bet · G601UU20 · 1982-12-31 00:00:00 — dels att den del av utskottetsyttrande på s. 78 som börjar med "En internationell" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Enligt vad utskottet erfarit finns det emellertidfortfarande intresse inom för lokalisering av ett FN-centrumför gen- och bioteknik till och . har tidigare föreslagits som värdland och utifrånprincipiella utgångspunkter har inte velat konkurrera med ett u-land omförläggningen av denna institution. Av skilda skäl anses det nu tveksamt omIndien kan ta emot det föreslagna värdskapet. UNIDO har gjort en framställning till att ställaupp som värdland för ett ministermöte , där lokaliseringsfrågan ännu engång skall diskuteras. Om kandidatur som värdland för detta centrum intelängre är aktuell är det utskottets mening att bör erbjuda sig att taemot det och föreslå som förläggningsort. Genom att åta sig uppdraget som värdland för FN:s centrumför gen- och bioteknik kan på ett verksamt sätt bidra till u-ländernasutveckling, och det skulle också bli en värdefull stimulans för svenskforskning. Utskottet anser att detta bör ges regeringen till kännamed anledning av motionerna 1232,1775, yrkande 1, och 2191. Utskottet finneremellertid inte anledning att nu ta ställning till finansieringsfrågan, varföryrkande 2 i motion 1775 avstyrks. UU1982/83:20 132 dels att utskottets hemställan ipunkt 8, moment 3, bort ha följande lydelse: 3. att med avslag påmotion 1982/83:1775, yrkande 2, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet med anledning av motion 1982/83:1232, motion 1982/83:1775, yrkande 1,och motion 1982/83:2191 anfört angående ett internationellt genetiskt centrum. dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 84 börjar med "Som påpekades" och på s. 85 slutarmed "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare strukit under tanken att denbärande idén för u-landsbiståndet är att vi alla har ett solidariskt ansvar förutvecklingen i de fattiga länderna. Utskottet anser också att ekonomisktsamarbete med utvecklingsländerna är till nytta för hela världsekonomin. De svenska företagen har en mångfasetterad kompetens somstarkt kan bidra till den ekonomiska och sociala utvecklingen i skildau-länder. Ett ökat samspel mellan företagen och de svenska biståndsinsatsernaär därför till fördel både för utvecklingsansträngningarna i tredje världen ochutvecklingen i . behöver svenska varor, svensk teknik ochsvenskt kunnande. De s. k. blandade krediterna med visst biståndsinslag gör detmöjligt för dessa länder att erhålla detta. Utskottet föreslår därför en höjning av regeringensförslag till anslagspost för u-krediter med 180 milj. kr. till 680 milj. kr. Utskottet tillstyrker därmed motion 2167, yrkande 5, ochavstyrker motion 903, yrkande 9, samt motion 2025, yrkande 2. dels att utskottets hemställan ipunkt 11, momenten 2 och 5, bort ha följande lydelse: 2. att med ändring avpropositionens förslag bifaller medelsförslaget i motion 1982/83:2167, yrkande5, och till medelsram för u-krediter för /84 godkänner ettbelopp av 680 milj. kr. samt godkänner den föreslagna medelsanvisningen förövriga enskilda anslagsposter, 5. att med ändring avpropositionens förslag till Övriga u-landspolitiska insatser m. m. /84 anvisar ett reservationsanslag av . UU1982/83:20 133 , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 84 börjar med "I väntan" och på s. 85 slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utskottet välkomnar en ökad satsning på u-krediter.Eftersom krediterna huvudsakligen är biståndsmotiverade, finner utskottet detnaturiigt att de garanteras mot biståndsanslagen. I syfte att ändå undvika enalltför stor belastning på biståndsanslagen i händelse av skadefall, villutskottet förorda att u-krediter främst ges till länder som kan bedömas hatillräcklig kreditvärdighet. Utskottet utgår från att regeringen i sittutredningsarbete beaktar dessa synpunkter och får därför tillstyrka förslagen iyrkande 9 i motion 903. Yrkande 2 i motion 2025 får därmed anses besvarat underdet att utskottet inte nu kan tillstyrka den ökning av anslagsbeloppet somföreslås i motion 2167. dels att utskottets hemställan ipunkt 11, moment 3, bort ha följande lydelse: 3. att med bifall tillmotion 1982/83:903, yrkande 9, samt med anledning av motion 1982/83:2025,yrkande 2, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtangående utveckling av u-krediterna m. m. och (båda c) anför Vi har invändningar mot regeringens sätt att beräknabiståndsanslagen för /84 och framför allt mot att det inte klartframgår av propositionstexten att enprocentsmålet, som skall definieras som 1 %av bruttonationalinkomsten, anslagsmässigt inte uppnås i det