bet · G601LU2 · 1982-12-31 00:00:00 — om lagreglering av ideella föreningar 1 motion 1981/82:2033 av GöstaBohman m. fl. (m) yrkas ätt hos regeringen anhåller om utredning ochförslag till ramlagstiftning om ideella föreningar. Remissyttranden över motionen har inhämtats från hovrättenöver och , i ,stiftelseutredningen (Ju 1975:01), i (LO),(), Centralorganisationen /SR,() och . har beretts tillfälle att yttra sig över motionen men haravstått från att avge yttrande. Motiveringen till motionsyrkandetfinns i motion 1981/82:2018. Där anförs inledningsvis att föreningsfrihetenutgör en viktig del av det demokratiska livet och att samhället också på olikasätt stöder organisationer och föreningar av skiftande slag. Stödet har enligtmotionen ökat avsevärt . Mot denna bakgrund är det, menar motionärerna, naturligt -inte minst i ett genomorganiserat samhälle som det svenska - att vissagrundläggande krav ställs på föreningarna, särskilt då det gäller sädana somerhåller betydande belopp för sin verksamhet från stat, landsting och kommun. I juridiskt hänseende skiljer manmellan ekonomiska föreningar och ideella föreningar. De ekonomiska föreningarnaregleras i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. För att en förening skallkunna registreras som ekonomisk förening fordras enligt 1 § att föreningen hartill ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom sådan ekonomiskverksamhet i vilken medlemmarna deltar som avnämare eller leverantörer ellermed egen arbetsinsats eller genom begagnande av föreningens tjänster eller påannat dylikt sätt. Det krävs alltså dels att föreningen bedriver ekonomiskverksamhet, dels att verksamheten skall syfta till att främja medlemmarnasekonomiska intressen. Saknas endera av dessa förutsättningar är föreningen attanse som en ideell förening. 1 1982/83. LU1982/83:2 2 Ideella föreningar omfattas inte avlagen om ekonomiska föreningar. Beträffande ideella föreningar liksom i frågaom stiftelser saknas en sådan detaljerad civilrättslig lagstiftning som finnsrörande aktiebolag och ekonomiska föreningar. Inte heller finns det ilagstiftningen någon definition av begreppet ideell förening. De ideella föreningarna kan delas in i två huvudgrupper.Dels finns sådana föreningar som har annat ändamål än att främja sinamedlemmars ekonomiska intressen, t. ex. föreningar för religionsutövning,politisk verksamhet, vetenskaplig forskning, välgörenhet, sällskapsliv, idrottoch , försvarsföreningar, kamratföreningar, djurskyddsföreningar m. fl.Dels finns föreningar som syftar till att främja sina medlemmars ekonomiskaintressen på annat sätt än genom ekonomisk verksamhet i lagens mening, t. ex.arbetsgivarföreningar, fackföreningar och branschsammanslutningar. I rättspraxis har ansetts att en ideellförening äger rättskapacitet då den har antagit stadgar som inte är alltförbristfälliga och valt styrelse. Förbindelser som ingås för en sådan föreningbinder endast föreningen, inte de enskilda medlemmarna. Om föreningen inteuppfyller nämnda förutsättningar - vanligt bland föreningar av enklare slag,såsom läsecirklar och svagt organiserade sällskapsföreningar - blir avtal somingås för föreningens räkning bindande endast för dem som har ingått dettaavtal. Enligt praxis anses vidare följande principer gälla. Styrelsen äger rättatt företräda föreningen om inte stadgarna säger något annat. Stadgarna avgörföreningens organisation och inre rättsförhållande. Styrelsen handhar löpandeärenden och andra ärenden som stadgan eller föreningsstämman anförtror denna. Iövrigt är föreningsstämman beslutande genom i regel enkel majoritet, om stadganinte föreskriver annat. Särskilt ingripande beslut, t. ex. ändring avföreningens ändamål, torde kräva samtycke från alla föreningsmedlemmar. Beslutsom strider mot föreningens ändamål eller som otillbörligt gynnar vissamedlemmar på andras bekostnad är ogiltiga, om inte alla medlemmar, eller i detsistnämnda fallet de vilkas rätt eftersatts, ger sitt samtycke. Frågor omideell förenings