bet · G601KrU18 · 1982-12-31 00:00:00 — om efterlevnaden av gällande regelsystem för etermedia I mofion 1981/82:1768 av KurtHugosson (s) och () yrkas att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i mofionen anförts om efterlevnaden avgällande regelsystem för etermedia. Motionärerna redogör förbehandlingen av radionämndsärenden bl. a. inom . De ansersig kunna konstatera att det regelsystem som gäller för etermedia i stort settfungerar väl. Det har dock förekommit vissa övertramp. Motionärerna tarsärskilt upp förhållandena vid Radio där program producerade av en ochsamma medarbetare föranlett ca 40 anmälningartill radionämnden. I flera fall har radionämndens prövning lett fill attprogrammen fällts. Trots detta har uppenbarligen inga åtgärder vidtagits isyfte att få vederbörande medarbetare att efterleva radionämndens utslag,hävdas det. Mot bakgrund av vad som hänt och händer vid lokalradion i Göteborgställer man sig, enligt motionärerna, frågande till den praxis som utvecklatsinom och då speciellt lokalradion. Om man fortsätter attnonchalera gällande bestämmelser och inte vidtar åtgärder i anledning avradionämndens utslag måste, anför de, frågan om en omprövning av gällandebestämmelser och avtal mellan staten och radio- och TV-bolagen aktualiseras. Gällande rätt m. m. Programverksamheten inom , , , och regleras främst genom radiolagen(1966:755), radioansvarighetslagen (1966:756) och de särskilda, i principlikalydande avtal som träffats mellan staten och radio- och TV-bolagen med stödav radiolagen. Enligt 5 § radiolagen avgör varje programföretag ensamtvilka program som skall förekomma i rundradiosändning som företaget anordnar.Programföretagen är enligt 6 § ålagda att utöva sin sändningsrätt opartisktoch sakligt. Därvid skall beaktas att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihetskall råda i rundradion. Vidare skall programföretagen i programverksamhetenhävda det demokratiska statsskickets grundidéer samt principen om allamänniskors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. 1 1982/83. KrU1982/83:18 ' 2 Programverksamheten övervakas avfadionämnden. Enligt 2 § instruktionen (1978:482) för radionämnden skall dennai efterhand granska om programföretagen iakttar 6 § radiolagen och de närmarebestämmelser som finns intagna i företagens avtal med regeringen. Enligt avtalen mellan staten och de särskilda bolagenåligger det resp. bolag att i program redogöra för beslut av radionämnden,enligt vilket bolaget har brufit mot 6 § radiolagen eller avtalet med staten.Bolaget skall också beriktiga felaktiga sakuppgifter när det är påkallat. Densom har befogat anspråk att bemöta ett påstående skall beredas tillfälle tillgenmäle. Om det finns skäl att anta att programföretagen iväsentlig mån har brufit mot 6§ radiolagen eller avtalet mellan staten ochföretagen, får staten påkalla utredning i frågan genom särskilda utredningsmän.Om utredningen ger anledning till det, får staten säga upp avtalet. I 2 § radioansvarighetslagen stadgas att missbruk avyttrandefriheten i radioprogram medför ansvar och skadeståndsskyldighet endastnär det är fråga om yttrandefrihetsbrott (motsvarande tryckfrihetsbrott i frågaom tryckt skrift). För varje program skall finnas en programutgivare. riksdagsbehandling av frågan om efterlevnaden avradionämndens utslag Frågor som rör efterlevnad avbestämmelser i radiolagen och avtalen mellan staten och programföretagen i har debatterats i . Utbildningsminister besvarade den 15april 1980 en av () ställd fråga (1979/80:396) om det åliggerradio- och TV-företagen att i förväg informera tillfälligt anlitade producenterom radiolagens innebörd och vikten av att respektera radionämndens uttalandenoch att avstå från att anlita sådana personer som ej vill följa gällanderegler. I sitt svar framhöll utbildningsministern att det följerav radiolagen att vart och ett av programföretagen i Radio-koncernenensamt bestämmer vilka program