan beteckningsändrade områden bör en återgång sketill socken och stad som registerområden, varvid tillkomna dubbelnamn bör lösasupp. Där fastighetsregistermyndighet har hela kommunensom verksamhetsområde bör, om kommunen så. önskar, kommunens hela område utgöraregisterområde. Preciseringen av de områden där det här förordadebeteckningssystemet skall gälla liksom närmare regler för åtgärder i redanbeteckningsändrade områden skall efter en skyndsam översyn ankomma påregeringen utifrån huvudprincipen att de kommunala synpunkterna i första handskall vara vägledande. dels att utskottet bort hemställa att med anledning avmotionerna 1982/83:1064 och 2095 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 1* 1982/83. om lantmäteri- och kartväsendet (prop. 1982/83:100 bil.13) Regeringen har i proposition1982/83:100 bilaga 13 () under litt. D 1-5 (s. 106-122)föreslagit att under elfte huvudtiteln för /84 anvisa 1. tillLantmäteriet ett förslagsanslag av . 2. ,tillLantmäteriet: Plangenomförande ett förslagsanslag av , 3. till Lantmäteriet:Landskapsinformation ett reservationsanslag av , 4. till Lantmäteriet: Försvarsberedskap ett reservationsanslag av 2 652 000kr., 5. tillLantmäteriet: Utrustning ett reservationsanslag av . Utskottet har i detta sammanhang behandlat motionerna1982/83: 348 avMartin () vari hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av att så snart det är praktiskt möjligt inrätta en kartkonserveriiigscentrallokaliserad till Ange, 831 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär atten översyn av lantmäteriverkets system för nyttjanderättsavgifter ses över ienlighet med vad som anförts i motionen. 3 Uppgifter i anslutning till motionerna En av lantmäteriverket (LMV)tillsatt arbetsgrupp med uppgift att kartlägga lämpliga arbetsuppgifter inomlantmäteriets och länsstyrelsernas kartlagning och kartkohservering avgav år1981 rapporten av arkivkartor - Förslag till organisation. I rapportenföreslogs att en för riket gemensam kartkonserveringscentral skulle byggas uppoch att nuvarande resurser vid lantmäterienheterna skulle förstärkas för denenklare lagningen. I första hand föreslogs centralen lokaliserad till Ange. Med utgångspunkt i rapporten föreslogs i en motion (c)under föregående dels att hos regeringen skulle begärainitiativ för att tillgodose behovet av kartkonservering, dels att Ange skullebli lokaliseringsort för verksamheten. anförde (CU 1981/82:21s. CU11982/83:20 5 anledning härav att det var angeläget att åtgärder snarastvidtogs av regeringen för att skapa de organisatoriska förutsättningarna för ensådan verksamhet inom lantmäteriets ram. Vad utskottet anfört gav somsin mening regeringen dll känna. I en till arbetsmarknadsutskottet (AU 1981/82:23) hänvisadmotion (s) föreslogs - även här med utgångspunkt i den ovan nämnda rapporten -att kartkonserveringscentralen skulle inrättas med lokaliseringspolitiskamedel. Detta förslag avvisades av . Med anledning av tillkännagivande anförbostadsministern i årets budgetproposition (bil. 13 s. 117) att frågan om encentral för kartlagning har beretts i och att deorganisatoriska förutsättningarna för verksamheten är förhållandevis lätta attskapa. Mot bakgrund av budgetläget kan dock bostadsministern inte förorda attmedel nu beräknas för att inrätta den föreslagna kartlagningscentralen. I ett svar (prot. 1982/83:59 s. 51) påen fråga om regeringen överväger inrättande av en kartkonserveringscentral medlokalisering till Ange framhåller bostadsministern att regeringen självfalletövervägt frågan i enlighet med vad uttalat. Han anför därefter - iöverensstämmelse med vad som redovisas i budgetpropositionen - att mot bakgrundav det ekonomiska läget kan medel inte nu beräknas för verksamheten. 3.2 Nyttjanderättsavgifter för kartor Vid användningen av det allmännakartmaterialet för följdprodukter av olika slag utgår en nyttjanderättsavgiftsom skall ge ett bidrag till finansieringen av den allmänna kartläggningen. Enmotsvarande avgift tas också ut av lantmäteriverket i priset på de allmännakartorna. Avgifterna för att använda kartor för s. k.iföljdproduktion är fastställda i förordningen (1980:754) om upplåtande av detallmänna kartmaterialet för följdproduktion m.m. Huvudprinciperna för beräkningav avgifterna bygger på hur mycket av det allmänna kartmaterialet som används(yt- och innehållsmässigt), på vilken upplaga som framställs och i vissa fallpå dess användning. Den närmare tillämpningen bl. a. av vissa former av rabattankommer på lantmäteriverket. För kartmaterial som används i utbildning (i grund-,gymnasie- eller högskolan) tillämpas enligt förordningen en rabatt om påde grundläggande avgifterna. Härtill kan i vissa fall också lämnas andrarabatter. För kartmaterial som används för vandringsledskartor finnsingen föreskrift om