beslut att utesluta medlem kan prövas av domstol. Beträffandeföreningar med utpräglat ideell inriktning, närmast religiösa föreningar, hardet ansetts ankomma på föreningen själv att avgöra om en medlem bör uteslutas.Domstolsprövning av fackliga organisationers och liknande föreningars rätt attutesluta medlem har också förekommit (se bl. NJA 1977:129). som driver näringsverksamhet kan enligthandelsregisterlagen (1974:157) registreras i handelsregister. Vidare gällerenligt firmalagen (1974:156) att ideell förening som är näringsidkare förvärvarensamrätt till firma genom registrering eller inarbetning. Firmalagen stadgarockså att registrering av en näringsidkares firma inte får ske om firmaninnehåller något som är ägnat att uppfattas som bl. a. benämning på ideellförening eller liknande sammanslutning. Skyddet för en ideell förening isistnämnda LU1982/83:2 3 hänseende är inte beroende av om föreningen ärnäringsidkare. När man talar om föreningsrättsliga problem kan man avseinte bara frågor som rör förhållandet mellan en förening och dess medlemmareller som rör verkan mot utomstående av rättshandlingar som företagits påföreningens vägnar utan också vissa andra problem. Med termen föreningsrätt kansålunda avses den allmänna medborgerliga rätten att utan hinder ellerinblandning av offentlig myndighet sammansluta sig och verka för gemensammasyften i föreningar. För tydlighetens skull brukar termen föreningsfrihetanvändas för att beteckna det offentligrättsliga begreppet och för att markeraskillnaden till föreningsrätten i privaträttslig mening. Föreningsfriheteningår bland de grundläggande fri- och rättigheter som upptas i regeringsformen. Det privaträttsliga begreppet föreningsrätt förekommerockså inom arbetsrätten. Med föreningsrätt avses i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet (MBL) rätten för arbetsgivare och arbetstagareatt tillhöra arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation, utnyttja medlemskapetsamt verka för organisationen eller för bildandet av sådan organisation utan attbli utsatt för påtryckningar eller annan obehörig inblandning från motpart iarbetsförhållandet. Förening äger för egen del skydd i lagen endast så tillvida, att den inte är skyldig att tåla sådan kränkning av enskild arbetsgivareseller arbetstagares föreningsrätt som innebär intrång i dess verksamhet.Reglerna har enbart till syfte att skydda rätten att organisera sig (den s. k:positiva föreningsrätten) men ger inte något skydd för anspråk på att få varaoorganiserad eller för rätt att inte tillhöra viss förening (den s.k. negativaföreningsrätten). Frågan om en lagstiftning rörandeideella föreningar har åtskilliga gånger tagits upp till prövning i olikasammanhang. En redogörelse för frågans behandling finnsintagen i betänkande LU 1976/77:1. Behandlingen under förarbetena till lagen ommedbestämmande i arbetslivet redovisas i betänkande LU 1977/78:15. I har önskemål om en lagstiftning rörandeideella föreningar förts fram motionsvägen vid riksdag (LU 1971:14)och vid 1976/77, 1977/78och 1979/80års riksmöten (LU 1976/77:1,1977/78:15och1979/80:1). Motionerna vid riksdag och 1979/harremissbehand-lats. På förslag av utskottet har motionerna avslagits avriksdagen. Utskottet har vid behandlingen under de tre nämnda riksmötena bl. a.framhållit att frågan om en lagstiftning beträffande de ideella föreningarnahar samband med pågående utredningsarbete inom nya arbetsrättskommittén ochstiftelseutredningen. Enligt utskottets mening borde därför ett slutligtställningstagande till frågan anstå i avvaktan på statsmakternas beslut medanledning av de förslag som utredningarna kan komma att lägga fram. LU1982/83:2 4 Spörsmålet om en lagstiftningbeträffande ideella föreningar blev föremål för en fråga vid 1981/82 årsriksmöte. Bakgrunden till frågan var att preliminärtuteslutit några medlemmar för att de genomgått enfortbildningskurs. Vid besvarandet av frågan anförde justitieministern (rd1981/82:37) att den enskilde medlemmen enligt