bet · G601NU40 · 1982-12-31 00:00:00 — om bryggeribranschen (prop. 1982/83:92) I detta betänkande behandlas delsproposition 1982/83:92 () om bryggeribranschens fortsattautveckling, dels åtta motioner som har väckts med anledning av propositionen. har avgivit yttrande (AU 1982/83:5y) över propositionen och motionerna (bilaga, s. 14), Skrivelser i ärendet har inkommit frånnäringsfrihetsombudsmannen, från och kommuner och frånSvenska livsmedelsarbetareförbundets avdelning 11, . I propositionen lämnas förslag ominriktning av bryggeribranschens fortsatta utveckling. Staten föreslåstillsammans med bilda ett nytt bolag genom att sammanföra ABBrygginvest och nuvarande AB Bryggerier. Möjlighet skall finnas förutanförstående bryggerier att ansluta sig till det nya bolaget. Regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att tillsammans medVolvo AB bilda ett aktiebolag i huvudsak i enlighet med vad föredragandestatsrådet har förordat. Motionerna är följande: 1982/83:2232 av m. fl. (m), vari hemställs att 1. avslår proposition 1982/83:92 om bryggeribranschensfortsatta utveck ling, 2. hos regeringen begär förslag om avveckling av ABBrygginvests verksamhet, 3. hos regeringen begär förslag om försäljning avstatsmakternas innehav av aktier i via börsen i enlighet med vad som anförts i motionen, 1 1982/83. NU1982/83:40 2 4. som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om ett konkurrensneutraltreturglassystem, 1982/83:2233 av () och (), vari hemställs att 1. avslårproposition 1982/83:92, 2. begär attregeringen medverkar till att ett privat konkurrensalternativ till Prippskommer till stånd, där de nu fristående bryggerierna ges bättreförutsättningar, 1982/83:2234 av m. fl, (c), vari hemställsatt 1, avslårproposition 1982/83:92, 2, hos regeringenbegär förslag till riktlinjer för en privatisering av i enlighet med deti motionen anförda, 3, hos regeringenbegär initiativ för att trygga en differentierad företagsstruktur inom bryggeribranschen, 1982/83:2235 av , fl, (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts 1. om marknads-och konkurrenssituationen för bryggerier av den art Tillbryggerier[na AB]representerar, 2. om behovet avbevarandet av de mindre enheterna inom bryggeribranschen, 1982/83:2236 av m.fl. (vpk), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att staten i den fortsatta utvecklingen inom bryggeribranschen bör verkaför de i motionen framförda synpunkterna, 1982/83:2237 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående tryggandet av fri konkurrens mellanoberoende företag inom bryggeribranschen, 1982/83:2238 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen fill känna 1. att en ytterligare ökning av monopolgraden inombryggerinäringen inte bör eftersträvas utan att konkurrens mellan olika företagsformer bör finnas kvar, 2. att AB Bryggerier bör drivas efter deföretagsekonomiska grunder som anges i motionen, 1982/83:2239 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att Nord-Malt även i fortsättningen [bör] tillförsäkrasen i proportion till sin kapacitet rimlig andel av leveranserna inom landet, 2. att Nord-Malt också [bör] tillförsäkras fortsattsäkerhet i vad avser exporten för sin produktion. NU1982/83:40 3 ()framför i sin skrivelse kritik mot förslagen i propositionen. Enligt NO:s mening bör det vara möjligt för företagen inombryggeribranschen att i socialt acceptabla former göra ytterligareanpassningar av kapaciteten till efterfrågan utan att statsmakterna medverkartill ett tillverkningsmonopol. Som grundför kritiken anför NO i huvudsak följande. Någon generellöverkapacitet i alla bryggerier föreligger inte. De två efter störstaföretagen - och - anser sig inteha någon faktisk överkapacitet. Huvuddelen av kapacitetsöverskottet finnssålunda hos . Lönsamheteninom branschen har förbättrats . Exempelvis hade Wårby det bästaverksamhetsåret i företagets historia. För att kunnatillhandahålla ett stort urval av bryggeriprodukter har handeln ett