bet · G601KrU25 · 1982-12-31 00:00:00 — om idrott, rekreation och turism (prop. 1982/83:100 bil.11 delvis) I detta betänkande behandlar utskottet dels de förslag i proposition 1982/83:100 bilaga 11 som rör idrott, rekreation och turism, dels 17motioner rörande bl. detstatliga stödet till idrotten, åtgärderför att stärka idrottsrörelsen, riktlinjerför turist- och rekreationspolitiken, insatserför att öka fjällturismen, finansieringenav verksamheten vid turistråd. Stöd till idrotten. Regeringen har i proposition1982/83:100 bilaga 11 () under punkt I 1 (s. 134136) föreslagitriksdagen att till Stöd till idrotten för /84 anvisa ettreservationsanslag av . I motion 1982/83:754 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att beslutar att under anslaget Stöd till idrotten anvisa , 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag a) tillarvodesbestämmelser för idrottsledare i enlighet med vad som anförs i motionen, b) till extra stödtill glesbygdsidrott m. m. för "ett rundare Idrottssverige" ienlighet med vad som anförs i motionen, c) om åtgärder förett särskilt aktivitetsstöd till klubbar med kvinnoidrott i enlighet med vadsom anförs i motionen. d) fillextra samhällsstöd för idrottsklubbarnas breddverksamhet, e) till statligt stöd till kommuner förhandikappanpassning av idrottsplat ser och -lokaler, f) som innebär att hela överskottet av tipsmedlen på siktskall överföras som stöd fill idrotten i enlighet med vad som anförs i motionen. att hos regeringen hemställer om tillsättandet av en parlamentarisk utredning med uppdrag att utarbeta förslag om hur 1 1982/83. KrU 1982/83:25 - 2 kommersialismens grepp över idrotten skall brytas ochutarbeta förslag till statliga stipendieformer och former för social trygghetför idrottsutövare på elitnivå i enlighet med vad som anförs i motionen, 4, att riksdagenuttalar sig för att i samband med internationella idrottsevenemang i Sverigebefintliga anläggningar i största möjliga utsträckning används och ingaanläggningar av engångskaraktär uppförs och ej heller anläggningar som ärstarkt överdimensionerade för normalt bruk, 5, att riksdagenuttalarsigföratt idrotten bör få ökat utrymme i skolorna i enlighet med vad somanförs i motionen. I mofion 1982/83:1846 av ElisabethFleetwood m.fl. (m) yrkas att begär att regeringen låter utreda hurde s. k. främjandeorganisationernas statliga stöd skall utformas. I motion 1982/83:1861 av HansNyhage (m) yrkas att begär att regeringen på tilläggsbudget /83 beviljar medel till , , i enlighet med vad somföreslagits i motionen. I motion 1982/83:2200 av GöranPersson (s) och () yrkas - med hänvisning till motion1982/83:2199 - såvitt nu är i fråga 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i nämnda motion anförts angående tävlingsidrott för barn. Den verksamhet som bedrivs avSveriges riksidrottsförbund och till förbundet anslutna medlemmar får bidragfrån detta anslag liksom vissa utanför förbundet stående organisationer - de s.k. främjandeorganisationerna. Vidare lämnas bidrag till riksanläggningar förden samlade idrottens behov samt till mindre föreningsanläggningar för idrottoch friluftsliv. Den medelsanvisning som föreslås i propositionen innebäratt anslaget räknas upp med 8 milj. kr. Häri ingåräven kostnader för deltagande . EnHgt motion 754 (vpk) bör anslaget ökas med ytterligaredrygt 17 milj. kr. Detta innebär att motionärerna föreslår samma anslag somRiksidrottsstyrelsen i dess anslagsframställning, dvs. 190,1 milj. kr. Regeringens förslag innebär en ca 5-procentig uppräkningav anslaget. Utskottet anser sig inte böra föreslå en ytterligare ökning ochtillstyrker alltså regeringens förslag till medelsanvisning för budgetåret1983/84. Motionen i här aktuell del (yrkande 1) avstyrks. I motion 1846 (m) förordas att regeringen skall låtautreda hur det statliga stödet till de s.k. främjandeorganisationer-n a iframtiden skall utformas. Motionärerna anför att dessa organisationer som nuerhåller statligt bidrag genom önskar att även ibudgethänseende