bet · G601UbU31 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:31 . omforskningsanslag, m. m. 1982/83:100 bil. 2 och bil. 10 samt prop.1982/83:120 bil. delsen anmälan till i proposition 1982/83:100 bilaga 2 (budgetdepartementet)under avsnittet Forskningsfrågor (punkt 14), delsförslag som regeringen förelagt i proposition 1982/83: 100. bilaga 10() under avsnittet Högskola och forskning punkterna E12E 21 och E 29-E 40, delsförslag som regeringen förelagt i proposition 1982/83: 120 bilaga 2() under avsnittet Högskola och forskning punkterna E15, E 20 och E 37, dels motioner som rörforskningsfrågor. 1.Vissa för forskning gemensamma frågor. Regeringen har - efter föredragning avstatsrådet - i proposition 1982/83: 100 bilaga tillfälle att ta del av vad som har anförts om forskningsfrågor.Vidare har i proposition 1982/83:100 bilaga 10 under avsnittet Högskola ochforskning statsrådet under rubriken frågor (s.371 374, 384389) och statsrådet under rubriken (s. 518-527) behandlat forskningsfrågor av allmän karaktär. 1982/83:581av m.fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 27. att som sin meningger regeringen till känna att det skall finnas möjlighet, om särskilda skälfinns, att på arvodestjänst som assistent förordna antagna forskarstuderandemed doktorandtjänst saml forskarstuderande utan vare sig utbildningsbidrageller doktorandtjänst, 28. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande avmellanexamen/specialistexamen, 29. att hos regeringenbegär förslag till förändrad tjänsteorganisation för högskolan i huvudsak ienlighet med lärartjänstutredningens förslag varvid också bör beaktas vad som imotionen anförts om särskilda meriteringstjänster efter doktorsexamen, 30. ätt hos regeringenbegär förslag rörande sektorsforskningsmedlen i syfte att successivt föra överdessa till högskolan. 1 1982/83. UbU 1982/83:31 2 1982/83:942 av m.fl. (fp, s, m, c,vpk) vari yrkas att uttalar sig för att den s. k. fyrtiofemårsgränsenför utbildningsbidrag för forskning bör avskaffas. 1982/83:948 av m.fl. (c) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas 29. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande de mindre högskolornasforskningsanknytning, 30. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande områden som avsamhäUet bör prioriteras från forskningssynpunkt, 31. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande värdet av etttvärvetenskapligt arbetssätt, 32. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande särskildaforskarprofessurer där innehavaren helt kan ägna sig åt forskning. 1982/83:952 av (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsrörande krav pä bl.a. ökat utnyttjande av personer med forskamtbUdning. 1982/83:953 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen tUl känna vad som anförts om betydelsenav samverkan mellan den etablerade forskningen och amatörforskningen. 1982/83:1070av m.fl. (fp) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 7.att uttalar att utbildningsbidragen för doktorander fortsättningsvisskaU höjas så att de motsvarar den övre gränsen för utbUdningsbi-drag inomarbetsmarknadsutbildningen, ö.aii hos regeringen begär att loriianariucria lOr utianuska forskaresom vistas i för forskning skall ses över, 9.att begär att regeringen framlägger förslag till nylärartjänstorganisation inom högskolan. 1982/83; 1112 av m.fl. (c) vari -med hänvisning tiU vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottetremitterade motionen 1982/83:1111 - såvitt nu är i fråga yrkas 4.att riksdrgen beslutar att ta bort 45-årsgränsen för att få forskningsstipendier. 1982/83; 1901 av m.fl. (m) vari yrkasatt beslutar att utbildningsbidraget för doktorander knyts till denhögsta nivån för utbildningsbidraget inom arbetsmarknadsutbiidningen och attdenna anknytning finansieras genom att antalet utbildningsbidrag minskas med190. 