föreliggandeförslaget. Om regeringen å andra sidan föredrar att definiera enprocentsmåletpå annat sått än det fastställda, eller om regeringen annorledes frångår sedvanligaberäkningsmetoder för biståndsanslagen, borde den förändringen även klart haframgått av propositionstexten. Vi vill emellertid inte yrka på någon uppräkning avbiståndsanslagen i det nu föreliggande budgetförslaget. Skälet härtill är attden förda biståndspolitiken genom sin utformning lett till att så betydandereservationer uppkommit under de olika anslagsposterna att det i nu rådandestatsfinansiella läge blivit i det närmaste ofrånkomligt att dra in delar avdem till statsverket såsom en besparing. UU1982/83:20 134 Med en annorlunda uppläggning avSveriges biståndspolitik bör det vara möjligt att i fortsättningen undvikauppkomsten av stora outnyttjade reservationer. Vi föreslår i reservation 2 attregeringen får i uppdrag att lägga fram förslag till eft nytt program försvenskt bistånd, bl. a. i detta syfte. Allmänna riktlinjer för utvecklingsbiståndet (vpk) anför Den svenska biståndspolitiken har undergått en kvalitativ försämring och alltmer avlägsnat sig från de målsom bl. a. formulerades i proposition 1962 och proposition 1968och som fastlagts i tidigare riksdagsbeslut. Biståndspolitiken kännetecknas aven tilltagande urholkning och kommersialisering. Industri- och företagarintressenfår allt större inflytande på bekostnad av strävandena att åstadkomma socialoch ekonomisk utjämning och medverka till en demokratisk utveckling imottagarländerna. Denna urartning av den svenska biståndspolitiken inträffari då bistånd i stället med stöd i de tidigare uttalade målenborde sättas in i en global strategi för en ny ekonomisk världsordning. Deväxande och allt mäktigare transnationella bolagen har skärpt sinutsugning av de fattiga ländernas råvaror och arbetskraft. Produktioneninternationaliseras och globala "fabriker" växer fram. är fabriken ofta bara ett begrepp, som innefattaratt t. ex. delar som legotillverkas av en firma i skickas till ettdelägt företag i , där de monteras in i andra delar, som fraktas tillett dotterföretag i och fogas samman med andra delar ochtransporteras till moderföretaget i och sätts in i en stomme märkt"Made in ". bestämmer ägaren till den globala fabriken var hanvill göra vad och hur mycket han är beredd att betala någon för det. Han bestämmer var - för att inte säga om - han skallbetala skatt, och han är expert på att dribbla runt priser och betalningar ochvinster och tullavgifter från land till land - och han står inte under polisenseller andra myndigheters jurisdiktion i något enskilt land. Den transnationella handeln äger till stor del rum interntinom företagen mellan dotterbolag. De transnationella företagen kan göra upp ominternationella transaktioner till priser som väljs så att de ger upphov tillde största skattepliktiga vinsterna i länder där skatteuttaget är lägst. Den företagsinterna handelns andel av världshandeln ökar.Frizonerna växer och blir allt fler i . I frizonen ersättsvärdlandets lagar med andra, mer "företagsvänliga". Företagen slipperskatt, valutakontroll och sociala kostnader för sin underbetalda arbetskraft.De kan importera råvaror och halvfabrikat tullfritt osv. Denna utvecklingbefäster en internationell arbetsfördelning till de fattiga ländernas nackdel.Ett svenskt utvecklings- UU1982/83:20 135 samarbete med länder som drabbas av ovan nämndaförändringar bör därför medvetet inriktas så att det motverkar tendenserna tillutplundring. skuldsättning hos storbankerna i västvärldenökar. Kreditpolitiken gentemot länder i tredje världen snedvrider utvecklingentill att gynna projekt som i första hand ger enorma vinster tilltransnationella företag och storbanker i stället för att bidra till inhemskproduktion för basbehov. Kreditpolitiken framtvingar också en anpassning avu-länders politik som leder till lägre levnadsstandard och ökad arbetslöshet.Exempel finns också på hur skuldberoendet har utnyttjats för ekonomisk ochpolitisk destabili-sering för att framtvinga regimskiften som resulterar iföljsamhet mot imperialisfiska intressen. Den här beskrivna internationella utvecklingen motverkaralla strävanden, som svensk biståndspolitik har velat främja. Svenskatransnationella företags agerande i tredje världen har ingen annan kvalitetoch inga andra syften än t. ex. amerikanska transnationella företags. Den förvärrade rovdriften på naturtillgångar ocharbetskraft i tredje världen motiverar att svensk biståndspolitik stödjermotverkande progressiva krafter. En så inriktad biståndspolitik kräver att detidigare fastlagda målen tilämpas strikt, att u-hjälp skall vara gåvor - icket. ex. halv-kommerisella lån (u-krediter) och att biståndspolitiken hålls isärfrån svensk handelspolitik och industripolitik. är ett utvecklat kapitalistiskt industrilandinom den kapitalistiska världsekonomin. Detta förhållande utgör förvisso etthinder för en sammanhängande och konsekvent politik till gagn för u-länderna.För detta skulle krävas en total samhällelig kontroll över utrikeshandel,kapitalöverföringar m. m., vilket i sin tur skulle kräva att bröt sigur de ramar som den kapitalistiska världsordningen har angivit. Sådanalångtgående förändringar vore i sig önskvärda, men rådande förhållanden tordeändå medge en sammanhängande och motsägelsefull biståndspolitik i enlighet medde ursprungligen fastlagda målen. , ,och (alla m) anför Enligt vår uppfattning bör överskottet av svenskjordbruksproduktion i högre grad kunna utnyttjas för biståndsändamål. Även ommålet för allt bistånd bör vara att bidra till förmåga att blisjälvförsörjande kommer framöver stora områden att lidasvår brist på livsmedel. I genomsnitt av det svenska skördeöverskottetgår till bistånd, varvid det upphandlas till världsmarknadspriser. Vi anseratt åtgärder bör vidtas för att öka storleken av de fasta åtaganden omspannmålsleveranser som gjort. Särskilt angeläget blir detta om ellernär den internationella tillgången på vete minskar. I det sammanhanget bör UU1982/83:20 136 också undersökas vilka konsekvenserna skulle bU om en delav dessa spannmålsprodukter inköptes till gällande regleringspriser. har i sin biståndsmotion 1982/83:2167 räknatupp biståndet till med 5 milj. kr. utöver regeringens förslag motbakgrund av att landet i sin utveckling från koloni till självständig statframgångsrikt hävdat demokrafiska värderingar och styrelseformer. I vår motion har vi hävdat att bistånd skall geslångsiktigt och inte variera med tillfälliga förändringar i biståndslandetsinre struktur. Den senaste tidens inre oroligheter och den osäkra politiskasituationen i gör det dock osäkert om hjälpen till alla delar nu nårdem den är avsedd för. I det läget anser vi det rimligt att avstå från höjningenav anslaget till dess situationen stabiliserat sig. Vi överför i stället 5milj. till anslaget Enskilda organisationer för deras insatser på dethumanitära området. (vpk) anför Det finns fog för utskottets påpekande att de medel somställs till regeringens förfogande för katastrofbistånd inte bör intecknasgenom enskilda riksdagsbeslut. I motion 1237 har uppmärksamheten fästs vid densvåra misär som drabbat det palestinska folket till följd av brutalakrigföring i södra och den fortgåendeterrorn mot civilbefolkningen där liksom i de ockuperade områdenaVästbanken och . Det är mot den bakgrunden viktigt att ett fortsatt ochökat svenskt katastrofbistånd till de utsatta palestinierna kanaliseras genomdet palestinska folkets enda legitima nationella organisation, , . Utskottet gör här ett viktigt påpekande, att"utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvis genom UNRWA ochpå andra sätt är beredd att bistå offren för situationen i ". Beträffande , vars utsatta läge i förhållandetill USA-imperialismens strategiska mål påtalas i motion 904, finns del ocksåanledning att understryka utskottets formulering om fortsatta insatser.Aktuella händelser, t. ex. invasionen, i ,erinrar ånyo om att icke ryggar tillbaka för militära invasioner i avlägsnafrämmande länder genom ombud och egna militärtekniska insatser. Detta gör detmycket angeläget att motverka destabilisering och främja en progressivutveckling inom . UU 1982/83:20 Förteckningöver motioner/yrkanden som behandlas i betänkandet Utskottetsyttrande återfinns under punkt Utskottetshemställan återfinns under punkt 1981/82:1881av m. (fp) om lokalisering till avtransportutbildning /83:179 av och ()om insatser för energiförsörjning 1982/83:193av och () om översyn av fördelningen avu-landsbiståndet 1982/83:233av och () om åtgärder mot missbruk avfosterdiagnostik i 1982/83:378av () om u-landsbiståndet 1982/83:379av () och () om vattenförsörjningensställning inom u-hjälpen 1982/83:405av och i (fp) om export avöverskottsspermier från nötkreatur 1982/83:552av () om ett u-landsanpassat nyttoflygsystem 1982/83:553av m. fl. (c) om SIDA-bidrag till enskilda organisationer1982/83:555 av () om biståndspolitiken och demänskliga rättigheterna 1982/83:721 av m. (s) om ökat stödtill 1982/83:722av m. (vpk) om ökade biståndsinsatser för Etiopien1982/83:723 av m. (vpk) om relationer med 1982/83:841 av m. (fp) om ett internationellt år mot narkotika1982/83:897 av och () om 1982/83:898av () om hjälp åt kvinnor i 1982/83:899av m. fl. (vpk) om utvecklingsbistånd till Demokratiskafolkrepubliken 1982/83:900av och () om ökat internationellt stöd tillAfghanistans folk 1982/83:901av () om svensk biständsstatistik 1982/83:902av och () om stöd till de afghanskaflyktingarna 1982/83:903av Per m. (m) om biståndspolitiken 2,3, 4.1.4.2. 