stortintresse av importerade varor. Det är därför tveksamt om ett produktionsmonopoli skulle leda fill att importens andel av försäljningen skulle minska. Ettproduktionsmonopol innebär att priskonkurrensen upphör, vilket medför risk föratt ev. stordriftsfördelar inte utnyttjas fullt ut. I , där De ForenedeBryggeriers två dotterbolag och Carlsberg har av marknaden,förekommer ingen konkurrens med priser och rabatter. Förbuden ikonkurrenslagen (1982:729) mot anbudskarteller och bruttoprissättning gällerinte för förfarande som ett koncernbolag tillämpar gentemot ett annat företaginom koncernen. Konkurrenslagenger möjlighet att förbjuda företagsförvärv under vissaomständigheter. Ett uttalande av statsmakterna av innebörd att enmonopolisering av bryggeribranschen bör ske föregriper en prövning enligt dennalag av det enskilda företagsförvärvet. Regeringsförslagets bakgrund och innebörd Den svenska bryggeribranschenbefinner sig i en besvärande situation, kännetecknad av överkapacitet, avlönsamhets- och likviditetsproblem för mindre bryggerier, av en stark dominansför det ledande bryggeriföretaget och av en ökande import. Bryggeriindustringenomgår en kraftig strukturomvandling som bl. a. innebären stark minskning av antalet bryggerier. Mellanölsförbudet harbidragit till denna utveckling. Flera enheter inom bryggeribranschen är enligt uppgift nunedläggningshotade. Lagrade maltdrycker tillverkas f. n. vid 16 anläggningar ilandet. Av dessa ingår fem i Prippskoncernen, som svarade för ca 70 %av den svenska maltdrycksförsäljningen. Av de återstående bryggeriföretagen 1* 1982/83. NU1982/83:40 4 svarade för , för och för av försäljningen. äger staten av aktierna i . Resterande ägs av . Statens aktier ägs av , vilket bildades som ett helägt statligt bolag med uppgift attinitiera och medverka vid strukturförändringar i bryggeribranschen. a. medverkat i samordningen mellan dels och Risingsbobryggerier, dels och bryggerier. Brygginvest har senare inträtt somdelägare i . Brygginvest har vidare fört förhandlingar medolika intressenter om bildande av ett i huvudsak privatägtkonkurrens-alternafiv till . Förhandlingarna har inte lett till någotresultat. Likaså har förhandlingar pågått mellan Brygginvest och i syfteatt finna åtgärder för att nedbringa den stora överkapaciteten i branschen.Förhandlingarna har resulterat i att de båda bolagen i en skrivelse tillregeringen har redovisat en handlingsplan med förslag tillåtgärder. Den proposition som regeringen nu har förelagt riksdagenbygger i allt väsentligt på handlingsplanen. I propositionen anförs att riskenär överhängande för att en okontrollerad utslagning av bryggerier kan kommaatt ske om inga åtgärder vidtas. En sådan utveckling skulle inte stå iöverensstämmelse med det önskemål om att den nödvändiga omstruktureringen avbryggeribranschen skall ske i för samhället acceptabla former som riksdagenuttalade i samband med tillskapandet av Brygginvest (prop. 1978/79:32, NU1978/79:9, rskr 1978/79:120). Mot den angivna bakgrunden föreslås i propositionenföljande. Staten bildar tillsammans med en ny bryggerikoncern genomatt Brygginvest och slås samman. Som moderbolag används Brygginvest, ivilket staten skall äga och av aktierna. Bolaget skall inomramen för en sammanhållen produktions- och distributionsstruktur verka för attförutsättningar skapas för en intern konkurrens i marknadsledet mellan deföretag som ingår i organisationen. Målet är att få till stånd en starkbryggerikoncern med en god position på den internationella marknaden. måletskulle sysselsättningen inom branschen i tryggas även på lång sikt. Detförutsätts att även andra maltbryggerier skall kunna ansluta sig till det nyamoderbolaget om de så önskar. Staten förbehåller sig dock en betryggandemajoritetsställning i bolaget under alla förhållanden. För att den nödvändigaomstruktureringen inom bryggeribranschen skall underlättas föreslås att ensärskild stiftelse bildas. Denna skall tas i anspråk för medverkan fill