gällande rätt inte utan vidarekan uteslutas ur en facklig organisation och att det i sista hand ankommer påallmän domstol att pröva ett beslut om uteslutning. Justitieministern deladeriksdagens ovan angivna uppfattning att det finns skäl att vänta med eneventuell lagstiftning om ideella föreningar. Han uppgav vidare att man arbetarmed ett stort reformverk rörande hela det associationsrättsliga fältet, och hanfann det helt naturligt att man med tiden får en lag om ideella föreningar. lagen bör, menade justitieministern, självfallet också finnas allmännabestämmelser om skydd för den enskilde, ett skydd som han ansåg i storutsträckning finns också i gällande rätt. tillkallades en utredning,nya arbetsrättskommittén (A 1976:02), för att se över vissa frågor på detarbetsrättsliga området. I direktiven redovisas ett antal frågor som skall tasupp av utredningen. Härvid erinras bl. a. om att vid behandlingen avarbetsrättsreformen uttalat sig för fortsatt utredningsarbete rörande dennegativa föreningsrätten och föreningsrättsskyddet för arbetssökande. (Ju 1975:01), som tillkallats år 1975på begäran, har i uppdrag att företa en översyn av lagstiftningen omstiftelser. En viktig fråga som utredningen enligt direktiven skall taställning till är om stiftelse skall tillåtas för varjehandaändamål. Om stiftelseinstitutet begränsas bör utredningen pröva om samhälletkan delta i vissa stiftelsers förvaltning. I samband härmed skall också prövashur förvaltningen skall vara ordnad och om nuvarande regler beträffandeminimikrav om stadgarnas innehåll är tillfredsställande. Andra frågor som skallbehandlas av utredningen är bokföringsplikt och revision, möjligheter tillskadeståndstalan mot styrelseledamot i stiftelse samt behovet av bestämmelserom likvidation eller fusion. (I 1977:01) har i tilläggsdirektivår 1981 fått i uppdrag att göra en allmän översyn av lagstiftningen omekonomiska föreningar i syfte att framför allt åstadkomma en tidsenliglagstiftning om kooperativa föreningar. Utredningsarbetet bör enligt direktiveni första hand inriktas på en analys av vad som är karakteristiskt för denkooperativa företagsformen. Utredningens arbete bör utmynna i ett förslag tillny lagstiftning om ekonomiska föreningar. Utredningen bör vidare bl. a. göra engenomgång av den föreningsrättsliga lagstiftningen vid sidan av föreningslagenoch föreslå de följdändringar som kan visa sig påkallade. LU1982/83:2 5 i och och stiftelseutredningen tillstyrker att frågan om en ramlagstiftning omideella föreningar blir föremål för utredning. uppgeratt man inte motsätter sig att frågan utreds. LO, TCO och ./If avstyrkermotionen. /SR menar att resultatet av pågående utredningsarbete böravvaktas innan man tar ställning till frågan. Hovrätten över och Blekingeanser att det inte framkommit något nytt som aktualiserar behovet av enlagstiftning och avstår i övrigt från att göra någon ny värdering av behovet. Hovrätten över och Blekingeanför att hovrätten i yttrande till utskottet över motion omlagstiftning angående ideella föreningar uttalade att det då inte fanns behovav en generell lagstiftning för ideella föreningar. Hovrätten avstyrkte därförmotionen. Hovrätten uppger att man nu - mot bakgrund av det rådandearbetsläget -har inskränkt sin utredning till att bland hovrättens ledamöterinhämta uppgifter om det handlagts mål där frågor om rättsreglerför ideella föreningar varit aktuella. Härvid har framkommit att det inteförekommit något mål som föranletts av tveksamheter angående rådande rättslägebeträffande ideella föreningar. Hovrätten har således inte kunnat finna atterfarenheterna från domstolsarbetet ger vid handen att behov av generelllagstiftning eller ramlagstiftning om ideella föreningar föreligger.Motionärerna har enligt hovrätten inte heller påvisat att det efter hovrättensförra yttrande förekommit något som aktualiserar behovet av en sådan lagstiftning. Enligt yttrandet avstår hovrätten i övrigt från att göranågon ny värdering av behovet av lagstiftning. i