bet · G601KU9 · 1982-12-31 00:00:00 — Översynen bör göras av en parlamentarisk utredning meduppgift att dels utvärdera erfarenheterna av de folkomröstningar vi haft,särskilt omröstningen i atomkraftsfrågan, dels överväga ändrade regler förfolkomröstningar i andra ärenden än grundlagsfrågor. Med hänsyn till detanförda tillstyrker utskottet motion 1981/82:213. dels att utskottet under 9. bort hemställa 9. beträffande folkoinröstningsinstitutet attriksdagen med bifall till mofion 1981/82:213 beslutar att hos regeringen begäratillsättandet av en parlamentarisk utredning med uppgift att dels utvärderaerfarenheterna av de folkomröstningar vi haft, särskilt omröstningen iatomkraftsfrågan, dels överväga ändrade regler för folkomröstningar i andraärenden än grundlagsfrågor. Spärreglerna vid riksdagsvalet (mom. 10) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 37 som börjar med "Frågan om" och slutar med"mofion 1981/82:491" bort ha följande lydelse: Motion 1981/82:491 är kritisk mot en spärregel vidriksdagsvalet över huvud taget och i synnerhet en så hög spärr som . Det kanenligt motionen inte vara en rimlig ordning att några få röster skall kunnaavgöra om ett parti skall bli helt utan mandat eller få flera sädana. Utskottet ställer sig bakom de synpunkter som har anförtsi motionen. bör hos regeringen hemställa om utredning och förslagtill slopande av den nuvarande fyraprocentsspärren. deb att utskottet under 10. bort hemställa 10. beträffande spärregler vid riksdagsvalet attriksdagen med bifall till motion 1981/82:491 hos regeringen hemställer omutredning och förslag till slopande av den nuvarande fyraprocentsspärren vidval till . De kommunala valen (mom. 11) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 37 som börjar med "Också beträffande" och slutar med"yrkande 2" bort utgå samt att den del av utskottets yttrande på s.37 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "och1629" bort ha följande lydelse: Som framhållits i motion 1981/82:297 innebärtreprocentsspärren att rätt stora opinioner kan utestängas. Speciellt starkalokala opinioner, som kan KU1982/83:9 49 tänkas vara lokaliserade till en enda valkrets, kan bliutestängda trots en stark ställning i den egna valkretsen. Det är bl. a. motdenna bakgrund rimligt att slopa treprocentsspärren vid landstingsvalen. För att åstadkomma ett rättvisare system vidkommunfullmäktigval bör införas ett system med utjämningsmandat mellanvalkretsarna där sådana. finns, dock utan någon spärr av den typ som finns vidlandstingsval. Sammansättningen i kommunfullmäktige skulle med de föreslagnaåtgärderna bättre återspegla opinionen bland väljarna. Utskottet fillstyrker yrkandena i motion 1981/82:297 attriksdagen hos regeringen begär dels förslag till ett valsystem med fastavalkretsmandat och utjämningsmandat utan spärregler vid val tillkommunfullmäktige, dels förslag till slopande av nuvarande treprocentsspärr vidval till landsting. Utskottet avstyrker motionerna 1981/82:1149 och 1629. dels att utskottet under 11. bort hemställa 11. beträffandede kommunala valen attriksdagen med bifall till mofion 1981/82:297 och med avslag på mofionerna1981/82:1149 och 1981/82:1629 hos regeringen hemställer a) om förslag fillett valsystem med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat utan spärregel vidval av kommunfullmäktige i valkretsindelad kommun, samt b) om förslag tillslopande av nuvarande treprocentsspärr vid val fill landsfing. Personval (mom. 12) (), Hans Nyhage (m),i (m), () och (m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 37 börjar med "Utskottet har" och på s. 38 slutarmed "avstyrker mofionerna" bort ha följande lydelse: Ett ökat inslag av personval i-valsystemet är angeläget.Regeringen bör enligt utskottets mening ta initiativ till överläggningar mellanpartierna i syfte att nå enighet om en personvalsreform. Ett förslag till ökatpersonvalsinslag i allmänna val kan t. ex. tas upp i samband med den översyn avolika grundlagsfrågor som pågår inom . dels att utskottet under 12..bort hemställa attriksdagen med bifall fill mofionerna 1981/82:688 och 885 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet uttalat om förslag till ökatpersonvalsinslag i allmänna val. KU1982/83:9 50 Vidgad rösträtt för invandrare som inte ärsvenska medborgare (mom. (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (), KarinAhrland (fp) och (m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 38 som börjar med "Enligt