få en självständig ställning i förhållande till förbundet. KrU1982/83:25 3 åberopar vidare revisorers förslag enligtvilket främjandeorganisationerna borde bilda en samarbetsorganisation. Dennaskulle fungera som samarbetspartner med , äska anslag och iövrigt framföra krav och önskemål till förbundet. Revisorernas förslagavstyrktes dock av kulturutskottet (KrU 1982/83:1) och avslogs av . Utskottet hänvisade därvid till att frågan om ettställningstagande från statsmakternas sida till hur insatserna för turism ochrekreation skall samordnas kommer att aktualiseras när turist- ochrekreationsutredningen (TUREK) har avgett sitt slutbetänkande. Ett genomförandei förevarande sammanhang av revisorernas förslag skulle därför innebära att maninförde en ordning som kan behöva omprövas vilket framstårsom mindre lämpligt, menade utskottet. I budgetpropositionen aviseras att de organisatoriskafrågorna på rekreationspolitikens område kommer att ses över under detkommande budgetåret. Jordbruksministern anför att många skäl talar för attinsatserna bör samordnas på ett helt annat sätt än . Utskottet anser sigdärför kunna räkna med att det statliga stödet till främjandeorganisationernakommer att bli föremål för överväganden. Med hänsyn härtill och till tidigareställningstagande finner utskottet inte anledning att föreslå attgöra en framställning till regeringen i enlighet med motion 1846. kommunisterna för i motion 754 fram en radförslag rörande idrottspolitikens inriktning och om insatser för att stödja ochutveckla idrottsrörelsen. Flera av de frågor som motionärerna tar upp behandlasi idrottsrörelsens idéprogram Idrott 80 och har även tagits upp påriksidrottsmötet . De synpunkter och önskemål som är aktuella harutskottet behandlat vid tidigare riksmöten med anledning av motioner från vänsterpartietkommunisterna. Motionärerna önskar att förslag om extra stöd tillglesbygdsidrott för "ett rundare Idrottssverige" skall utformas. Medanledning av ett förslag som överensstämmer med det nu föreliggande redovisadeutskottet (KrU 1981/82:19) att en särskild arbetsgrupp tillsatt avRiksidrottsstyrelsen har lagt fram en rad förslag för att kommatill rätta med de i motionen aktualiserade problemen. harställt sig bakom arbetsgruppens förslag. Enligt vad utskottet inhämtat sökerman från förbundets sida få till stånd avtal med och omrabatterade resor för idrottsklubbar. I sin anslagsframställning för budgetåret1983/84 anger att en kartläggning av tävlingsidrottensorganisation och finansiering kommer att avslutas under senare delen avinnevarande budgetår. Först då, sägs det, kan det totala behovet av extra medelför resekostnadsutjämning inom idrotten beräknas. Något särskilt initiativ frånriksdagens sida är med hänsyn till det anförda enligt utskottets mening inteerforderligt. Yrkande 2 b avstyrks sålunda. Ytterligare ett yrkande syftar till ett särskiltakfivitetsstöd till k v i n n o -idrott. Med anledning av motionärernas förslagvill utskottet erinra om att r 1982/83. KrU 1982/83:25 4 iitvecjding av kvinnoidrott ingår bland de områden somenligt skall prioriteras. harRiksidrottsförbundet avsatt speciella medel för satsning på kvinnlig idrott.Inom specialförbunden pågår ett stort antal projekt som rör kvinnoidrott varavkan nämnas ett projekt om jämställd idrott som genomförs i samarbete medjämställdhetskommittén.. Utskottet vill erinra om att detvarje år fr. o. m. som sin mening uttryckt att det är angeläget att maninom idrottsrörelsen energiskt fullföljer strävandena att åstadkomma ökatutrymme för kvinnoidrotten och att skapa jämlika förhållanden för män ochkvinnor. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet yrkande 2c. Förslag om ett extra samhällsstöd för idrottsklubbarnasbredd verksamhet bör enligt motionärerna utarbetas. Med anledning av dettayrkande, som också framförts vid tidigare riksmöten, vill utskottet erinra omsitt av godkända uttalande (KrU 1980/81:24, se även KrU1981/82:19). Med hänvisning till att prioriteringsfrågorna måste tillmätassärskilt stor vikt i ett läge då stödet til! idrotten kan ökas iden takt som varit fallet uttalade efter förslag avutskottet att handikapp-, bredd- och motionsidrott samt kvinnoidrott särskiltbör uppmärksammas vid Riksidrottsstyrelsens fördelning av stödet till idrotteninom givna anslagsramar. I propositionen framhåller föredraganden att det ärviktigt att idrottsrörelsen ges möjligheter till fortsatta insatser för attaktivera fler människor i olika former av idrott och motion. Något särskiltinitiafiv från sida finner utskottet inte erforderligt och avstyrkeralltså yrkande 2 d. Motionärerna önskar ett statligt stöd till kommuner för ha n d i k a p p a n -p a s s n i n g av idrottsplatser och -lokaler. Vid sinbehandling av motsvarande yrkanden (KrU 1979/80:30,KrU 1980/81:24, KrU 1981/82:19) har utskottet hänvisat till sin principiellainställning i fråga om specialdestinerade statsbidrag till kommunerna. Mederinran härom avstyrker utskottet motionen i denna del (yrkande 2e). Motionärerna förordar att regeringen skall lägga framförslag till arvodesbestämmelser för idrottsledare. De anser att alla personermed viktiga ledaruppdrag bör arvoderas enligt samma grunder som studieledareinom studieförbunden. Utskottet har i sina av godkända betänkandenKrU 1980/81:24 och KrU 1981/82:19 påpekat an frågan uppmärksammas avidrottsrörelsen själv och att det därför inte finns anledning för attbegära förslag från regeringen. Inte heller finns det enligt utskottets rneninganledning för att frångå den uppfattning tidigare intagittill den aktuella frågan. Motionsyrkandet 2 a avstyrks. bör hela överskottet av tipsmedlen föras över somstöd till idrotten, föreslås i motionen. Denna fräga har behandlats avriksdagen vid flera fillfällen och (KrU 1981/82:19).Utskottet hänvisade till den redogörelse för tidigareställningstaganden samt för användningen av tipsmedlen som utskottet lämnat i sitt av KrU1982/83:25 5 godkända betänkande KrU 1980/81:24. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet ifrågavarande motionsyrkande (yrkande 2f). Motionärerna yrkar att en parlamentarisk utredning skallfå i uppdrag att utarbeta förslag om hur kommersialismens grepp över idrottenskall brytas. Frågor rörande idrottens finansiering behandlas i idéprogrammetIdrott 80. har en särskild arbetsgrupp i uppdrag attutreda frågor som avser finansiering genom lotterier, bingo, reklam ochsponsorer. Med hänvisning härtill samt fill ett uttalande (KrU 1980/81:24) om att problem av denna art inte kan lösas genom att debearbetas av en parlamentarisk utredning avstyrker utskottet yrkande 3 i ifrågavarandedel. I uppdraget för den i motionen föreslagna utredningen böräven ingå att utarbeta förslag till statliga stipendieformer och till socialtrygghet för idrottsutövare på elit nivå. Enligt de mål som riksidrottsmö tet1981 fastställde för verksamheten skall man söka utveckla elitidrotten genomatt förbättra den sociala situationen för aktiva idrottare och ledare.Riksidrottsförbundet disponerar särskilda fondmedel för "elitidrottutbildningsstipendier".Sådana stipendier om . delas f. n. ut till 150 utövare avelitidrott. Något särskilt initiativ från sida finnerutskottet inte erforderligt och avstyrker därför denna del av motionen(yrkande 3 delvis). I motionen föreslås att bör uttala att i sambandmed internationella idrottsevenemang i befintliga anläggningar istörsta möjliga utsträckning används och inga anläggningar av engångskaraktäruppförs och ej heller anläggningar som är överdimensionerade för normalt bruk. Detta yrkande förelåg även ochutskottet finner nu lika litet som då anledning förorda att gör någotuttalande i denna fråga. Yrkande 4 avstyrks alltså. Motionärerna önskar vidare att skall göra ettuttalande om att idrott bör få ökat utrymme i skolor och förskolor. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet erinra omsina uttalanden vid behandlingen av motsvarande motionsyrkanden åren 1981 och1982 (KrU 1980/81:24, KrU 1981/82:19). De åtgärder som föreslås för gymnasieskolani budgetpropositionen bör även noteras i detta sammanhang. Dessa innebär attantalet intagningsplatser för kombination av gymnasieskolstudier ochelitidrott, de s. k. idrottsgymnasierna, ökas samt att en försöksverksamhetmed kombination av specialidrott och studier vid hemortens gymnasieskolapåbörjas. Frågan behandlas i utbildningsutskottets betänkande 1982/ 83:21. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet även detta motionsyrkande(yrkande 5). I motion 2200 (s) yrkas att i en framställningtill regeringen ställer sig bakom det uttalande om tävlingsidrott för barn som KrU1982/83:25 6 görs i motion 2199 (s). Enligt den senare motionen kanvissa former av idrott medföra skador i första hand av psykisk art på barnen.Det har förekommit att ambitiösa föräldrar och idrottsledare ställer alltförstora krav på ungdomarna som dessa inte orkar med. Motionärerna pekar också påproblem i samband med tävlingsidrott då unga deltagare inte längre uppfyllerkraven för att delta i matcher och tävlingar. De anser därför att man börundersöka om det är möjligt att-genom att ändra reglerna för statsbidrag tillidrotten - åstadkomma en förändring så att de negativa effekterna avtävlingsidrott för barn motverkas. Inom idrottsrörelsen ser man allvarligt på problem som rörbarn och tävlingsidrott. satsar på utökad information ochutbildning av ungdomsledare och instruktörer. De riktlinjer för ungdomsverksamhetensom anges är att man inom idrotten skall motverka tidig specialisering och attidrott skall vara lek och nöje för barn. Det är enligt utskottets mening viktigt att de risker somkan uppstå i samband med träning och tävling noga uppmärksammas ochatt man inom idrottsrörelsen söker komma till rätta med de avigsidor som kanfinnas inom barnidrotten. Med anledning av motionsyrkandet vill utskottet dockerinra om att idrottens ställning som självständig folkrörelse innebär attidrottsrörelsen självständigt svarar för användningen av befintliga medel. Enstyrning genom villkor vid medelstilldelningen, så som motionärerna synes avse,är därför inte lämplig. Med hänsyn till vad som anförts finner utskottet inteanledning att föreslå något riksdagsinitiativ med anledning av motion 2200 idenna del (yrkande 1). 1 detta sammanhang behandlar utskottet ett förslag imotion 1861 (m) om att regeringen på filläggsbudget för /83skall bevilja medel till i . Motionären refererar till denmotivering för motsvarande yrkande som fördes fram vid /82 ochkulturutskottets ställningstagande fill detta (KrU 1981/82:19). Hanhävdar att på felaktiga grunder avslogidrottsklubben ansökan om bidrag från anslaget Stöd till idrotten ochatt det bidrag som sedermera, , utgått är för lågt. Det borde varaangeläget, säger motionären, för kulturutskottet och att fastslå attde normer som i här angivet fall gällde såväl då ansökan gjordes som då den behandladesockså borde ha tillämpats. Av den utförliga redogörelse för bakgrunden till förslageti det då föreliggande motionsyrkandet som utskottet lämnade framgickbl. a. följande. De normer för statsbidrag för anläggningsverksamhet somtillämpades fram t. o. m. /80 innebar bl. a. att bidrag utgick imån av tillgång på medel under anslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd ochefter ansökan hos . Normerna innebar vidare att beslut ombidrag skulle fattas före byggnadsarbetenas påbörjande. KrU1982/83:25 7 ansökningarna översteg de av anvisademedlen. Enligt den praxis som verket tiUämpade lämnades för sådana ansökningarsom uppfyllde kraven för statsbidrag medgivande att påbörja byggnadsverksamhetenutan att rätten till statsbidrag därvid gått förlorad för den bidragssökandeoch utan att medel för investeringen funnits tillgängliga vid fidpunkten förtillståndsgivningen. Vid meddelande till dem som ansökt om sådant tillståndställde verket dock endast i utsikt att ansökan skulle prövas för statsbidrag.På detta sätt uppstod en betydande kö med nära väntetid förstatsbidragsbeslut. fastställde statsmakterna (prop. 