någon generell rabatt. För följdprodukter som är avsedda för försäljning gällerregler om s. k. förlagsprodukter. Avgiften skall då vara avdet s. k. förlagspriset. Avgiften betalas antingen som ett engångsbelopp ellergenom CU1982/83:20 6 årlig avräkning i takt med försäljningen. Om kartor skall framställas för avgiftsfri utdelninggäller regler för s. k. tillfälliga följdprodukter. Avgiften är härvid 13 öreper använd cm av den topografiska kartan. Avgiften blir lägre om kartinnehålletär förenklat. En mängdrabatt om högst kan dessutom tillämpas. I de fall följdprodukter skall framställas i mycket storaupplagor innebär emellertid de nuvarande reglerna att totalbeloppet förnyttjanderätten blir så högt att det närmar sig produktionskostnaden förkartan, eller åtminstone den kostnad som uppstår för att rita av tillämpligadelar av kartinnehållet. En översyn av nyttjanderättsavgifterna pågår inomlantmäteriverket mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts sedan de nyareglerna trädde i kraft . Verket avser också att dllbostadsdepartementet lämna förslag om ändringar av förordningen i vissaavseenden. Ätminstone delvis torde resultatet av översynen komma att behandlasi samband med att lantmäteriets långsiktiga kartplan bereds. I motion 348 (c) framhålls attinrättandet av en kartkonserveringscentral lokaliserad till Ange bör ligga helti linje med samhällets allmänna strävanden och mot bakgrund avsysselsättningssituationen vara särskilt motiverad. Enligt motionären bördärför - eftersom något regeringsinitiativ ej föreligger - uttalavikten av att åtgärder vidtas för att genomföra förslagenfrån lantmäteriverkets arbetsgrupp i enlighet med fjolårets riksdagsuttalande. påtalade, som framgår av framställningenovan, redan under föregående angelägenheten av att skapa deorganisatoriska förutsättningarna för en centraliserad kartkonservering inomlantmäteriets ram. De skäl som anfördes härför - kartornas betydelse vidfastighetsrättsliga bedömningar samt deras kulturhistoriska värde - ägerfortsatt giltighet. Om inte åtgärder vidtas riskerarvärdefulla dokument att bli förstörda. Regeringen bör därför så snart sommöjligt skapa förutsättningar för att inrätta en kartkonserveringscentral. Isammanhanget får också en bedömning av lämplig lokaliseringsort förverksamheten göras. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. 4.2 Nyttjanderättsavgifter för kartor I motion 831 (s) framhålls att detavgiftssystem som tillämpas för användning av allmänna kartor förföljdproduktion är så utformat att det i vissa fall blir billigare att rita avdet allmänna kartverket och därigenom undvika nyttjanderättsavgift. Enligtmotionärerna leder detta såväl dll ett CU1982/83:20 7 onödigt inkomstbortfall för lantmäteriverket som attföljdprodukfionen får en sämre kvalitet. Mot bakgrund härav föreslås därför attsystemet med nyttjanderättsavgifter ses över. Utformningen av det nuvarande avgiftssystemet medför attdet vid större upplagor kan ställa sig billigare att rita av de allmännakartorna i stället för att använda sig av dem direkt. Detta betyder attnyttjanderättsavgifterna i vissa fall motverkar sitt eget syfte - attanvändarna skall delta i finansieringen av den allmänna kartläggningen. Mot bl.a. denna bakgrund synes överväganden avseende avgiftssystemets utformning ivissa delar vara motiverade. Det får förutsättas att dessa överväganden görs ianslutning dll pågående översyn inom lantmäteriverket och därpå följandeberedning i . Motion 831 (s) avstyrks med hänvisninghärtill. 4.3 Anslag m. m. Vad i propositionen anförts omanslag dll lantmäteriverksamheten m.m. har inte givit utskottet anledning tillsärskilt uttalande. 1. beträffandekartkonservering att med anledning av motion 1982/83:348 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandenyttjanderättsavgifter för kartor att avslår motion 1982/83:831, 3. beträffandeanslag att för /84 under elfte huvudtiteln anvisar a) tillLantmäteriet ett förslagsanslag av , b) tillLantmäteriet: Plangenomförande ett förslagsanslag av , c) tillLantmäteriet: Landskapsinformation ett reservationsanslag av , d) tillLantmäteriet: Försvarsberedskap ett reservationsanslag av , e) till Lantmäteriet: Utrustning ett reservationsanslag av . På civilutskottets vägnar . CU 1982/83:20 8 Närvarande:Kjell A. (), (), (), (), (), (), (), PerOlof (), (), (), (vpk), (), (), () och OlleGrahn (fp). CU 1982/83:20 9 betänkande 1982/83:21 omanslag till (prop. 1982/83:100 bil. Utskottet tillstyrker regeringens i proposition1982/83:100 bilaga 4 () under G 3 (s. 110-111) framfördaförslag och hemställer att till förfastighetsdata för /84 under andra huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av . Närvarande:Kjell A. (), (), (), (), (), (), (), PerOlof (), (), (), (vpk), (), (), () och OlleGrahn (fp).