utskottet" och slutar med"anses besvarad" bort ha följande lydelse: Frågan'om rösträtten för invandrare som inte är svenskamedborgare bör eller kan utvidgas till att omfatta även riksdagsvalet har,liksom det utredningsförslag som framförs i motion 1981/82:485, prövats avriksdagen vid ett flertal tillfällen. Utskottet har bl. a. erinrat om attkvalifikationstiden för att erhålla svenskt medborgarskap så sent som 1976avkortats från tre till för medborgare från de nordiska länderna ochfrån sju fill för övriga utländska medborgare. Utskottet har ansett attinnehållet i medborgarskapet skulle tunnas ut i alltför hög grad om sambandetmellan rösträtten och medborgarskapet skulle brytas på det sätt som harföreslagits i motionerna. Beträffande utredningsförslaget har utskottet pekatpå utförda eller pågående utredningar t. ex. inom invandrarverket, statistiskacentralbyrån, expertgruppen (A 1975:05) för invandringsforskning samtinvandrarpolitiska kommittén (A 1980:04). De argument som föranlett att vid flera tidigaretillfällen avslå motionsförslag av motsvarande innebörd som de vilka nubehandlas är enligt utskottets mening fortfarande aktuella. Utskottet kan försin del inte nu se anledning till ett annat ställningstagande än vid föregåenderiksmöte och avstyrker sålunda motionerna 1981/82:178 och 485. dels att utskottet under 13. bort hemställa 13. beträffande en vidgad rösträttför in vandrare som inte är svenska medborgare att avslår motionerna1981/82:178 och 485. Besparingar i statens och kommunernas kostnaderför allmänna val (mom. 14) () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 38 som börjar med "I motion 1981/82:328" och slutarmed "motion 1981/82:328" bort ha följande lydelse: I motion 1981/82:328 pekas på tänkbara besparingar istatens och kommunernas utgifter för allmänna val. Utskottet delar motionärensuppfattning om att förenklingar och besparingar i valadministrationen bör KU1982/83:9 51 kunna genomföras utan förfång för demokratin och utan atträttssäkerheten äventyras. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under 14. bort hemställa 14. beträffande besparingar istatens och kommunernas kostnader för aHmänna väl attriksdagen med anledning av motion 1981/82:328 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Grundlagsskyddad näringsfrihet (mom. 3) (), Hans Nyhage (m),i (m), () och (m) anförföljande: Frågan om en grundlagsskyddad näringsfrihet har behandlatsav . har hänvisat tillatt ytterligare erfarenheter måste vinnas av de reformer som redan gjorts pårättighetsskyddsområdet innan initiativ kan tas till ytterligareförstärkningar. Näringsfriheten är i delvis kringskuren avt. ex. monopol, bidragsbestämmelser, långtgående reglerings- ochstyrningsåtgärder, aukto-risationskrav och liknande företeelser. Detta medföratt skyddet för bl. a. näringsfriheten måste få en framskjuten plats i detfortsatta, reformarbetet. Vårval, budgetårets förläggning m. m. (m) anför följande: De av motionärerna påtalade olägenheterna i riksdagensnuvarande arbetsformer är uppenbara. Det medför även nackdelar, att budgetåretför den statliga verksamheten inte sammanfaller med kalenderåret. I motionenanförs tänkbara alternativ till den nuvarande ordningen, men det borde ocksåvara möjligt att diskutera andra lösningar. Utskottet borde emellertid haövervägt möjligheterna att komma till rätta med nuvarande förhållanden, ,eventuellt genom att begära tillsättandet av en förutsättningslös parlamentariskutredning. De kommunala valen (mom. 11) , Hans Nyhage, GunnarBiörck i och (alla m) anför följande: Det är angeläget att åstadkomma en förbättradproportionalitet vid fördelning av fullmäktigniandat i kommuner som är indeladei valkretsar. Ett tidigare förslag från vallagskommittén om en höjning av detminsta antalet mandat i varje valkrets från 15 till 20 var ett steg i rättriktning som tyvärr inte KU1982/83:9 52 ledde till lagstiftning eftersom en bred politisk enighetinte kunde nås om förslaget. uttalade vid 1980/81 årsriksmöte att nya försök borde göras att lösa frågan årsval. Frågan är nu under beredning inom . Enligt vår mening skulle dock ett förverkligande avvallagskommitténs förslag ändå inte medföra full rättvisa. En möjlighet är attockså vid kommunfullmäktigvalen införa ett system med fasta valkretsmandat ochutjämningsmandat. Detta system tillämpas numera vid såväl riksdags- Somlandstingsval och skulle vid tillämpning i valkretsindelade kommuner ge sammaproportionalitet