bet · G601NU35 · 1982-12-31 00:00:00 — a. att företagsbeskattnirtgert utformas annorlunda, attinformationsspridningen till småföretagen utvecklas, att förutsättningarna förinnovationsverksamheten i företagen förbättras och att principerna i den nyaanställningsskyddslagen skall ligga fast i fortsättningen. Motionärerna tordehärvid syfta på att den lag (1982:80) om anställningsskydd, som antogi och som ersatte lag i ämnet, innehåller vissabestämmelser som är ägnade att underlätta småföretagens verksamhet, exempelvisom provanställning och om tillfälliga anställnirtgar vid arbetstoppar. Som utskottet redovisat i det föregående har regeringen ibudgetpropositionen lagt fram riktlinjer för en ny industripolitik. Enhuvudtanke bakom dessa riktlinjer är att de gynrtsamma effekterna för svenskindustri av den devalvering som vidtogs fortsättnirtgsvis måstevärnas genom industri- och regionalpolitiska åtgärder av såväl generell somselektiv natur. Det gäller enligt programmet bl, a, att effektivisera detstatliga branschstödet och stödet till de små och medelstora företagen. Det finns,sägs det i propositionen, stora potentiella möjligheter inom företagssektornsom kan realiseras om det statliga småföretagsstödet blir effektivare. NU1982/83:35 29 Utskottet instämmer i detta ochvill understryka vikten av att arbetet på att stärka de små och medelstoraföretagens ställning fortsätter. Regeringen har, som framgått av den inledanderedogörelsen i detta betänkande, tagit initiativ till flera utredningarangående näringspolitikens utformning mera i detalj. Utredningsarbetet skallbedrivas skyndsamt och bör enligt utskottets mening kunnaresultera i åtgärder som gynnar bl. a. småföretagsamheten. I detta sammanhangbör vidare nämnas att regeringen har ombildat den s. k. småföretagsdelegationenoch gett den nya direktiv. Industriministerrt har i ett uttalartde dert 18 mars1983 framhållit att avsikten med den nya småföretagarpolitikert är att dertskall ingå som en väsentlig del i den industripolitik för industriell förnyelsevarom en proposition skall framläggas . Inom delegationens ram skallbildas särskilda arbetsgrupper. Arbetsgrupperna skall ta itu med sådana frågorsom industrins underleverantörer, nyföretagandet, de teknikbaserade företagen ochföretagsbeskattningen. Utskottet konstaterar att de förslag som har framlagts iden aktuella motionert i allt väsentligt syftar mot de mål som har ställts uppi propositiortcn. Utskottet är emellertid inte berett att nu ställa sig bakomde förslag av mer konkret natur som förs fram i motionert, vilken därföravstyrks. I samma motion föreslås ett tillkännagivande frånriksdagen av innebörd att de regionala utveckUngsfonderna som en av sinauppgifter skall ha att erbjuda nystartade företag hjälp på i första handbokförings- och skatteområdena. Utskottet vill erinra om att statens industriverk f. n.utreder frågor rörande utvecklingsfortderrtas serviceverksamhet (se s. 9).Regeringens avsikt är att i en proposition lägga fram förslagom utvecklingsfondernas organisation och verksamhet. Sådana frågor som den nunämnda torde komma att behandlas i det sammanhanget. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion 1982/83:2132 (c) i denna del. 1 motion 1982/83:2043 (c) föreslåsatt statsmakterna skall ge ekonomiskt stöd till en särskild informations- ochutbildningskampanj om småföretag, Kampanjert bör ertligt motionärerna utformasså att den blir lättillgänglig för allmänheten, exempelvis genom att kurser gesi utbildningsradions regi. En annan metod kunde vara att vidga utbildnirtgert iekonomiska frågor inom grund- och gymnasieskolan i denna riktning. Ert kampanjför ökad småföretagsutbildning skulle lämpligen paras med en allmän informationskampanjoni vad småföretagen betyder för . En utbildnirtgs- och irtformationsinsats av det slag somförespråkas i motionen skulle givetvis kunrta bidra till att öka intresset försmåföretagandet och dess villkor. Utskottet vill emellertid erinra om attsamhället under NU1982/83:35 30 det har gjort en rad insatser påutbildningsområdet för att stimulera till nyetablering av småföretag. Förpotentiella och redan etablerade företagare finns det ett rikt utbud av kurser.Flera studieförbund och högskolor har numera småföretagskurser. Högskolan iVäxjö har bildat ett centrum för