företaget skall sända. Som villkor för dennarätt har programföretaget i sitt avtal med staten förbundit sig att följaradiolagens och avtalets villkor. Bland dessa ingår krav på opartiskhet ochsaklighet. Vidare anfördes att radionämnden har till uppgift attövervaka att programföretagen utövar sin ensamrätt till rundradiosändningaropartiskt och sakligt och i övrigt i enlighet med avtalens riktlinjer. ,Efterlevnad av radiolagens och avtalens bestämmelser och respekt förradionämndens uttalanden är, sade utbildningsministern, grundläggandeförutsättningar för den organisation av rundradioverksamheten som regering ochriksdag lagt fast. Iradiolagen och avtalen finns inga närmare anvisningar om hur företagen KrU1982/83:18 3 skall bete sig för att uppfylla dessa krav. Självklartmåste dock personer som deltar i programproduktionen vara medvetna om vilkaförutsättningar som gäller för denna och vara beredda att respektera gällandeprogramregler. besvarade utbildningsministern () fråga (1981/82:178) om han avsåg att vidta åtgärder för en översynav de etiska regler som gäller för lokalradion särskilt i vad avserkönsdiskriminerande inslag i programmen. I sitt svar påpekade utbildningsministern att frågan varföranledd av ett inslag i programmet som sändes ilokalradion över med repris den 1november. Hananförde vidare följande. Det är inte min uppgift att yttramig om enskilda program i radio och TV. Det ankommer på radionämnden att prövaom brott har förekommit mot gällande bestämmelser. Jag vill däremot hänvisa till att radiolagen, 6§, bl. bestämmelsenatt programföretag skall hävda " principen om alla människorslika värde och den enskilda människans frihet och värdighet". Ispecialmotiveringen till denna bestämmelse (radioproposition) angerjag att den också avser hävdandet av jämställdhet mellan män och kvinnor. Jag vill också fästa uppmärksamheten på att avtalet mellanregeringen och innehåller en tydlig föreskriftom att den enskildes privatliv skall respekteras i programverksamheten, om inteett oavvisligt allmänt intresse kräver annat. Dessa uttalanden, som har ställt sig bakom, ochföreskriften i avtalet är enligt min uppfattning fullt tillräckliga för attgarantera att könsdiskriminerande inslag, eller inslag som träder den enskildesrätt till respekt för sitt privatliv för när, inte skall behöva förekomma iprogramverksamheten. Jag finner inte någon översyn av gällande bestämmelsererforderlig. I den efterföljande debatten underströkutbildningsministern att han inte hade någon anledning att diskutera enskildaprogram eller programinslag. Han framhöll vidare följande. I den mån övertramp förekommerberor det inte på att föreskrifterna för programverksamheten skulle varabristfälliga. Uppmärksamheten' måste snarare riktas på den praxis som småningomhar utvecklats inom programföretagen när det gäller tillämpningen av gällandebestämmelser. Jag har ingen grund för att påstå att de ansvariga inomprogramföretagen skulle brista i uppmärksamhet på det problem som härföreligger. Jag uppmärksammade t. ex. att programdirektören vid SverigesRiksradio svarade på en fråga i personaltidningen just rörde spänningen mellan gällande lagar och föreskrifter och enskildaproducenters personliga uppfattningar om hur programverksamheten skallutformas. Programdirektören uttalade därvid bl. a. följande:"De som arbetar inom Riksradion har i och med anställningen åtagit sig atttillämpa bestämmelserna i radiolagen och avtalet med staten om hurprogramverksamheten skall utövas. Är man inte beredd att följa bestämmelsernautan i stället väljer att 1* 1982/83. KrU1982/83:18 4 nonchalera dem och även förakta radionämndens utslag anserjag att man bör ompröva sin anställning som radioreporter." Han sammanfattar Riksradios syn på de anställdasförhållande till lag och avtal så här: "Den som inte vill eller inte ansersig kunna följa de lagar och avtal som styr programverksamheten skall hellerinte ha rätt att