1982/83; 1919 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att avlagddoktorsexamen skall ersätta innehav av tjänst somuniversitetslektor/motsvarande som grund för behörighet att innehaarvodestjänst som forskare i visst ämne m. m. 1982/83:2204 av GuUan m.fl (m, c, fp) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 3. att ger regeringen tUl känna vad som sagts ombehovet av stöd för forsknings- och utvecklingsarbete vid de medelstorahögskolorna, däribland vid högskolan i . Betydande resurser ställs varje årtill förfogande för forskning och utvecklingsarbete (FoU) inom ett flertaldepartements verksamhetsområden. Ansvaret för att förbättra regeringensöverblick och att samordna forskningsverksamheten har anförtrotts biträdandestatsministern, statsrådet . För att biträda i den politiskaberedningen av dessa frågor har förordnats en särskild statssekreterare inomstatsrådsberedningen. Vidare har regeringen beslutat att inrätta en nyforskningsberedning. Statliga insatser för forskning och utvecklingsarbete m.m. 1 proposifion 1982/83: 100 bUaga 2redovisas den nuvarande omfattningen av de statliga insatserna inom forskningoch forskamtbUdning. För innevarande budgetår anvisas 7725 milj. kr. tiU forskningoch utvecklingsarbete samt forskamtbildning. Det är 3,av alla anslag påstatsbudgeten. FoU-anslagens fördelning pä departement /83framgår av följande sammanställning; Industridepartementet (inkl. affärsverk) (inkl. affärsverk) Fr.o.m. hardepartementsindelningen ändrats (jfr SFS 1982:1177). UbU 1982/83:31 4 Som framgår av sammanställningen kanaliserashuvuddelen av de samlade FoU~anslagen om ca . via tredepartement' nämligen (ca . ),industridepartementet (ca .) och försvarsdepartementet (ca 1,5miljarder kr.). anvisas via vart och ett avjordbruks- och socialdepartementen och ungefär en kvarts miljard kr. från vartoch ett av arbetsmarknads-, bostads-, kommunikations- ochutrikesdepartementen. Statistiskacentralbyrån (SCB) har undersökt hur FoU-anslagen fördelar sig på olika ändamål.Den största delen ca . eller av anslagen - går tilländamålet "främjande av allmän vetenskaplig utveckling" (framför alltforskning vid universitet och högskolor). FoU-anslagens fördelning på ändamålför /83 framgår av följande sammanställning; Ändamål Milj. kr. Offentlig förvaltning,samhällsservice Jordbruk, skogsbruk, jakt,fiske Fysisk miljö, naturvård Socialvård, social miljö,trygghet Utforskning av Jorden ochatmosfären Kultur, massmedia, fritid Summa 7 725 100 I utgör de samlade FoU-satsningarna(offentligt och privat finansierade) av bruttonationalprodukten (BNP).Det innebär enligt proposition 1982/83:100 bilaga 2 att är ett av deländer i världen som satsar mest på FoU i förhållande till BNP. Enligtföredragande statsrådet har utvecklingen av ny teknik spelat en viktig roll förden ekonomiska tillväxten i vårt land. Det är nu angeläget med nya målmedvetnainsatser för att långsiktigt bredda och utveckla industriella ochtekniska potential. Sådana insatser kommer knappast att kunna ge snabbaeffekter och bidra till att lösa de nu aktuella ekonomiska problemen, men de ärnödvändiga för att på främja industriella konkurrenskraft.En högtstående forsknings- och utvecklingsverksamhet såväl vid universitetenoch högskolorna och andra offentligt finansierade organ som inom industrin ären förutsättning för att nå delta mål. Detsvenska samhället står enligt föredragande statsrådet också inför allvarligaproblem av annan art än näringspolitiska och ekonomisk-poli- UbU1982/83:31 5 Efterkrigstidens omstmkturering och urbaniseringhar visat sig ha många negativa effekter. Social utslagning, alkohol- ochdrogmissbruk är ett par exempel. En ökad belastning på den yttre miljön ocheffekter i arbetslivet av strukturförändringar i näringslivet är andra. Canceroch andra miljöbetingade sjukdomar har ökat. För att möta dessa och andraproblem krävs att ny kunskap tas fram genom forskning inom en rad olika områden.En vital forskning inom humaniora och samhällsvetenskap har också ett värde isig i ett demokrafiskt samhälle. I proposition 1982/83: 100 bilaga 2 ges en översiktligbild av regeringens förslag till resursförstärkningar inom hela FoU-området.Vissa seklorsor-gan för forskning redovisas särskilt. När det gäller den inledande allmänna redovisningen ibilaga 2 av proposition 1982/83:100 har utskottet inte funnit anledning tilluttalande. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning om att enförstärkning av den svenska forskningsverksamheten är nödvändig. Utskottetavser att i det följande behandla de förslag som regeringen förelagt riksdageni vad avser verksamhetsområde. Utskottet tar först upp tre motionsyrkanden av allmänkaraktär. Enligt motion 1982/83:581 (yrkande30) bör regeringen lägga fram principförslag om hur delar av den forskning somär knuten tiU sektorsorgan skall föras över till universitet och högskolor. Viden sådan överföring skulle sysselsättningen för nyutexaminerade doktorer ochför doktorander i viss utsträckning kunna lösas och samspelet mellan dentillämpade forskningen och grundforskningen säkras. Överföringen bör enligtmotionärerna ske successivt. Utskottet har fidigare uttalat (UbU 1981/82: 37, s. 38)att det är mycket viktigt att ett bättre planeringsunderiag än det nuvarandetas fram för kommande ställningstaganden till avvägningen avresurser för den inomvetenskapligt motiverade forskningen vid universitet ochhögskolor och resurser för den långsiktiga kunskapsuppbyggnad som motiveras avsektorsorganens och industrins behov. Regeringen har därför inför nästaforskningsproposition begärt långtidsbedömningar av forskningsverksamhetensutveckling från såväl sektorsorganen som högskolemyndigheterna. Som ett förstaled i ett sådant underlag har de sektoriella FoU-organen - som fill antalet ärnågot mer än hundra - redovisat långtidsbedömningar över sinforskningsverksamhet för budgetåren 1984/85-1988/ 89. Sektorsorganen haröversiktligt redovisat även den del av resp. sektors forskning som kankarakteriseras som långsiktig kunskapsuppbyggnad. Sektorsorganen har vidareangett denna forsknings omfattning i antal personår för personal meddoktorsexamen resp. personal som befinner sig i forskarutbildning, forskningensfördelning på ämnen eller problemområden samt forskningsutförande organ (t.ex. institution inom högskoleenhet). UbU 1982/83:31 6 Med hänvisning tiU vad som redovisats om förberedelsearbetetinför den forskningspoHtiska proposition som aviserats tiU nästa riksmöteföreslår utskottet att avslår motion 1982/83:581 yrkande 30. Enligt motion 1982/83:952 är samtliga poHfiskapartier överens om att det är nödvändigt att i ökad utsträckning satsa påforskning och forskamtbildning. Dagens forskamtbildning ger framför aUt enbred allmän kompetens i problemlösning, som är i hög grad användbar och börvara attrakfiv inom de flesta områden. kan det tfrågasättas omsamhället tar till vara den resurs som forskarutbildade personer utgör.Motionären förespråkar ett kraftigt ökat personalutbyte i form av s. k.kontaktverksamhet inte bara mellan högskolan och industrin utan även mellanhögskolan och övrig offenfiig sektor (administrafion, museer, bibliotek m.fl.insfitutioner). Det är vidare angeläget att kartlägga de områden inom denallmänna sektom där behov finns av en högre utbildningskompetens än den som nukrävs. Enligt motionären måste lönesättningen för de forskamtbildade vara sådanatt det för de gmndutbildade ter sig attraktivt att satsa på en relativt långfortsatt utbildning. föreslås som sin mening ge regeringen fill kännavad som i motionen anförts om ett ökat utnyttjande i samhället avforskamtbildade personer. Utskottetvill först erinra om att frågan om forskamtbildningens meritvärde har utrettsav kommittén om forskningens och forskarutbildningens situation i den nyahögskolan (ForskamtbUdningens meritvärde, SOU 1981:30). har i proposition 1981/82: 106 om forskning m. m. på gmndval avförslag från nämnda kommitté anfört följande om avslutad forskarutbildning ochbefordringsgmnderna förtjänst och skicklighet vid tiUsättning av statligtreglerad tjänst; Det är enligt min mening rimligt att den fid, dockhögst , som en