attalternativ sysselsättning skapas vid berörda orter och företag. Medel försådana ändamål finns i form av fonderade vinstmedel hos Brygginvest. Iproposifionen föreslås att 30 milj. kr. av dessa medel skall avskiljas frånBrygginvest och överföras till den särskilda stiftelsen i samband medsamgåendet mellan . NU1982/83:40 5 Förslag och synpunkter i motionerna Åtta motioner har väckts med anledning av propositionen. I motionerna 1982/83:2232 (m), 1982/83:2233 (fp) och1982/83:2234 (c) yrkas att propositionen skall avslås. I den förstnämndamotionen föreslås därutöver bl. a. att Brygginvests verksamhet skall avvecklasoch att statens innehav av aktier i skall försäljas via börsen.Motionärerna avvisar också förslaget om den särskilda sfiftelsen. De problem påarbetsmarknaden som uppstår bör lösas med de arbetsmarknads- ochregionalpolitiska medel som står till buds, menar de. I motion 1982/83:2233(fp) begärs att ett privat alternafiv till Prippskoncernen skall skapas undermedverkan av statsmakterna. Härigenom skulle enligt motionärerna de privatägdabryggerierna få en reell chans till överlevnad och utveckling. Vidare anförsatt de alkoholpolitiska intressena inte torde främjas av ett statligt monopol.Slutligen begärs i motion 1982/83:2234 (c) dels att regeringen skall presenterariktlinjer för en privatisering av - innefattande bl. a. en försäljningav aktierna på börsen -, dels att statens industriverk skall utredaförutsättning-, arna och villkoren för en differentierad företagsstruktur inombryggeribranschen. Härvid bör man enligt motionärerna studera de möjlighetertill samverkan mellan mindre bryggerier som kan finnas och överväga behovet avgemensamma marknadsföringsåtgärder. Även i övriga motioner framförs kritiska synpunkter påpropositionen. 1 motion 1982/83:2238 (s) uttalas bl. a. att konkurrensen inombranschen måste finnas kvar och att bör skötas efter sundaföretagsekonomiska principer. Enligt motionärerna är det inte välmotiverat strävar efter att de fristående bryggerierna skall inordnas under ettgemensamt bolag. I motion 1982/83:2235 (s) påtalas likaså vikten av en sundkonkurrens inom näringen. Motionärerna pekar bl. a. på Tillbryggeriernasbetydelse för sysselsättningen i kommun och hävdar att de mindrebryggerierna bör bevaras. Den nödvändiga kapacitetsneddragningen i branschenbör enligt denna motion därför huvudsakligen ske inom . I motion1982/83:2236 (vpk) anförs att det är tveksamt om staten bör ge sig in i ettfortsatt samarbete med i denna bransch. I vart fall bör enligtmotionärerna samarbetet inte få till konsekvens att fler lokala bryggerier slåsut. Mofionärerna anser också att större hänsyn bör tas till den regionalaförsörjningen med branschens produkter. De menar att även sysselsättningspolitiskaskäl talar för att inga ytterligare bryggerier får läggas ned. EnHgt vad somföreslås i motion 1982/83:2237 (s) skall genom ett uttalande tillregeringen slå fast att fortsatt fri konkurrens mellan oberoende bryggeriföretagbör vara ett mål för samhällets insatser i denna bransch. I hnje härmed börenligt motionärerna den föreslagna stiftelsen ges en från alla partsintressenoberoende ställning. Likaså bör förhandlingar upptas för att det skallsäkerställas att äganderätten till helt överförs till intressenutanför den nya koncernen. Detta bolag bör enligt motionärerna garanteras NU1982/83:40 6 en rimlig andel av maltleveranserna inom landet och påexport. Såvitt gäller framförs samma förslag i motion 1982/83:2239(s). Konkurrensförhållanden och statligt engagemang inombryggeriindustrin Utskottet konstaterar attöverkapaciteten inom bryggeribranschen snarare har ökat än minskat sedanriksdagen senast behandlade regeringsförslag rörande denna bransch. Riskföreligger därför för en fortsatt utslagning av bryggerier utanförPrippskoncernen. En sådan utveckling skulle inte stå i överensstämmelse medriksdagens tidigare uttalade önskemål om att den nödvändiga strukturomvandlingenav bryggeribranschen skall