göra program." Jag delar den uppfattningen. Men det är inomprogramföretagen man har att dra de praktiska slutsatserna när det gäller brottmot gällande lag och avtal. svaradeutbildningsministern på en fråga (1981/82:406) av (vpk) som motbakgrund av förhållandena vid Radio ' (se nedan) frågade hur utbildningsministernbedömde yttrandefriheten inom radio/TV-bolagen och om han avsåg att föreslåförändringar i avtalet mellan, bolagen och staten, i och i sammansättningen av dess styrelser. I svaret framhölls bl. a. att ramen för Radiosoch dotterbolagens verksamhet anges i avtalet mellan staten och företaget.Avtalet syftar bl. a. till att trygga företagets integritet och ange de reglersom företaget måste följa. När det gäller att bedöma tillämpningen av de regler somfinns för programverksamheten är det radionämndens sak eller, då det gälleransvar för yttrandefrihetsbrott, allmän domstols, sade utbildningsministern. Han ansåg att yttrandefriheten är väl tillgodosedd med detregelsystem vi har . Regeringen har således, sades det, inte anledning attingripa i enskilda fall så länge inte bryter mot reglerna iradioavtalet. Att göra det skulle kunna vara ett hot mot yttrandefriheten. I denefterföljande debatten yttrade utbildningsministern följande. säger att vi behöveren ifrågasättande journalistik. Ja, självfallet. Men vi behöver också enjournalistik som, när den bedrivs i etermedierna, följer avtalets krav påsaklighet och opartiskhet. kritiserar den nya organisatoriskaordningen inom . Men för lokalradions del är det enoförändrad enhet. har inga nya funktioner. Det är fortfarande dessuppgift att bevaka att avtalet följs. Det är samma krav på saklighet ochopartiskhet som gällt tidigare. Så frågar hur jag ser på det förhållandetatt man skulle bryta mot avtalet när man säger att man inte kan svara försändningarna. Poängen här är att lokalradions ledning uppenbarligen anser attden inte kan ta ansvar för sändningarnas innehåll, därför att det har skett såmånga brott mot avtalets krav på saklighet och opartiskhet. Då står alltsåolika krav mot varandra, och det är lokalradions sak att göra de bedömningarsom erfordras. Hittillshar man inte vänt sig till regeringen i denna fråga. har vid två fillfällen (KrU 1973:42, KrU 1974:20) KrU1982/83:18 5 behandlat förslag om utredning av frågan om Radiobrutit mot avtalet med staten. Utskottet erinrade om att i 19 § i det då gällandeavtalet med staten fanns det en bestämmelse som kunde bringas i tillämpning avregeringen om det fanns skäl att anta att brutit mot avtalet.Vid båda tillfällena framhöll utskottet att 19 § i avtalet uppenbarligen varavsedd att tillämpas endast i extrema situationer. Någon sådan förelåg inteenligt utskottets mening. Utskottet avstyrkte ifrågavarande motioner somavslogs av . Moderata samlingspartiets ledamöter i utskottetreserverade sig mot utskottets beslut. Utredning rörande konflikten vid Radio utsågs f.programdirektören att vara opartisk utredare av konfliktenvid Radio detta år. Utredningsuppdraget redovisades i oktober1982 i utredningen våren-sommaren 1982. I ett inledande avsnitt ger utredaren följande bakgrundtill händelserna vid Radio . beslöt styrelsenför () att entlediga från hans befattningsom chef för (). Bo C. erbjöds andra uppgifter inom företaget. I den utsända presskommunikén läser man: "Det sominträffat i Radio är en unik företeelse." Det unika var, attRadionämnden (RN) hade granskat och "fällt" femton inslag i FrankGunnarssons satiriska programserie Kabaré Apropå, som sänts under hösten 1981.Av de femton inslagen ansågs elva strida mot kravet på god underhållning; fyrafälldes därför att de stred mot kravet på opartiskhet eller kravet på saklighet. Därtill kom, att Bo C. en månad tidigare (30.3.1982) hadefått en fällande dom i Tingsrätt för yttrandefrihetsbrottinnefattande förtal. Målet gällde ett inslag i serie. Om jag läser kommunikén rätt, sålåg det unika också däri, att de många klandrade