småföretagsutveckling, som bl. a. skall bidratill att tillgodose småföretagspolitikens långsiktiga informationsbehov (prop.1981/82:118 s. 201). De regionala utvecklingsfonderna arrangerar flera gångerom året kortare "starta-eget-kurser" i sina resp. län. Dessutom harvissa utvecklingsfonder längre etableringskurser på upp till tio månader.Vidare har staterts' industriverk möjlighet att inom ramen för givna resurserprioritera informations- och utbildningsprogram av exempelvis det slag somföreslås i motionen. Utskottet har erfarit att industriverket tillsammans medutbildningsradion, Liber/i och f. n.plarterar en bred satsning pä eterförmedlad utbildning av presumtivaföretagsstartare. Utbildnirtgsinsatsen avses bli kompletterad med stödjandeaktiviteter av landets utvecklingsfonder. Med hänsyn till de åtgärder som härhar nämnts finns det enligt utskottets mening irtte artledning för riksdagenatt. nu göra nägot uttalande i linje med det som föreslås i motion 1982/83:2043(c). Denna avstyrks följaktligen. I motion 1982/83:1024 (m) erinrasom att serviceföretagsutredningen i ett betänkartde (SOU 1979:74)framhöll att de små och medelstora företagen ofta har svårigheter att fåtillgång till långfristiga krediter och riskvilligt kapital. Det är enligtmotionärerna väsentligt från konkurrenssynpunkt att de köpmän som så önskarkan agera självständigt och genom upplånirtg i ett från leverantörer friståendekreditinstitut minska sitt beroende av leverantörerna. En möjlighet är enligtmotionärerna att AB Handelskredit och dess systerföretag ges ökade möjlighetertill utlåning för investeringar. Motionärerna anför att man inte år efter årkan hålla på att utreda denna viktiga fråga. De vill ha ett omedelbartställningstagande från sida i frågan. Utskottet vill erinra om att motionsyrkanden rörandeHandelskreditgruppen har behandlats och avslagits av (NU1981/82:51, rskr 1981/82:417). hänvisade i motiverirtgen försitt avstyrkande bl. a. till att utredningen (E 1980:5) om de små ochmedelstora företagens finansiella situation (se s. 19) övervägde frågor om ABHandelskredit och dess systerinstitut (AB Järnhandelskredit, AB Textilkredit,AB Svensk Hotell- och Restaurautkredit samt ). Utskottet har erfarit att utredrtingen avser att avlämnaett betänkande eller juni och att den då lägger fram förslagrörartde de artgivna kreditinstituten. Förslaget samt regeringensställningstagande till detsamma bör enligt utskottets mening avvaktas. Motion1982/83:1024 (m) avstyrks följaktligen. NU1982/83:35 31 Kvinnor som företagare, m. m. Åtgärder inom ramen för deregionala utvecklingsfondernas verksamhet för att stimulera kvinnor att startaegna företag föreslås av i partimotionert 1982/83:688.Motiortärerna artser att förekomsten av kvinnliga företagare bör undersökas,att staten bör verka för kvinnlig representation i utvecklingsfondernasstyrelser och att varje fond bör ha ert särskild ansvarig för att stimulerakvinnligt företagande. På förslag av näringsutskottet (NU 1981/82:51) avslogriksdagen en motion (fp) av i huvudsak samma innebörd som den nuaktuella. När det gällde det i motiouen framförda kravet på kvinnligrepresentation i utvecklingsfondernas styrelser utgick utskottet från att såvälmän som kvinnor nominerades till dessa med utgångspunkt i de grundläggandeprinciper för styrelsernas sammansättning som hade fastställt isambartd med fondernas tillkomst. Vidare räknade utskottet med att såvälindustriverket och SIFU som utvecklingsfonderna skulle beakta alla möjligheteratt stimulera till nyföretagande och därvid uppmärksamma den potential förnyföretagande som finns bland kvinnor. Ett förslag om en utrednirtg av kvinnligföretagsamhet och dess framtida behov avstyrktes av utskottet med motiverirtgenatt det fick anses vara en uppgift för berörda myndigheter att väga behovet aven sådan utredning mot andra utredningsbehov. Det kan rtu nämnas attarbetsmarknadsdepartementet har gett ett bidrag till forskarevid för forskrting inom detta ämnesområde. Lika litet som anser utskottet att riksdagenhar anledrtirtg att göra nägot särskilt uttalande till förmån för kvinnligrepresentation i de regionala utvecklingsfondernas styrelser. I styrelsernabör, som näringsutskottet framhöll inför fondernas inrättande (NU1977/78:34 s. 19 f.), ingå personer med såväl professionellt företagskunnandesom kunskaper om resp. läns näringsliv, dess problem och utvecklingsmöjlighetersamt vidare representanter för länets arbetstagare och småföretagare. Utskottetanser det inte heller motiverat att kräva av fortderna att de har en tjänstemanmed särskilt ansvar för att stimulera kvinrtor att starta eller leda företag.Det får enligt utskottets mening ankomma på varje fond att avgöra om och ivilken utsträcknirtg mart vill tillgodose örtskemål härom. Vad gäller förslagetom en undersökning av förekomsten av företag med kvinnor i ledande ställninghänvisar utskottet till det forskningsprojekt vid som harnämrtts. Någort artledning för att ta ytterligare initiativ i ämnetföreligger enligt utskottets mening inte. Motion 1982/83:688 (fp) avstyrksdärför av utskottet. NU1982/83:35 32 Som framgår av redogörelsen i detföregående (s. 11) har avsevärda utredningsinsatser och fortsatt beredningägnats åt frågor om kooperationen i dess olika former. Huvudintresset hardärvid inriktats på åtgärder för att underlätta dels intern kapitalbildninginom de kooperativa företagen, dels tillförsel utifrån av kollektivt kapital.Genom de betänkanden som koope-ratiortsutrednirtgert (11977:01) har publiceratstår det klart att förbättrade möjligheter till kapitalförsörjrtirtg ar avvital betydelse för kooperationens fortsatta utveckling. tillsattes på begärart,föranledd av en motion (s) är 1976. Direktiven utfärdades av industriministerNils G, Åsling efter det regeringsskifte som inträffade samma år.Denne och ekonomi- och budgetmirtister svarade såsom föredragandeför en lagrådsremiss , innehållande förslag - på grundval avkooperationsutredningens huvudbetänkande - till lagändringar i tre avseenden,Gertom ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar skulle det blimöjligt för även andra än medlemmar att - i form av s, k, B-insatser -bidra medkapital till kooperativa företag. Genom ändring i reglementet (1959:293)angående allmänna pensionsfondens förvaltning skulle fjärde fortdstyrelsen, somhandhar fondens aktieplaceringar, beredas möjlighet att göra placerirtgar äverti B-artdelar i kooperativa föreningar, Dubbelbeskatt-nirtgen av utdelad vinst iekonomiska föreningar skulle lindras genom ändringar i kommunalskattelagen(1928:370), I den inledande presentationen i lagrädsremissen aviseradeindustriminister därutöver några andra förslag rörartde kooperatiortensom regeringen planerade att lägga fram. Det gällde bl, a. dels en motsvarighetför kooperationerts del till skattefondssparandet, dels en skattereduktion vidavsättning till medlemsinsatser i kooperativa föreningar. Efter regeringsskiftet återkalladeslagrådsremissen på förslag av industriminister . . Denne har,såsom också framgår av den redogörelsen (s. 14), i svar på en av NilsG. Åsling framställd interpellation redovisat motiven för denna åtgärd ochställt i utsikt att en proposition om kooperationen skall lämnas till riksdagensenast . Regeringens fortsatta beredningsarbete innefattaröverläggningar med företrädare för kooperationert. Tre motiortcr innehåller yrkanden om omedelbaralagstiftningsåtgärder eller framställnirtgar till regeringen i enlighet med deförslag som har berörts i det föregående. I tvä av dessa motioner framförsockså liksom i två artdra motioner - varav den ena frän allmänna motionstidenår - yrkanden som gäller löntagarägda eller arbetskooperativa företag.Till det ämnet återkommer utskottet i det följande. Mest detaljerad är partimotion 1982/83:803.Här begärs i första hand att skall göra ett uttalande om värdet avökad kooperativ verksamhet i samhället. Vidare föreslås - i anslutning till den NU1982/83:35 33 nämnda lagrädsremissen - omedelbara lagändrirtgar sä attB-insatser i kooperativa företag möjliggörs och så att allmänna pensionsfondensfjärde fondstyrelse kan placera 400 milj. kr. i sådana andelar. Riksdagenskulle vidare begära att regeringen lägger fram förslag till en lagändring sommedför ertkelbeskattning av räntart på de irtsatser som utgör kooperationensriskkapital. Genom principbeslut av skulle det slås fast dels attkooperativa företag skall få samma möjligheter som aktiebolag att dra nytta avett genom skattelättnader stimulerat sparande, dels att medlemmar i kooperativaföreningar skall få beskattningen av stadgeenliga insatser uppskjuten såvittgäller av