forskarstuderande ägnar åt sin utbUdning vidtjänstetillsättning får likställas med tjänstgöring i stafiig tjänst. Härvidmåste givetvis samma principer gälla som vid annan förtjänstberäkning, dvs. attverksamhet inom samma område som den sökta tjänsten vanligen får ett högrevärde än verksamhet inom andra områden. Inte heUer finns det enligt min meningnågra hinder för att doktorsexamen härvid räknas som en särskild merit efterbeford-ringsgmnden skicklighet på samma sätt som särskilda insikter avbetydelse eUer lämplighet för den sökta tjänsten, som förvärvats ellerdokumenterats vid annan tjänstgöring, har ett meritvärde som skicklighet ävenom tjänstgöringen tUlgodoräknas som förtjänst. anslöt sig härtiU (UbU 1982/83:37, rskr1982/83:397). Enligt föredragande statsrådet talade många .skäl för att somföreslagits av nämnda kommitté genom ett cirkulär ge allmänna riktlinjer förbedömning av frågor sammanhängande med meritvärdet av forskarutbildning m.m.Frågan borde beredas ytterligare med utgångspunkt i ett ökat meritvärde förforskarutbildning. UbU1982/83:31 7 Civilministern har efterbemyndigande av regeringen tillkallat en särskild utredare för att se överbl.a. en del av de nuvarande principerna för värdering av meriter när statligtreglerade tjänster tillsätts. Enligt sina direktiv (Dir. 1983:9) skallutredaren också se över meritvärdet av bfa. deltidsarbete, vård av barn,studieledighetstid, språkkunskaper och utlandstjänstgöring m. m. Denytterligare beredningen av frågan om meritvärdet av forskamtbildningen vidtjänstetillsättning skall enligt vad utskottet erfarit ingå som ett led idenna översyn. Enligt direktiven skall utredarens arbete slutföras under år1983. Regeringen har uppdragit åtuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att med anledning av vad som anförts ibetänkandet Forskarutbildningens meritvärde vidta de åtgärder som änribetetfinner påkallade beträffande forskarutbildningens meritvärde för den enskildasektorn samt föreslå de åtgärder som bör vidtas dels beträffande forskarutbildningensmeritvärde för arbetsuppgifter inom områden som tidigare saknatforskningsanknytning, dels beträffande en särskild utbildningsgång eller enkortare variant av bibliotekarielinjen för den som har avlagt doktorsexamen. Regeringen har utfärdat en förordning medvissa föreskrifter om lektorstjänster i gymnasieskolan. Lönesättningen av stafiigt reglerade tjänster förforskamtbildade är en fråga för och berördapersonalorganisationer. Genom beslut av regering och riksdag (prop.1981/82:106, UbU 1981/82:37, rskr 1981/82:397) gjordes den verksamhet med s.k.kontaktforskare som tidigare bedrivits som försöksverksamhet reguljär (jfr Ds U1981:24 Kontaktforskare). Syftet med verksamheten är att bl.a. ställavetenskapligt tränad personal till förfogande för verksamhet inom skildaområden utanför högskolan. Regeringen har uppdragit åt UHÄatt utfärda de föreskrifter som erfordras för högskolans verksamhet medforskares kontakter med olika verksamheter utanför högskolan. Verksamheten medkontaktforskare har enligt proposition 1982/ 83: 100 visat sig vara enfungerande form för kunskapsöverföring från högskolan till en kategori företagoch myndigheter m.fl., som erfarenhetsmässigt mycket säUan utnyttjar FoU föratt utveckla sin verksamhet. För förstärkta resurser förkontaktforskarverksamheten beräknas 3,6 milj. kr. enligt proposifion 1982/83:100 bilaga 10 (s. 387 och 515, UbU 1982/83:30). Utskottet utgår från att regeringen efter vederbörligberedning anmäler för vilken ställning som har tagits till frågan omvissa aUmänna riktlinjer om forskamtbildningens meritvärde. Med hänvisning tilldet anförda föreslår utskottet att avslår motion 1982/83: 952. I motion 1982/83: 1070 (yrkande 8)begärs att de skattemässiga förhållandena för utländska forskare, som vistaskortare tid i för forskning skall ses över och att förslag tillåtgärder skall redovisas i den forskningspolitiska proposition som är aviseradtill . För ett litet land som Rättelse: S. 7, rad 26 Står: 1981:40 