programmen hade utgjort ettklart undantag i de tjugofyra stationernas mycket omfattande och i stort settklanderfria produktion. De fällda programmen hade också utgjort en mycketbegränsad del av RG:s totala utbud, framhöll kommunikén. Den unika företeelsen befanns vara mycket allvarlig.Styrelsen konstaterade att Bo C. inte på ett tillfredsställande sätt hadefullgjort det tillsyns- och utgivareansvar som åvilar lokälradiochefer. I själva verket inrymmer händelserna i ochStockholm en rad moment.som är unika i svensk radioshistoria. Unika i den meningen, att inget liknande inträffat . "domar" riktas mot bolaget, intemot enskilda ansvariga. I realiteten drabbar klandret producenten och ytterstden som har "tillsynsansvaret" för programmet i fråga. I fallet RGförelåg onekligen tre unika faktorer: att samma tillsynsansvarige (som också årjuridiskt ansvarig "programutgivare") under loppet av nuhade "fällts" för sammanlagt tjugoen inslag; att alla programmen hadesamma programledare och/eller producent, som dessutom ensameller tillsam- KrU1982/83:18 6 mans med andra författat sketcherna; och all denne alltsåhade tillåtits fortsätta att bryta mot reglerna. En fjärde unik faktor kankanske förtjäna att omnämnas: av de 24 lokalradiostationerna är RG den enda somhar haft en större produktion av "satiriska" program. Unika händelser ger inte sällan unika konsekvenser. Ensådan var, att RN inte bara fällde de femton inslagen , utan ocksåfann "skäl att till regeringen översända nu föreliggande beslut förkännedom". RN:s beslut är daterat den 29.4.1982. beslöt styrelsen på verkställandedirektören förslag 'att entlediga Bo C. Några timmarsenare utbröt strejk på RG: sändningen torsdagen den stoppadesgenom aktionen. En strejk på en lokalradiostation var inte en unik händelse.Unik var däremot strejken som följde dagen därpå vid RG, vid sju andrastationer och på företagets reportagebyrå i . Detta var, liksomstrejken dagen innan, en olovlig aktion. Den var, såvitt man kan förstå, direktinspirerad eller "organiserad" av RG:s personal. Tre dagars förhandlingar eller samtal följde mellanrepresentanter för LRAB:s ledning och vid . Några avdeltagarna torde vilja beteckna dessa möten- liksomen del följande-som ganskaunika med tanke på det språk som fördes av representanter för . Somunikt får man väl också betrakta det förhållandet att två av ledningen eftervarandra utsedda chefer aldrig tillträdde sin tjänst. Helt unik var företagsledningens, åtgärd att efter deförsta dagarnas samtal-förhandlingar stänga RG därför att man inte kunde fåfram en chef för stationen efter den entledigade Bo C. Under de som stationen var stängd, pågickförhandlingar mellan parterna. Man blev aldrig överens. Vad förhandlade man om?En modell, säger företagsledningen. I verkligheten rörde det sig om namn somman inte kunde enas om; namn på personer som skulle leda stationen. I slutvändan förklarade personalen att man skulle arbeta,men under protest, ty det som hade hänt Bo C. var ett justitiemord. Den 17 junibörjade RG sända igen. satte Lokalradions VD och styrelse eneffektfull och om man så vill unik slutpunkt på konflikten. Till ny chef för då , vilken under konflikten spelade en framträdanderoll som obarmhärtig kritiker av verkställande ledningen och styrelsen. I sin sammanfattning ifrågasätterutredaren vissa av de åtgärder som ledningen för lokalradion vidtog. Hanefterlyser sålunda en genomtänkt handlingsplan för Radio verksamhetnär chefen plötsligt entledigades. Beslutet att "ta över" stationenvar ytterst olyckligt, säger utredaren. Det var en fullkomligt unik händelse iradioarbetets historia och upprörde alla som arbetade på stationen. Med engenomtänkt plan för verksamheten efter Bo C:s entledigande hade ledningen medall säkerhet kunnat föra något så när lugna samtal med personalen. Beslutet att stänga stafionen var förhastat, anserutredaren. På fråga om integriteten och yttrandefriheten var hotade