insatsbeloppet. beklagar i sin partimotiort 1982/83:1615 omriktlinjer för näringspolitiken att lagrådsremissen rörande kooperationen haråterkallats. Statsmakternas ambition måste vara att skapa konkurreus på så likavillkor som möjligt mellan företag med olika ägarkonstruktion, menar motionärerna.De vill att skall uttala att det är angeläget att regeringen med detsnaraste presenterar förslag i den riktningen. Snarlikt är yrkartdet i motion 1982/83:2012 (s). Härrefereras vissa förslag av kooperationsutredningen, vilka delvis fördes vidarei den sedermera återkallade lagrådsremissen. Det rör sig om fem punkter -införande av B-insatser, inrättartde av ett statligt , enkelbeskattning av insatsräntor som överförs tillmedlemsinsatser, möjlighet till skattefortdssparartde samt åtgärder för attåstadkomma avsättrtirtgar till kooperativa kapitalfortder. Yrkartdet i dennamotion går ut pä att regeringert skall lägga fram förslag omkooperationen och dess kapitalförsörjning i syfte att de kooperativa företagenskall - med hänsyn tagen till sin särart - bli jämställda med de börsnoteradeaktiebolagen. Utskottet vill först slå fast att inte gärna kanomedelbart besluta om lagändringar i här berörda avseenden utan attberednirtgen av lagstiftningsfrågorna har fullföljts genom hörartde avlagrådet. Med detta konstaterande avstyrker utskottet motion 1982/83:803 (c)såvitt den går ut på omedelbara lagändrirtgar. Utskottet tar inte härigenomställning i sak till de förslag rörartde B-irtsatser i kooperativa företag ochom placeringar i sådana från allmänna pensionsfondens sida som de aktuellamotionsyrkandena avser. Det råder uppenbarligen en vittgående politisk ertighet omatt förutsätt-rtirtgarna för kooperationens kapitalförsörjning behöverförbättras i olika avseenden. Kooperationsutredrtingen har genom sina förslaglagt ert god grund för åtgärder på detta område. Den nuvarande regeringens intentionerhar kommit till klart uttryck genom industriminister . nyssberörda svar på en interpellatiort i ämrtet. Ert propositiort rörartdekooperationen och dess roll i samhället avses bli framlagd senast vårert 1984.Överläggningar mellan regeringen och de kooperativa organisationerna är ettviktigt led i förberedelserna. Utskottet finner det naturligt att riksdageninte i detta läge gör något särskilt uttalande i frågan utau avvaktar den 3 1982/83. NU1982/83:35 34 Allt talar för att denna kommeratt ge ett fylligt underlag för bedömning av de olika detaljfrågor som hartagits upp i motionerna 1982/83:803 (c) och 1982/83:2012 (s) och därmed förpositiva åtgärder från sida. De förslag till uttalanden och beslutrörande kooperationens kapitalförsörjning som framläggs i dessa motioner och imotion 1982/83:1615 (fp) avstyrks alltså av utskottet. Vid sidan av huvudgrenarna av densvenska kooperationen - konsumentkooperation, lantbrukskooperation ochbostadskooperation - har den form som bl. a. kallas arbetskooperationtilldragit sig särskild uppmärksamhet . Med ettarbetskooperativt företag avses ett företag som ägs av dem som arbetar iföretaget och vars organisation och mål baseras på de kooperativa principerna.Endast ett fåtal sådana företag finns i . Vidare begrepp som kaninnefatta dessa företag är löntagarägda företag och personalägda företag. 'finns en särskild delegation förarbetskooperation med uppgift att följa och bevaka utvecklingen när det gällerarbetskooperativa frågor och att ta initiativ till åtgärder på området.Verksamheten skall enligt direktiven bedrivas under en femårig försöksperiodsom varar t. o. m. . Delegationen svarar för en försöksverksamhet -innefattande visst ekonomiskt stöd - som bedrivs under medverkan av statensindustriverk och de regionala utvecklingsfonderna. Som redan nämnts föreligger flera motionsyrkanden rörandearbetskooperation. En av motionerna väcktes . Det ärmotion 1981/82:1933 (c), som syftar till en utredning av möjligheterna att deanställda ges förköpsrätt i fall då det är aktuellt att ett företag helt ellertill betydande del skall byta ägare. 