Rättat till: 1981:24 UbU1982/83:31 8 anses det nödvändigt att forskningserfarenheterkontinuerligt utbyts med andra länder. Ett vikfigt led i ett sådanterfarenhetsutbyte är att kunna ta emot utländska forskare i för att gedem möjlighet att delta i och berika vår forskningsverksamhet.Vittnesbörd från skilda företrädare för svensk forskning ger enligtmotionärerna dock vid handen att oberoende av det intresse som utländskaforskare kan fästa vid svensk forskning tvekar de att ta uppdrag i dåde anser att de svenska forskararvodena i kombination med våra skatter gör envistelse här alltför olönsam ekonomiskt sett. Utskottet vill först erinra om att frågor av detta slaghar lösts för en viss grupp forskare, nämligen ufiändska forskare vid (). SIPRLs utländska forskarefår förutom gmndlön - månadsersättning för ökade levnadskostnader samt bostadskostnadsersättning(motsv.) Ersättning kan utgå för barns skolgång samt för kostnaderför flyttning fill och frän . Genom beslut är dessakostnadsersättningar undantagna från skatteplikt (prop. 1979/80:106, SkU1979/80:48, rskr 1979/80:304). Reglerna gäller endast sådana forskare som äranställda på fidsbegränsade kontrakt. Enligt utskottets mening är det angeläget att de problemsnarast löses, som är förknippade med de skattemässiga förhåUandena förutländska forskare som är knutna till universitet ellerindustri i . Problemen har successivt ökat för universitetens delallteftersom nya dubbelbeskattningsavtal mellan och annat landtillkommit, enligt vilka utländska lärare och forskare beskattas i ochinte som förr under högst i hemlandet. Av skatteutskottets betänkande1982/83: 35 framgår att frågan har uppmärksammats inom ochatt avsikten är att ingående pröva frågan i syfte att nå en tillfredsställandelösning. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1982/83: 1070 yrkande 8. Prioriterade forskningsområden m. m. Genom de beslut regering ochriksdag fattade med anledning av proposition 1981/82: 106 om forskningm.m. fastlades vissa övergripande prioriteringar inom forskningsverksamheten(UbU 1981/82:37, rskr 1981/ 82: 397). Följande områden angavs i samband därmedsom högst prioriterade: Forskning som är en fömtsättning för och konsekvens avden starka nationella satsningen på teknisk utveckling. Forskning omviktiga problem inom social- och hälsovårdsområdet. Forskning omekologiska samband, särskilt grundläggande forskning om markekologi. UbU1982/83:31 9 Forskning omden offentliga verksamheten (dess styrning, ekonomi och förändring). Insatser förallmän volym- och kompetenshöjning inom det samhälls-vetenskaplig-humanistiskaområdet. Följandeområden angavs som högt prioriterade: Forskning omkulturyttringar och kulturfrågor. Forskning pålivsmedelsområdet (produktion, konsumtion, kostvanor och livsmedelspolitik). Forskningrörande jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen har uppdragit åt berördamyndigheter att svara för planering och genomförande av åtgärder inom deprioriterade områdena. Myndigheterna har till regeringen lämnat förslag tillåtgärder som anses böra genomföras under /84. En riktpunkt förplanering av åtgärder inom de prioriterade forskningsområdena har varit ettaviserat resurstill-' skott på sammanlagt 10 milj. kr. för /84. Av proposition 1982/83; 100 framgår att de förslag omanslag som av berörda myndigheter förs fram i fråga om de prioriteradeforskningsområdena uppgår till ett sammanlagt belopp av . Regeringens förslag i årets budgetproposition innebär ensammanlagd direkt förstärkning för de angivna prioriterade forskningsområdenamed 10 milj. kr. Medlen beräknas under anslag under tre huvudtitlar. Huvuddelenanvisas dock under anslag under huvudtitel, undervilken beräknas sammanlagt 7.3 milj. kr. Medlens fördelning mellan områden ochanslag framgår av bilaga 10 (s. 519-522) till proposition 1982/ 83:100. Chefen för har under anslagetForskning och utvecklingsarbete beräknat en ökning med 1,2 milj. kr. förforskning rörande vissa problem inom social- och hälsovård. Chefen