framhåller att denideella föreningen har många fördelar i jämförelse med andra juridiska formerför verksamhet. menar att just avsaknaden av en civillagstiftningför ideella föreningar gör att reglerna för verksamheten kan anpassas på ettsätt som bäst passar intressenterna. har enligt mångarepresentanter för ideella föreningar förhört sig hos ommöjligheten att få föreningen registrerad. Som skäl uppges vanligen att bl. a.kommuner och banker kräver registrering för lån eller bidrag. Länsstyrelsenuppger att man vid registrering av ekonomiska föreningar i många fall fåranledning misstänka att föreningens ekonomiska verksamhet endast är en"papperskonstruktion" för att få en ideell förening registrerad medden rättsliga status som följer av registreringen och den trygghetlagstiftningen innebär för styrelseledamöter och övriga medlemmar. framhåller slutligen att de ideellaföreningarna har betydande uppgifter att fylla inom skiftande områden. Medhänsyn till föreningarnas växlande karaktär och syfte kan det enligtlänsstyrelsen emellertid vara svårt LU1982/83:2 6 att skapa gemensamma regler. vill trotsdetta tillstyrka att en utredning om ramlagstiftning kommer till stånd. Stiftelseiitredningen uppger i sitt yttrande att utredningenavser att avlämna ett betänkande . Enligt yttrandetkommer utredningen att föreslå att nya stiftelser i princip blirregistreringspliktiga och ställda under tillsyn. blirstiftelser bokföringsskyldiga och underkastade tvingande bestämmelser omredovisning och revision. Bestämmelserna har, anför utredningen, i huvudsakutformats med liknande bestämmelser i associationsrättslig lagstiftning somförebild. Utredningen har eftersträvat att så långt möjligt uppnå neutralitetmellan olika verksamhetsformer inom associationsrätten och denna angränsanderättsområden. För att uppnå neutralitet är detgivetvis värdefullt om alla former av associationsrättslig verksamhetunderkastades en lagstiftning som bygger på överensstämmande grundprinciper.Sett ur den aspekten är det en brist att ideella föreningar står helt utanförlagreglering. Denna brist förstärks om stiftelser blir underkastade en allmänlagreglering och ideella föreningar därmed blir ensamma om att vara oreglerade. Den omständigheten att ett närliggande rättsområde äroreglerat kan också inverka ogynnsamt när det gäller att uppnå vissa syften medden tänkta stiftelselagen. En grundtanke i denna är att man genom registreringoch årlig granskning av redovisningshandlingar skall kunna öka samhällets insyni och kontroll av stiftelser. Det kan enligt utredningens mening inte heltuteslutas att man i vissa fall kan tänkas kringgå dessa bestämmelser genom attsöka sig till ett oreglerat rättsområde. I stället för att väljastiftelseformen för en viss aktivitet lägger man aktiviteten i en ideellförening. är mot bakgrund av vad nu anförtsberedd att tillstyrka att man utreder om det föreligger något behov av enlagstiftning om ideella föreningar och i så fall hur den bör utformas. TCO och /SR erinrar i sinayttranden om att frågan om en reglering av de ideella föreningarnas verksamhethar varit aktuell tidigare. LO anför att argumenten för och emot en lagstiftning ärväl kända och inte behöver upprepas. Inte heller har enligt LO i sak något nyttinträffat som motiverar att frågan på nytt bör aktualiseras genom en utredning. TCO avstyrker motionärernas förslag och anför som skälhärtill att det varken i motionen eller i annat sammanhang har visats attavsaknaden av lagstiftning om ideella föreningar medfört missförhållanden elleratt motiv i övrigt skulle föreligga som skulle motivera en lagstiftning. Organisationerna hänvisar till nya arbetsrättskommitténsutredningsarbete. LO anser att motionen i den del den rör frågan om negativföreningsrätt redan på grund av detta bör avslås. /SR menar att frågan ominförande av en ramlagstiftning om ideella föreningar bör anstå i avvaktan påresultatet av utredningsarbetet. SAF uppger att föreningen iyttranden till utskottet över den aktuella