genomledningens agerande svarar utredaren nej. Liksom lokalradions verkställandedirektör menar han att om ledningen stillatigande hade funnit sig i deregelbrott som begicks av Radio , förtroendet för lokalradion skulleskadas på ett ödesdigert KrU1982/83:18 ' ' 7 Åtgärder avfrihetsinskränkande natur kunde bli följden. Vidare anförs följande. Varför skickades ingavarningssignaler till RG angående farorna med program? Dennafråga har ställts av många medarbetare och många utomstående. Enligtansvarsfördelningen mellan centrala ledningen och en lokalradiostation liggerdet direkta ansvaret hos programutgivaren på stationen. Ett"ingripande" med krav på särskild insyn i förväg hade varit möjligtoch, i skenet av vad som hände, välbetänkt. Ytterst är ju VD för ansvarigför att de utsedda programutgivarna sköter sitt åtagande. Men sådanaingripanden i förebyggande syfte är av naturliga skäl känsliga. Ju merenergiskt de hade drivits, desto häftigare får man förmoda att reaktionerna vidRG hade blivit. Ingripanden under själva programseriens gång hade knappastvarit befogade. Utredaren hävdar avslutningsvis atthändelserna vid Radio inte på något sätt visar att de principer somgäller för lokalradions organisation i skulle vara felaktiga. har i en skrivelsefill styrelse framfört sina synpunkter på utredningen omhändelserna vid Radio . I denna skrivelse framhåller styrelsen att utredningenklarlägger en samstämmighet i den principiella grundsynen då det gäller attvärna yttrandefriheten och integriteten. Detta är av väsentlig betydelse för enstyrelse som har att ta sitt ansvar för tillämpningen av gällande lagar och somavtalspart gentemot staten. Med anledning av utredarens kritiska synpunkter påledningens agerande anförs bl. a. följande. Styrelsen måste för att kunnafullfölja sitt ansvar - särskilt i tillspetsade situationer - utgå från att debeslut som fattas respekteras och lojalt genomförs i företaget. Detta för attstyrelsen skall kunna uppfylla det ansvar den har för verksamheten. Om så intesker undanröjes förutsättningarna för styrelsens arbete och ansvarstagande. Styrelsens uppfattning är att krifiken i detta hänseendemåste fillbakavisas med hänsyn till de handHngsmöjligheter som förelåg ochsvårigheten att i sådana unika, upprörda och snabbt förändrade situationerhandla efter en förutbestämd plan. Däremot visar erfarenheten av händelserna vid RadioGöteborg att det är angeläget att se över den organisation och de resurser somkrävs för att leda ett företag med ett så starkt decentraHserat ansvar somexisterar inom lokalradion. Inte minst för att förbättra kontakter, samordningoch samverkan är detta nödvändigt. Därför pågår en utredning i företaget om dencentrala ledningens organisation, samverkan mellan central ledning ochlokalradiochefer samt ledningsfunktionen vid lokalradiostationerna. Lokalradion har med nuvarande organisation fungerat 5-6 åroch även ur den synpunkten är det motiverat med en översyn avverksamhetsformerna i ett företag som snabbt byggts upp. Skrivelsen kommer, enligt vadutskottet inhämtat, att anmälas i styrelse i början av januari1983. KrU1982/83:18 8 I motion 1768 (s) förordas attriksdagen skall uttala sig för att frågan om en omprövning av gällande bestämmelseroch avtal mellan staten och radiobolagen bör aktualiseras om Radiooch speciellt () inte följer gällande bestämmelsereller underlåter att vidta åtgärder med anledning av radionämndens utslag.Motionärerna hänvisar i sin motivering särskilt till förhållandena vid RadioGöteborg som sänt ett antal program beträffande vilka radionämnden funnit attprogramföretaget brustit vid tillämpningen av 6 § radiolagen - som innehållerbl. a. krav på opartiskhet och saklighet i sändningsverksamheten - ellerbestämmelserna i gällande avtal (programmen har enHgt gängse terminologi"fällts" av radionämnden). - efter det att motionen avlämnats -utbröt en konflikt vid Radio , som utlöstes av att styrelsen för