1979/80:100bil. 13, KrU 1979/80:30, rskr 1979/80:377) ändrade riktlinjer för dispositionav medel från anslaget. I fråga om stöd till mindre idrottsanläggningarinnebar de nya normerna bl. a. att endast föreningar kan åtnjuta bidrag tillinvestering i idrotts- och friluftsanläggning. Vidare betraktas som mindreanläggning endast investeringsobjekt vars totala kostnad är mindre än 500 000kr. Anläggningen skall vidare vara av lokal karaktär ochskall ej kunna anses vara ett kommunalt åtagande. fanns hosnaturvårdsverket ca 860 ansökningar omfattande totalt drygt 22 milj. kr. Då dengenomsnittliga andelen statsbidrag i de berörda investeringsobjekten enligtnormer och föreskrifter varit mellan motsvarade detta belopp eninvesteringsvolym av ca 130 milj. kr. i idrotts- och friluftsanläggningar. anläggningsdelegation fattade den 27juni 1980 beslut om fördelning av statsbidrag avseende samtliga vid verket föreden inkomna ansökningar. Verket fördelade därvid tillgängligamedel. Det totalt beviljade bidragsbeloppet uppgick till 5,4 milj. kr. Härvidkom flertalet bidragssökande att erhålla mindre bidrag än enligt de normer ochden praxis som tidigare gällt. Vissa bidragssökande meddelades avslag påansökan. Beslutet innebar bl. a. att 59 ansökningar som inkommit från kommunerföre avslogs, liksom nio ansökningar från föreningaravseende större projekt med en anläggningskostnad överstigande . Över beslut hade 180 bidragssökande,huvudsakligen föreningar, inkommit fill regeringen med besvär. Det sammanlagdabeloppet statsbidrag för dessa ansökningar, om 1970 års normer samt vid verket,utvecklad praxis för bidragsgivningen skulle tillämpas, var ca 4 milj. kr. Sedermera föreslog regeringen i proposifion 1980/81:25 attpå tilläggsbudget I för /81 4 milj. kr. skulle anvisas tillanslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd. Vid första bidragsfördelningen kundenaturvårdsverket fördela 5,4 milj. kr. och vid nästa sammanträde i april 1981de 4 milj. kr. som anvisats på tilläggsbudget. Den sammanlagda bidragssummanblev alltså 9,4 milj. kr. Om de normer och den praxis som tillämpats tidigareskulle ha fillämpats vid fördelningen av dessa medel hade det krävts ett anslagom totalt 19,7 milj. kr. I denna situation valde verket att reducera bidragentill föreningarna till hälften av vad de skulle ha fått om de äldre normernahade tillämpats vid fördelning till föreningsanläggningar. Förfriluftsanläggning-arna som tidigare kunde få högst avanläggningskostnaden gavs nu . För Omegas del innebar det av 920 000kr., dvs. Utskottet vill framhålla attnaturvårdsverket i beslut medgett att påbörjaanläggningsarbeten för friluftsgård och elljusspår utan att därmed förloramöjligheterna att erhålla bidrag men att det uttalades att medgivandet inteinnefattade något ställningstagande i frågan om bidrag 1'* 1982/83. KrU1982/83:25 8 skulle utgå eller ej. Vidare bör framhållas att det iregleringsbrev för anslaget Stöd till idrotten visserHgenföreskrevs att bidrag för föreningsanläggningar normalt skulle utgå avanläggningskostnaderna men att det också angavs att bidragets storlek skullebli beroende av fillgängliga medel under anslagsposten. Utskottet är medvetet om att i likhet med någraandra föreningar har kommit i en besvärlig ekonomisk situation eftersomföreningen uppenbarligen utgått från att den skulle få bidrag med en större delav anläggningskostnaden än vad som sedermera blev fallet. Mot den ovan angivnabakgrunden kan utskottet dock inte dela motionärens uppfattning attnaturvårdsverket behandlat ansökan på ett sådant sätt att föreningenbör erhålla ytterligare bidrag. Med hänvisning till vad som anförts och tillsitt tidigare ställningstagande avstyrker utskottet motion 1861. attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:100 och med avslag på motion1982/83:754 yrkande 1 till Stöd till idrotten för /84 anvisarett reservationsanslag av , 2. beträffande detstatliga stödet till främjandeorganisationerna att avslår motion1982/83:1846, 3. beträffandeidrottspolitikens