frågan avstyrkt tanken pålagstiftning med LU1982/83:2 7 motiveringen att det inte förelågnågot påvisat behov av det. Föreningen menar fortfarande attdet saknas bärande grund för särskild lagstiftning rörande ideella föreningarsuppbyggnad och verksamhet. I själva verket synes det vara företeelser utanförramen för sådan lagstiftning som motionärerna har i åtanke för sitt förslag,exempelvis förekomsten av fackliga organisationsklausuler respektive"kollektiva" fackliga beslut om tillhörighet till visst politisktparti. Dylika företeelser kan - och bör -förbjudas eftersom de-inte hör hemma iett demokratiskt samhälle. Men förbud i sådana hänseenden kan mycket välgenomföras utan att vara beroende av att man utarbetar generella lagreglerrörande ideella föreningars uppbyggnad och verksamhet. Föreningenavstyrker sålunda bifall till förevarande motion. anför inte får något omfattande stöd från samhället och inte heller berörs avfrågan om negativ föreningsrätt. Föreningen har ingenting emot en utredning -till rimlig kostnad - men känner sig inte berörd i någon större omfattning. I betänkandet behandlas en motionvari yrkas att en utredning tillsätts med uppgift att lägga fram förslag ramlagstiftning om ideella föreningar. Motionärerna anser - mot bakgrund avsamhällets ökande stöd till organisationer och föreningar - att det ärnaturligt att vissa grundläggande krav ställs på föreningarna. Som framgår av den ovan (s. 1 f.) lämnade redogörelsenskiljer man i juridiskt hänseende mellan ekonomiska föreningar och ideellaföreningar. De förstnämnda föreningarna regleras i lagen (1951:308) omekonomiska föreningar. För att en förening skall kunna vinna registrering somekonomisk förening fordras dels att föreningen bedriver ekonomisk verksamhet,dels att verksamheten skall syfta till att främja medlemmarnas ekonomiskaintressen. Saknas någon av dessa förutsättningar är föreningen att anse som enideell förening. Till skillnad från vad som gäller beträffande de ekonomiskaföreningarna saknas en närmare lagreglering av de ideella föreningarna i civilrättsligthänseende. I rättspraxis har emellertid ansetts att en ideellförening äger rättskapacitet då den antagit stadgar som inte är alltförbristfälliga och valt styrelse. I praxis har vidare utbildats vissa normer förde ideella föreningarna, bl. a. när det gäller uteslutning av medlemmar. Frågan om en lagstiftning beträffande de ideellaföreningarna har tidigare aktualiserats i olika sammanhang. a. harspörsmålet med anledning av motioner prövats i vid fyra tillfällen,(LU 1979/80:1). Motionerna har på förslag av utskottet avslagitsav . Vid sin senaste behandlingav frågan pekade utskottet (LU1979/80:1 s. 11) bl. a. på att de ideella föreningarna är en viktig del av vårtsamhälle, att de LU1982/83:2 8 fullgör betydelsefulla uppgifter på många olika områden,samt att många ideella organisationer lagstiftningsvägen har kommit att få ettstarkt inflytande över samhällsutvecklingen. Utskottet ansåg- med hänsyn tillden roll de ideella föreningarna sålunda spelar i vårt land - att avsaknaden aven lagstiftning som reglerar de ideella föreningarna kan te sig mindretillfredsställande. Utskottet framhöll emellertid att en lagstiftning påområdet är förenad med åtskilliga svårigheter. Inte heller hade det framkommitnågra omständigheter som tydde på att avsaknaden av lagregler medfört någraväsentliga olägenheter. Enligt utskottets mening syntes det då inte föreligganågot behov av en lagreglering i fråga om ideella föreningar. Utskotteterinrade slutligen om nya arbetsrättskommitténs och stiftelseutredningensutredningsuppgifter och anförde att de förslag som dessa utredningar kan kommaatt lägga fram kan få betydelse vid prövningen av frågan huruvida en allmänreglering beträffande ideella föreningar bör komma till stånd. Utskottet ansågatt ett ställningstagande till frågan om lagreglering borde anstå i avvaktan påstatsmakternas beslut med anledning av de nämnda utredningarnas förslag. Enligt utskottets uppfattning