4.3.4.4,4.5, 4.6, 4.7, 11 2.3,4.8. UU 1982/83:20 138 1982/83:904 av m. fl. (vpk) om 4.5 4.8 1982/83:905av m. fl. (vpk) om u- 4.2 4.8 1982/83:906av m. (vpk) om ny 2 2 ' 1982/83:1229av m. (m) om svenska 4.1 4.8 1982/83:1231av och 2 2 Rydle (m)om prövning av biståndsprojekt med utgångspunkt från kvinnornas situation 1982/83:1232av och 8 8 Åsling (c) om genteknik och bioteknik för u-läderna 1982/83:1234av och () 2 2 omhandikappaspekter i samband med biståndsinsatser 1982/83:1235 av () om ökat u- 1 1 1982/83:1237av m. fl. (vpk), yrkande 4.5 4.8 2, om stödtill PLO 1982/83:1772av () om Sandö- 7 7 1982/83:1773av och 4.1 4.8 (m) omfisk som del i det bundna biståndet 1982/83:1774av m. fl. (c) om 1,2.4.2.4.4, 1,2,4.8 u-landsbiståndels omfattning och inriktning 4.5,4.6 1982/83:1775 av m.fl. (s) om ett 8 8 1982/83:1780av och 4.1 4.8 blad (m)om ökade biståndsinsatser på livsmedelsområdet 1982/83:1782av och () 2 2 1982/83:1786av m. n. (vpk) om 1,2,3,4.2, 1,2,3,4,8 biståndspolitiken 4.3, 4.4, 4.5, 6, 8 4.7, 6,8 1982/83:1787 av m. n. (vpk) om bistån- 4.2 4.8 1982/83:1788av m. fl. (vpk) om bistån- 4.2 4.8 1982/83:2025av och 11 11 son (m) omexportkreditgivning. 1982/83:2167av m. fl. (fp) om 1,3.4.2. 1,3,4:8,11 u-landsbiståndet 4.3, 4.4. 11 1982/83:2191 av () och 8 8 hag(fp)omettinternationellt centrum för genteknik och bioteknik UU1982/83:20 139 U-ländernai det internafionella samarbetet................... 2 1 Anslagsutveckling,planeringsramar, besparingar m. m. 2 Allmännariktlinjer för utvecklingssamarbetet Motioner.......................................................................... ..... 15 Utskottet......................................................................... ..... 18 3 Bidragtill internationella biståndsprogram (C 1) Motioner.......................................................................... ..... 37 Utskottet......................................................................... ..... 38 4 Bilateraltutvecklingssamarbete (C 2) 4.1 Återflödeav biståndsmedel och bundet bistånd Proposifionen.................................................................. ..... 41 Motioner.......................................................................... ..... 42 4.2 Samarbetemed enskilda länder Mofioner.......................................................................... ..... 49 Utskottet......................................................................... ..... 51 Proposifionen.................................................................. ..... 58 Motioner.......................................................................... ..... 58 Utskottet......................................................................... ..... 58 4.4 SödraAfrika och regionala insatser Propositionen.................................................................. ..... 59 Utskottet......................................................................... ..... 60 4.5 Katastrofbistånd;bistånd genom enskilda organisationer Propositionen................................................................ ....... 62 Utskottet........................................................................ ...... 69 4.7 Anslagettill bilateralt utvecklingssamarbete Propositionen................................................................. ...... 69 UU1982/83:20 140 4.8 Samlade hemställanden under punkt 4................ 70 5 Information(C 3) Utskottet.......................................................................... .... 74 6 Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) (C 4) Utskottet......................................................................... ..... 74 7 Nämndenför u-landsutbildning (C 5) Propositionen.................................................................. ..... 75 Motion............................................................................. ..... 76 8 Styrelsenför u-landsforskning (SAREC) (C 6) Motioner.......................................................................... ..... 77 Utskottet......................................................................... ..... 77 9 (C 7) Utskottet......................................................................... ..... 78 10 Lån tillpersonal inom biståndsförvaltningen m. m. (C 8) Utskottet 78 11 Övrigau-landspolitiska insatser m. m. (C 9) Biståndsanslagensstorlek (m).................................. ..... 86 Biståndsanslagensstorlek (c) .................................. 