som i kommuner som endast utgör en valkrets. Personval (mom. 12) () anför följande: Det är enligt min mening en brist att valsystemet inte enskilde väljaren någon större reell möjlighet att påverka personvalet. Detförslag om ökade möjligheter till personval som utarbetades avpersonvalsutredningen (SOU 1977:44) var välavvägt. Personröstningen var därfakultativ. Den som helt ville acceptera partiets rangordning av kandidaternakunde enligt förslaget göra detta. Genomslaget av personröstningen var såledesavhängigt av det intresse som visades från väljarnas sida. Förslagettillgodosåg följaktligen - som det gav möjlighet till personval - deintressen som brukar anföras för rena partival. Förslaget vann inte något entydigt gensvar blandremissinstanserna och det har inte getts någon samlad, slutlig beredning.Kritiken mot förslaget grundade sig i hög grad på erfarenheterna från personvali andra länder, där reglerna är helt annorlunda. förslagborde enligt min mening tas upp till förnyat övervägande. Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare (mom. (vpk) anför följande: kommunisterna har länge drivit kravet omrösträtt för invandrarna i riksdagsval. Om motionerna bifallits kunde fråganredan varit löst. Det finns nu en majoritet för utredning om hur rösträttenskall kunna utvidgas till att också omfatta riksdagsvalen. Det bör dockunderstrykas att rösträtten ej får göras beroende av medborgarskap ellerrösträttsregler i ursprungslandet. Bilaga 1 a Lagförslag tiH reservation 1 Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen' dels att 5 och 7 §§ skall upphöra att gälla dels att 1 kap. 3 och 5 §§, 5 kap.2-A och 6 S§ skall ha nedan angivna lydelse: Regeringsformen, successions- Regeringen och tryckfrihetsför- ordningen och tryckfrihetsförord- ordningen ärrikets grundlagar, ningen är rikets grundlagar. Konungen eller drottning, somenligt successionsordningen innehar tron, är rikets statschef. Vad i denna regeringsform är stadgat om konungen skaH, omdrottningen är statschef, gälla henne. talman är rikets statschef. Som statschef får endast den tjänstgöra som är svenskmedborgare och har fyllt . Han får icke vara statsrådeller utöva uppdrag såsom talman eller riksdagsledamot. Statschefen skall samråda med statsministern, innan hanreser utrikes. Som statschef får endast den tjänstgöra som är svenskmedborgare. Hon eller han får icke vara statsråd. Statschefen skall samråda med statsministern, innan honeller han reser utrikes. Är konungen av sjukdom, utrikesresa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligtgällande tronföljd medlem av konungahuset, som ej är hindrad, för att såsomtillfällig riksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. Är talman av sjukdom,utrikes resa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter somstatschef, inträder den av vice talmän, som är närmast i rang och ejär förhindrad, för att såsom tillförordnad statschef fullgöra statschefensuppgifter. Regeringsformen omtryckt 1979:933. Utslocknar konungahuset, utser enriksföreståndare att fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. Riksdagenutser en vice riksföreståndare. Detsamma gäller, om konungen dör eller avgår ochtronföljaren ännu ej har fy Ht tjugofem är. A vlider talman fullgö-res statschefsfunktionenav den av vice talmän som är närmast i rang och ej är förhindrad,ull dess nyval av talman företagits. Har konungen Ulanavbrott varit förhindrad att fullgöra sina uppgifter eller underlåtit att fullgöradem skall regeringen anmäla del till . bestämmer omkonungen skaH anses ha avgått. kan utse någon all efterregeringens förordnande tjänstgöra som tillfällig riksföreståndare när ingenmed behörighet enligt 3 och 4 §§ kan tjänstgöra. Talmannen, eller, vid förfall för honom, vice talmantjänstgör efter regeringens förordnande som tillfällig riksföreståndare, näringen annan behörig kan tjänstgöra. Om talman och vicetalmän är förhindrade atl tjänstgöra skall, så länge hindret består, somtillförordnad statschef tjänstgöra den av ledamöter som längst tidhar varU ledamot av . Konungen kan ej åtalas för sinagärningar. Riksföreståndare kan ej åtalas för sina gärningar som statschef. Ändringarna i regeringsformen träder i kraft den 1 januari1986. KU 1982/83:9 55 Bilaga 1 b Lagförslag till reservation 1 Lag om upphävande av successionsordningen Härigenom föreskrivs attsuccessionsordningen' skall upphöra att gälla vid utgången av . Successionsordningen omtryckt 1979:935.