ger varken motiveringen imotionen eller remissyttrandena över motionen vid handen att det skulle hatillkommit sådana nya omständigheter som motiverar att den begärda utredningennu bör komma till stånd. Inte heller i övrigt har, anser utskottet, framkommitnågot som bör föranleda att frångå sin tidigare intagna ståndpunkt.Ett ställningstagande till frågan om en lagreglering av ideella föreningar börsåledes alltjämt anstå bl. a. i avvaktan på statsmakternas beslut med anledningav de förslag som stiftelseutredningen och nya arbetsrättskommittén kommer attlägga fram. Båda kommittéerna kommer enligt vad utskottet erfarit att avslutasitt arbete . Utskottet vill tillägga att ocksåkooperationsutredningens översyn av lagen om ekonomiska föreningar kan fåbetydelse för frågan om en lagreglering av ideella föreningar. attriksdagen avslår motion 1981/82:2033. Närvarande: (), (), (), (), (), iGamleby (s), (), (), (),(), (), (), (), Per (vpk) och (). LU1982/83:2 9 , ,MonaS:t Cyr och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s, 7 börjar med "Frågan om" och på s, 8 slutar med"ideella föreningar." bort ha följande lydelse. Utskottet vill, liksom vid tidigare behandling av fråganom en lagstiftning beträffande ideella föreningar, framhålla att dessa föreningarär en viktig del av vårt samhälle. De fullgör betydelsefulla uppgifter på mångaolika områden, exempelvis inom facklig, politisk och humanitär verksamhet samtvid religionsutövning, vetenskaplig forskning och idrott. Utskottet hartidigare också konstaterat att många ideella organisationer lagstiftningsvägenhar kommit att få ett starkt inflytande över samhällsutvecklingen. Till dettakommer, som motionärerna har påpekat, att samhället på olika sätt stöderorganisationer och föreningar av skiftande slag. Såsom utskottet vid fleratillfällen förut har anfört, ter sig avsaknaden av en lagstiftning som reglerarde ideella föreningarna mindre tillfredsställande med hänsyn till den roll deideella föreningarna sålunda spelar i vårt land. En av de invändningar som har framförts mot enlagstiftning om ideella föreningar är att det inte skulle föreligga något behovav en sådan. Denna uppfattning har framförts av bl. a. SAF och de storafackliga organisationerna. Som framgår av stiftelseutredningens yttrande överden aktuella motionen kommer utredningen att lägga fram förslag om enlagreglering för stiftelser. Genomförs en sådan lagstiftning blir de ideellaföreningarnas verksamhet det enda rättsområde inom den associationsrättsligaoch närstående lagstiftning som kvarstår oreglerat. Att avsaknaden av enlagstiftning om ideella föreningar kan upplevas som en brist även från ideellaföreningars egna utgångspunkter framgår av remissyttrandet från länsstyrelseni . Vid en bedömning av behovet av en lagstiftning måsteenligt utskottets mening också de föreningsrättsliga aspekterna vägas in.Utskottet delar motionärernas uppfattning att föreningsfriheten utgör en viktigdel av vårt demokratiska liv. När stora ideella organisationer har getts ettbetydelsefullt inflytande eller rent av en maktposition i vissa hänseenden hardetta i allmänhet grundats på förutsättningen att organisationen i frågaföreträder ett stort antal medlemmar. Såväl för den enskilde medlemmen som församhället torde det vara av vikt att de beslut som fattas i ideellaorganisationer verkligen baserar sig på en medlemsopinion. börbeslutsfattandet ske med respekt för den enskildes ställning. Vissa nyligenuppmärksammade händelser - lärarförbunds uteslutning av medlemmar ochfall av konflikter rörande den negativa föreningsrätten - tyder enligtutskottets mening på att det kan erfordras ett förstärkt skydd av den enskildesmöjligheter att föra fram egna åsikter och uppträda på ett självständigt sättinom eller utom organisationerna. LU1982/83:2 10 skydd för den enskilde förefaller ligga helt i linje medde nya regler som stärker den enskildes inflytande på arbetsplatsen och somsyftar till att öka demokratin på det kommunala och statliga planet.