förjordbruksdepartementet kommer vidare att under anslaget till skogs- ochjordbrukets forskningsråd beräkna 1,5 milj. kr. för forskning rörande område1. För de områden som i den forskningspolitiska propositionenföreslogs få något lägre prioritet än de första fem föreslås medel främst förutredning och planering under /84 (områdena 6 och 8). Vidareanmäls att chefen för jordbmksdepartementet har tillkallat ensärskild utredare med uppdrag att göra en översyn av livsmedelsforskning m. m.I avvaktan på resultatet av denna beräknas f.n. inga särskilda medel för område7. Enligt motion 1982/83:948 (yrkande 30) finns det f.n.flera angelägna områden som bör prioriteras från forskningssynpunkt. Blandsådana tänkbara områden nämner motionärerna sju, bl.a. arbetsmiljö,energiproduktion, kollektivtrafik, ekologi, småföretagsamhet. börenligt motionärerna som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts imotionen. UbU1982/83:31 10 Som utskottet har redovisattidigare har med anledning av den forskningspolitiska propositionenår 1982 fatlat beslut om vissa prioriterade forskningsområden som avses gälladen närmaste perioden. Beslutet bygger pä ett omfattande utredningsarbete. I enlångsiktig planering är det varken rimligt eller möjligt att göra omprioriteringarvarje är. Flera av de i motionen utpekade forskningsområdena täcks f. ö. redanav de prioriteringar som gjorts av . Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår motion 1982/83; 948 yrkande 30. Vad som i proposition 1982/83: 100biläga 10 anförts om tung vetenskaplig utrustning och inhemskacceleratorbaserad forskning har inte gett utskottet anledning till uttalande. Anslagen till forskning ochforskarutbildning inom utbildningsdepartementels verksamhetsområde föreslåsenligt proposition 1982/83; 100 öka med sammanlagt ca 125 milj. kr. utöverlöne- och prisomräkning. Framför allt kommer den föreslagna ökningen attinnebära förstärkningar av högskolans basresurser dvs. de medel med vilkahögskoleenheterna kan inrätta tjänster som docent eller forskarassistent samtbiträdestjänster och bekosta materiel m. m. i anslutning till forskning ochforskamtbildning -, studiefinansieringen i forskamtbildningen och anslagen tillforskningsrådsorganisationen. En betydande del av ökningen faller inom denaturvetenskapliga, medicinska och tekniska områdena men ävensamhällsvetenskap och humaniora berörs. För nästa budgetår föreslås ytterligare 17 tjänster somprofessor inom högskolan. De nya tjänsterna avser följande ämnen: allmänspråkvetenskap, administrativ databehandling, kardiologi. klinisk virologi,allmänmedicin, medicinsk rehabilitering särskilt fysikalisk medicin, biokemiskfarmakologi, mikrobiell geokemi, teoretisk ekologi, naturgeografi, datalogi,industriell elektronik, bioteknik, biomedicinsk instmmentleknik. industriellmarknadsföring, vatten i natur och samhälle samt kommunikation -överföring avinformation. Därutöver förordas att personliga tjänster som professor ersättsav professurer i ämnena vetenskapsteori, medeltidsarkeologi, perinatalmedicinoch talöverföring. Vidare föreslås en personlig tjänst som professor ineurokemi och neurotoxikologi. Under anslag till forskningsråd beräknas medelför tjänster som professor i utvecklingsfysiologi, teoretiskelemenlarpartikelfysik särskilt svag växelverkan, logik samtneutronspridningsfysik. I propositionen erinras vidare om att en ny modell föruppbyggnaden av forskning inom nya angelägna områden prövas sedan några årfillbaka (prop. 1979/80; 100 bil. 12, UbU 1979/80:20, rskr 1979/80:232). Dennainnebär att en högskoleenhet anvisas särskilda forskningsmedel i stället föratt en tjänst som professor inrättas. UbU1982/83:31 11 kan ett vidare forskningsområde anges än när resursernaknyts till en specialiserad tjänst. I detta sammanhang tar utskottetupp ytterligare tre motionsyrkanden om forskning som är av allmän karaktär. Enligt motion 1982/83:948 (yrkande31) bör som sin mening ge regeringen till känna att etttvärvetenskapligt arbetssätt bör stimuleras.