ske i för samhället acceptabla former. En troligeffekt av en ytterligare nedläggning av bryggeriföretag skulle bli attmonopoltendenserna på marknaden förstärks. Med hänsyn härtill delar utskottet regeringens uppfattningatt det är angeläget att förutsättningar skapas för en konkurrenskraftig svenskbryggerinäring. Det gäller alltså att åstadkomma överlevnads- och utvecklingsmöjligheterför fler företag och produktionsenheter inom branschen. Som framhålls bl. a. imotion 1982/83:2237 (s) bör samhällets insatser i branschen vara inriktade påatt säkerställa en fortsatt fri konkurrens mellan oberoende företag. Detta börriksdagen ge regeringen till känna som sin mening. Utskottet vill erinra om att redan de åtgärder påbryggeriområdet som beslöt om hade denna inriktning. Denaktiva statliga medverkan som enligt mening krävdes för att lösabryggeribranschens problem avsågs komma till stånd på två sätt, nämligen delsgenom att bildades, dels genom att staten tog upp förhandlingarmed den dåvarande minoritetsdelägaren i () om ändringar igällande riktlinjer för verksamheten vid . Syftet med ändringarna var attsäkerställa att inte på ett otillbörligt sätt skulle utnyttja sin starkamarknadsställning. Uppenbart är nu att de åtgärder som har vidtagits medanledning av det nämnda riksdagsbeslutet inte har varit tillräckliga för atthindra den fortgående utslagningen av de små bryggerierna, ofta med allvarligaföljder för sysselsättningen på de berörda orterna. Mot bakgrund av det anförda ser utskottet medtillfredsställelse att regeringen genom förevarande proposition har föreslagitåtgärder som enligt utskottets bedömning är ägnade att allmänt sett förbättraförutsättningarna för den svenska bryggerinäringen och för de anställda ibryggeriföretagen. Det grundläggande problemet för denna näring är, somredan framhållits, överkapaciteten i branschen. Genom att en ny bryggerikoncernnu bildas, med den inriktning som anges i propositionen, bör möjligheterna attlösa sådana kapacitetsproblem som uppkommer inom ha ökat.Samarbetet med i det nya bolaget kan härvidlag visa sig NU1982/83:40 7 Utskottet vill emellerfid understrykaatt den nya koncernen inte bör söka lösa sina egna strukturproblem genom attförvärva och lägga ned fristående bryggerier. Staten bör i enlighet härmed ikraft av sin majoritetsställning i det nya bolaget verka för att koncernen inteutnyttjar sin starka finansiella ställning på ett sätt som står i strid med deav utskottet uttalade önskemålen rörande bryggeribranschens struktur. just framhållit ligger det ett stort värde i att det finns enlivskraftig svensk bryggeriindustri kvar utanför den nya koncernen. En positiv effekt av vad som här föreslås kan väntas bliatt konkurrenskraften gentemot utländska bryggerier ökar. Utskottet konstaterar också att det ur alkoholpolitisksynvinkel inte finns anledning att överföra en större del av öltillverkningen istatens ägo, eftersom ölet efter mellanölets slopande inte längre har sammabetydelse i detta hänseende. Staten kommer, som påpekas i propositionen (s. 8),även att ha en majoritet av aktiekapitalet samt majoritetsinflytandei styrelsen. I propositionen föreslås som nämnts att en särskildstiftelse skall inrättas med uppgift att finansiellt medverka till attalternativ sysselsättning skapas på orter som berörs av driftsinskränkningarinom bryggeribranschen. Huvudansvaret för de sysselsättningsmässigakonsekvenserna föreslås dock ligga hos moderbolaget i den nya koncernen. Detförutsätts att ett nära samarbete kommer till stånd mellan stiftelsen och detnya bolaget i dessa frågor. Som arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande är detviktigt att sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl vägs in under detfortsatta arbetet med en strukturell anpassning inom bryggerinäringen. Motbakgrund härav ansluter näringsutskottet sig fill förslaget att en stiftelsebildas med resurser som gör det möjligt för den att finansiellt medverka tillatt skapa alternativ sysselsättning på de orter som kan bli berörda avproduktionsminskningar vid eller nedläggningar av bryggerier. Utskottet haringen invändning mot förslaget att av Brygginvests fonderade vinstmedel 30milj. avsätts för detta ändamål. Med hänsyn till bryggeribranschens speciella problem - bl.a. det förhållandet att staten genom lagstiftningsåtgärder i viss mån styrkonsum-fionen av maltdrycker - anser utskottet att huvudansvaret för strukturomvandlingeninom branschen bör ligga direkt hos staten. Härav följer att den särskildastiftelsen bör inta en från alla företagsintressen fristående ställning ochsålunda inte vara anknuten till den nya koncernen på det sätt som synes varaförutsatt i propositionen. Enligt utskottets mening bör stiftelsekapitalet istället tillföras något statligt organ som har erfarenhet i frågor rörandestrukturomvandling av industrier, exempelvis Investeringsbank AB.Utskottet vill understryka att stiftelsens huvuduppgift bör vara att motverkaoch lindra sysselsättningsproblem som kan uppkomma på bryggeriorter.Stiftelsen bör emellertid också vara oförhindrad att medverka vid offensivasatsningar på sådana orter i samband med strukturförändringar. NU1982/83:40 8 Utskottet föreslår att iett uttalande fill regeringen ansluter sig till vad utskottet nu har anfört omden särskilda stiftelsens verksamhet. Därigenom tillgodoses i allt väsentligtvissa förslag och synpunkter rörande de mindre bryggerierna som framförs imotionerna 1982/83:2235 (s), 1982/83:2236 (vpk), 1982/83:2237 (s) och1982/83:2238 (s). Åven det i motion 1982/83:2235 (s) framförda förslaget om ettuttalande om marknads- och konkurrenssituationen för bryggerier av den typ somTillbryggerierna representerar får anses bli tillgodosett därigenom. Utskottet avstyrker med vad nu sagts de tidigare nämndayrkandena om avslag på propositionen. Utskottet kan inte heller ställa sigbakom önskemålen i motion 1982/83:2232 (m) om en avveckling av Brygginvestsverksamhet och i motion 1982/83:2234 (c) om statliga initiafiv för attåstadkomma en differentierad företagsstruktur inom bryggeribranschen. Vad angår det i de sistnämnda motionerna framfördaförslaget om en försäljning på börsen av aktierna i vill utskottetpåpeka att ändrade ägarförhållanden i företaget inte skulle innebära någonändring såvitt avser koncernens dominerande marknadsställning. Som riksdagenvid skilda tillfällen har understrukit talar statsmakternas alkoholpolitiskaintressen under alla förhållanden för att staten har ett dominerande inflytandei Prippskoncernen. Utskottet avstyrker därför motionerna 1982/83:2232 (m) och1982/83:2234 (c) även i dessa delar. Beträffande yrkandet i motion 1982/83:2233 (fp) om ettprivat konkurrensalternativ till Prippskoncernen vill utskottet erinra om attde förhandlingar som Brygginvest har fört med olika intressenter om bildandeav en i huvudsak privatägd bryggerikoncern som motvikt till inte harlett till något resultat. I propositionen konstateras (s. 4) attförutsättningar torde saknas för ett sådant alternativ. Utskottet har ingenannan uppfattning i frågan och avstyrker därför motionen i denna del. Driften av AB Bryggerier I mofion 1982/83:2238 (s) föreslåsbl. a. ett tillkännagivande av om att AB Bryggerier bör drivasefter sunda ekonomiska principer, vilket enligt motionärerna innebär att statenskall kräva att företaget ger en rimlig avkastning på det arbetande kapitalet,inte använder en konstlat låg prissättning som temporärt konkurrensmedel ochinte heller använder sin starka finansiella ställning för att täcka svaga resultathos den tillverkande delen av verksamheten. Utskottet vill erinra om att ett syfte med de ändringar igällande riktlinjer för verksamheten vid Prippsbryggerierna som riksdagenuttalade sig för var att säkerställa att koncernen inte på ett otillbörligtsätt skulle utnyttja sin marknadsställning. Mot bakgrund härav utgår utskottetfrån att Prippskoncernen drivs efter sunda ekonomiska principer och att någonändring härvidlag