LRABentledigade chefen för från hans befattning. tillkallade en särskild utredare med uppgift att genomföraen redovisning och analys av konflikten. Utredningsuppdraget slutfördes ioktober 1982. Utskottet har i det föregående lämnat en redovisning förkonflikten samt för de förslag och synpunkter som utredaren fört fram. har i en skrivelse tillSveriges fört fram vissa synpunkter på utredningen. I skrivelsenanför styrelsen bl. a. att erfarenheten av händelserna vid Radio visaratt det är angeläget att se över den organisation och de resurser som krävs föratt leda ett företag med ett så starkt decentraliserat ansvar som existerarinom lokalradion. Inte minst för att förbättra kontakter, samordning ochsamverkan är detta nödvändigt. Därför pågår, påpekar styrelsen, en utredning iföretaget om den'centrala ledningens organisation, samverkan mellan centralledning och lokalradiochefer samt ledningsfunktionen vid lokalradiostationerna. Mot här angiven bakgrund konstaterar utskottet attåtgärder bl. a. av den art som mofionärerna efterlyser har vidtagits av LRAB:sledning. Motionen är ett uttryck för den reakfion som uppstår när enprogramserie får fortgå utan att åtgärder vidtas trots att radionämnden"fällt" program som ingår i serien. Utskottet vill med anledning av motionen understryka hurviktigt det är att radiolagens och radioavtalens bestämmelser efterlevs och attradionämndens beslut respekteras. Att så sker är en grundläggande förutsättningför den organisation av rundradioverksamheten som statsmakterna har lagt fast.I radiolagen och i de nu gällande avtalen har inte preciserats hur programföretagenskall handla för att uppfylla dessa krav. Självklart måste dock, somframhållits i ett frågesvar 1980, personer som deltar iprogramproduktionen vara medvetna om vilka förutsättningar som gäller för dennaoch vara beredda att respektera gällande programregler. KrU1982/83:18 9 Vad utskottet har anfört bör uppmärksammas i det arbetesom skall föregå tillkomsten av ett nytt radioavtal. att med anledning avmotion 1981/82:1768 som sin ' mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om efterlevnaden av radiolag och radioavtal. Närvarande: (m), (),(), (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), (), GunnarThollander (s), (m), (), (vpk), () och (). (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar "Mot här" och på s. 9 slutar "nyttradioavtal" bort ha följande lydelse: Med anledning av mofionen vill utskottet framhålla att denomorganisation av radions och televisionens verksamhet som beslutades år 1978har visat sig synnerligen olycklig. Uppsplittringen av på olikaprogrambolag liksom de nya riktlinjerna för programinnehållet ochinskränkningarna av yttrandefriheten i etermedia har lett till en ökad byråkratiseringoch ökade kostnader. I då de kommersiella krafterna växer sig alltstarkare har som samhällsinsfitution försvagats. Utskottet anseratt det är viktigt att slå vakt om integritet. ärenligt avtalet den instans där eventuella överträdelser skall påtalas. Genomatt uppgiften att granska programmen ligger hos ett fristående organ skyddasSveriges Radios självständighet gentemot politiska påtryckningar. Det förhållandet att radionämnden översände sitt beslutbeträffande program sända av Radio till regeringen kan enligtutskottets mening innebära ett hot mot integritet. En självklarutgångspunkt är att radiolagens och radioavtalens bestämmelser efterlevs ochätt radionämndens beslut respekteras. Utskottet vill dock understryka attyttrandefriheten och möjligheten även för krifiska röster att komma fill KrU1982/83:18 10 tals i etermedia är grundläggande principer för SverigesRadios programverksamhet som det är naturligt att slå vakt om. Med hänsyn till vad som anförts anser utskottet inte attdet finns skäl för att göra någon framställning fill regeringen medanledning av motion 1768. dels att utskottets hemställan bortha följande lydelse: au avslår motion 1981/82:1768.