87 Biståndsanslagensstorlek (fp) ............................... ..... 88 Biståndsanslagensstorlek (vpk)............................... ..... 89 Allmännariktlinjer för utvecklingssamarbetet (m)..... ..... 90 Allmännariktlinjer för utvecklingssamarbetet (c)...... ..... 91 Bistånd ochmänskliga rättigheter (m)...................... 95 FN:s roll iSveriges utvecklingssamarbete (c) ........... ..... 96 Användning avsvenska resurser i biståndet (m)...... 97 Landsbygdsutveckling(m)........................................ ..... 98 (vpk)................................................... ..... 99 Internationelltnarkotikaår (fp) ................................ ... 100 (fp)................................. 100 Anslaget tillinternationella biståndsprogram (m)...... 101 Biståndetsåterflöde (m) .......................................... 101 Riktlinjer förbilateralt bistånd (m)............................. 103 Riktlinjer förbilateralt bistånd (vpk).......................... ... 104 UU 1982/83:20 141 (m)................................................................ ... 105 (vpk)................................. ..................... ... 105 (m)................................................. ......... ... 106 (vpk)................................................... ..... ... 106 ,och (m) ................... 107 (m) ................................................................ 108 (fp)................................................................. 108 (vpk)............................................................... 109 (fp)................................................................. 109 (vpk)................................................................. 110 (m)........................................................ 111 (vpk)..................................................... 111 (m)............................................................ 111 (c)............................................................ 112 (vpk)......................................................... 113 Sri Länka (vpk).......................................................... 113 (m)............................................................. 114 (m) .............................................................. 114 (c)................................................................ 114 (fp) ............................................................. ... 115 (vpk)............................................................ 116 (m)................................................................ 116 (fp)................................................................ 117 (m)........................................................... 117 (vpk)...................................................... 118 Demokratiskafolkrepubliken (vpk) ................ 119 (vpk)........................................................... 119 (vpk)................................................................ 120 Humanitärtbistånd till (m) .................. 120 Humanitärtbistånd i (fp)...................... 121 Humanitärtbistånd i (vpk)................... 122 Humanitärtbistånd till södra (m)..................... 122 Regionalainsatser (m).............................................. 123 Regionalainsatser (c)............................................... 123 Katastrofbistånd(m) ................................................ 124 Katastrofljistånd(vpk)............................................... 124 Katastrofbistånd(c) ..-.............................................. 125 Enskildaorganisationer (m)...................................... 126 Enskildaorganisationer (fp)...................................... 127 Särskildaprogram (m, c, fp)...................................... 127 Särskildaprogram (c)................................................ 128 Särskildaprogram (m)............................................... 129 Särskildaprogram (fp)............................................... 129 UU 1982/83:20 142 Anslaget till bilateralt utvecklingssamarbete (m). Anslaget till bilateralt utvecklingssamarbete (vpk) 130 Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)(vpk) 130 Styrelsen för u-landsforskning SAREC (vpk)....... .. 131 FN-centrum för gen- och bioteknik (fp)............. .. 131 U-krediter (fp)................................. :.......... 132 U-krediter (m).............................................. 133 Totalramen förutvecklingssamarbete (c)................ 133 Allmänna riktlinjer förutvecklingsbiståndet (vpk)...... ... 134 Livsmedelsbistånd (m)......................................... ... 135 (fp)................................................... 136 Katastrofbistånd(vpk)................................ ... 136