inriktning attriksdagen avslår mofion 1982/83:754 yrkandena 2 a-2 f, 3, 4 och 5, 4. beträffandetävlingsidrott för barn attriksdagen avslår mofion 1982/83:2200 yrkande 1, 5. beträffandestatsbidrag till attriksdagen avslår motion 1982/83:1861. Stöd till friluftslivet m. m. Regeringen har underpunkt 12 (s. 137 och 138) föreslagit att fill Stöd till friluftslivetm. m. för /84 anvisa ett reservationsanslag av . I mofion 1982/83:939 av LarsSvensson (s) och () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att kyrkan posifivt börmedverka vid tillskapande av naturreservat och friluftsområden. ' I mofion 1982/83:1080 av ElverJonsson (fp) och () yrkas -med hänvisning till vad som anförtsi motion 1982/83:1079 - att uttalar sig för att sjösäkerhetsrådet ochde frivilliga nykterhets- och motororganisationerna tillförs resurser för ökadeinformationsinsatser för KrU1982/83:25 9 förebyggande av sjöonykterhet. I mofion 1982/83:1098 av OlaUllsten m.fl. (fp) yrkas - med hänvisning till vad som anförts i mofion1982/83:1097- 1. att som sin mening ger regeringen fill kännavad som i nämnda mofion anförts om främjande av fjällturismen, 2. att beslutar att anslaget I 2 skalldisponeras så att . utgår fill Svenska turistföreningens fjällverksamhet. I mofion 1982/83:1315 av StigAlftin (s) och () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vikten av de synpunkter som utvecklats i motionen när detgäller statliga insatser för utveckling av Ljusnandalens primärarekreationsområde. I motion 1982/83:1585 av OlleWestberg m. fl. (s) yrkas-med hänvisning till vad som anförts i motion1982/83:1582 - såvitt nu är i fråga 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i nämnda motion anförts om samhällsstöd för utveckling av turistnäringen iGävleborgs län. Övriga yrkanden i motion 1585 behandlas avnäringsutskottet. I motion 1982/83:1634 av Nils-OlofGustafsson m. fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga, 3. att ger regeringen till känna vad i mofionenanförts om behovet av samlade insatser för att möjliggöra alpina VM-och OS-tävHngar i Åre kommun. I motion 1982/83:1857 av GunnarNilsson i m. fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga, 1. att beslutar begära att regeringen utarbetarett konkret handlingsprogram för hur riktlinjerna från rekreationsberedningensrapport insatser för turism och rekreation skall förverkligas när detgäller de primära rekreationsområdena, 3. att beslutar begära att regeringen inom vissaprimära rekreationsområden startar försöksverksamhet enligt vad i motionenanförts. Utredningen om den statligarekreations- och turistpolitiken (JO 1979:07) - TUREK - har fåtttilläggsdirektiv (Dir 1982:51) samt en förändrad sammansättning så att den ifortsättningen arbetar i parlamentarisk form. fick TUREK nya tilläggsdirekfiv (Dir1983:18). EnHgt dessa bör åtgärder för att tillgodose behovet av en aktivrekreations- och turistpolitik genomföras. Vidareanför jordbruksministern bl. a. följande. KrU1982/83:25 10 Under hand har jag inhämtat attrekreationsberedningen kommer att lämna förslag röranderekreationspolitiken till följd av sitt uppdrag att redovisa, sammanställa ochlämna bedömningar utifrån ett riksperspektiv av utvecklingsprogram för deprimära rekreationsområdena. Det är nödvändigt att TUREK:s arbete påskyndas och ihuvudsak inriktas på den s. k. hinderproblematiken. Som framgår av motion1977/78:1518, vilken antogs av (KrU 1978/79:15, rskr 48), hindrasmånga människor av olika skäl från att utnyttja fritiden. Kommittén bör medutgångspunkt i motionen kartlägga dessa hinder samt föreslå olika åtgärder föratt undanröja dem. Härfill skall TUREK belysa rekreafions- och turistsektornssamhällsekonomiska betydelse. Kommittén skall följa direktiven (Dir 1980:20) tillsamtliga kommittéer om finansiering av förslag till nya utgifter m.m. De frågor angående närrekreation, turisttransporter ochturismens utvecklingsmöjligheter, som TUREK enligt sina direktiv har att utredabör behandlas av rekreationsberedningen.