inte kommer att ske till följd av beslut med NU1982/83:40 9 anledning av propositionen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1982/83:2238 (s) i denna del. Med anledning av de i motionerna1982/83:2237 (s) och 1982/83:2239 (s) framlagda förslagen rörande Nord-Malt ABvill utskottet anföra följande. i startades år 1971med statligt stöd för att tillgodose maltbehovet hos de bryggerier som lågutanför . Bolagets kapacitet är . har ett egetmälteri med en kapacitet på . Den totala efterfrågan på malt uppgår,sedan mellanölet avskaffades, till ca . Staten äger via Brygginvest25 % av aktierna i . Aktierna i övrigt innehas av de berörda privatabryggerierna. och det finska mälteribolagetLahden Polttimo. I den i propositionen redovisade handlingsplanen rekommenderasatt, om planen genomförs, förhandlingar tas upp med berörda parter om enlösning av problemen såvitt avser mälteriföretagen. Utskottet, som delar uppfattningen att det är angelägetatt problemet med överkapacitet i mälteribranschen löses, förutsätter att deföreslagna förhandlingarna kommer till stånd. Enligt utskottets mening bördärvid bl. a. en försäljning av Brygginvests akfier i Nord-Malt fill någonannan intressent övervägas. bör rikta ett uttalande av denna innebördtill regeringen. Härigenom tillgodoses motion 1982/83:2237 (s) i denna del.Däremot kan utskottet inte tillstyrka förslaget i denna motion och i motion1982/83:2239 (s) om att Nord-Malt skulle garanteras viss del av maltleveransernainom landet och på export. En sådan garanti skulle stå i strid med de önskemålom en fri konkurrens inom branschen som utskottet har uttalat i det föregående.Såväl motion 1982/83:2239 (s) som motion 1982/83:2237 (s) i motsvarande delavstyrks således. I motion 1982/83:2232 (m) föreslåsbl. a. att skall ge regeringen till känna att statsmakterna bör verkaför att ett nytt returglassystem skall göras konkurrensneutralt. Motionärernaanser att det nuvarande returglas-systemet lämnar betydande stordriftsfördelartill företag som är marknads-dominerande inom resp. region. Det anges leda form av protektio-nism, som inskränker den fria konkurrensen mellanbryggerierna. Utskottet hyser viss sympati för önskemålet att ettkommande returglassystem skall utformas så, att det inte påtagligt missgynnarbryggerier som inte är marknadsdominerande på en ort. Utredningen (Jo 1980:05)om återvinning av vissa dryckesförpackningar, m. m., har i uppdrag att utredabl. a. frågor om returglashantering. Utskottet har erfarit att utredningen idagarna NU1982/83:40 10 justerar sitt slutbetänkande och att man i detta läggerfram förslag som bl. a. tar sikte på att undanröja de olägenheter som avses imotionen. Regeringens ställningstagande med anledning av förslagen ibetänkandet bör inte föregripas genom något uttalande från sida.Motionen avstyrks därför. 1. beträffande/orfsaW/// konkurrens inom bryggeriindustrin attriksdagen med anledning av motion 1982/83:2237 i ifrågavarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande statens engagemangi bryggeriindustrin att a) medanledning av proposition 1982/83:92, motionerna 1982/83:2235 och 1982/83:2236, motion 1982/83:2237 i ifrågava rande del och motion 1982/83:2238 yrkande 1 samt med avslag på motion 1982/83:2232 yrkandena 1 och 2, motion 1982/ 83:2233 och motion 1982/83:2234 yrkandena 1 och 3 delsbemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att tillsammans medVolvo AB bilda ett aktiebolag i enlighet med vad utskottet har angivit, dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en särskildstiftelse för bryggeribranschen, b) avslårmotion 1982/83:2232 yrkande 3 och motion 1982/ 83:2234 yrkande 2, 3. beträffandedriften av AB Bryggerier attriksdagen avslår motion 1982/83:2238 yrkande 2, 4. beträffandeförsäljning av statens aktier i attriksdagen med anledning av motion 1982/83:2237 i ifrågavarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. betTäffånde garantier föravsättning av Nord-Malt AB:s produk ter