1 partimotion 1982/83:803går ett yrkande ut på att regeringen skall ta fortsatta initiativ för attunderlätta bildandet av arbetskooperativa företag i sådana fall då ägaren till ettmindre företag önskar att de anställda skall överta verksamheten. Motionärernaskisserar vissa tekniska lösningar som skulle kunna bli aktuella i dessa fall.1 partimotion 1982/83:1615 begärs en utvärdering av löntagarägdaföretag. Sådana företag kan, säger motionärerna, ge väsentliga uppslag för ettfortsatt utvecklingsarbete inom bl. a. företagsdemokratin. Man borde därförstudera vilka speciella problem dessa företag har och hur problemen kanundanröjas. I motion 1982/83:338 (vpk) föreslås en undersökning avförutsättningarna för att kommun kan bli en försökskommun förarbetskooperativ. De nu berörda motionsyrkandena avser frågor inom detområde som bevakas av delegationen för arbetskooperation. Dess verksamhetgäller f. n. en femårsperiod av vilken återstår. Med hänsyn tilldet uppdrag som delegationen har fått och de olika aktiviteter som den bedriverfinns det NU1982/83:35 35 enligt utskottets uppfattning inte anledning för riksdagenatt nu göra någon framställnirtg till regeringen rörande arbetskooperativaföretag eller löntagarägda företag i övrigt. Utskottet avstyrker sålunda defyra motionsyrkanden som det är fråga om. 1 tre motioner framläggs yrkandenmed i huvudsak regional inriktning. De berörda regionerna är län.Göteborgsområdet och . De små och medelstora företagen i behöversärskilda statliga stödåtgärder, görs det gällande i motion 1982/83:1585 (s). 1motionen föreslås bl. a. att den regionala utvecklingsfonden i länet tillförsspeciella medel att användas i särskilt utsatta kommuner och att samhälletstödjer en utbyggnad av turistnäringen. Utskottet vill erinra om att samtliga länsstyrelser har iuppdrag att före utarbeta regionala industriprogram (ses. Inom ramen för uppdraget skall särskilt problemen ochutvecklirtgsmöjligheterna för sådana orter som domineras av ett enda eller ettfåtal företag belysas. Utredningsarbetet skall ske i samarbete med andraberörda statliga och kommunala organ i länet, med de regionalautvecklingsfonderna, med förekommande regionala utvecklings- ochinvestmentbolag samt med de fackliga organisationerrta och näringslivetsorganisatiorter i länet. Det program som skall utarbetas för länsvidkommande bör ertligt utskottets mertirtg kunna ge statsmakterna ett underlagför bedömning av huruvida särskilda stödåtgärder åt detta län är erforderliga.Utskottet har erfarit att man inom f. n. bereder frågor omsärskilt stöd till Bergslagen. anser utskottet, finnas anledning att isamband med dessa överväganden beakta problemen i . bördock inte nu göra ett sådant uttalande som begärs i motionen. Med sikte främst på närirtgspolitiska problem iGöteborgsregionen föreslås i motion 1982/83:2009 (vpk) att hosregeringen begär en samordnad industriplanering, innebärande dels att varvens,rederiernas och hamnarnas verksamhet ingår i en samhällsplan för utrikeshandeloch transporter, dels att hänsyn tas till den tunga industrins behov avförnyelse satnt till denna industris miljöproblem och energisituation. Motsvarande yrkanden har avslagits avriksdagen (NU 1980/81:64.1981/82:34). har vid båda dessatillfällen uttalat att motionärerna hade fäst uppmärksamheten på viktigasamband, som kanske irtte alltid vunnit tillräckligt beaktande, men attutskottet ändå inte kunde ställa sig bakom de mycket långtgående krav på nyaplaneringsinsatser som motionärerna hade föreslagit. Det finrts enligtutskottets meuing skäl att upprepa dessa synpunkter. vill utskottetpåpeka att det inom länsstyrelserna pågående arbetet med utformningen av regionalaindustri- NU1982/83:35 36 program bör kunna visa sig ha betydelse när det gäller attfå en bättre samordning av industriplanerirtgert irtom lärt. Pågrundval av det artförda avstyrker utskottet motionen. Regeringen bör enligt ett förslag i motion 1982/83:2032(s) anmodas att utreda och framlägga förslag om inrättande av en industriellutvecklingsfond för . Fonden skulle efter förebild av Norrlandsfortdenbl. a. dels verka för utveckling och differentierirtg av det gotländskanäringslivet genom att stödja etableringar och utbyggnad av industriellproduktion och service, dels stödja forsknirtgsarbete som syftar tillvidareförädlirtg av gotländska råvarutillgångar. Ert särskild utveckliugsavgiftpå uttag av s. k., oersättliga naturtillgångar på skulle finansieraverksamheten. Förslag om inrättande av en fond för främjande av detgotländska näringslivet, finansierad genom avgifter för utvinnirtg av råvaror,har tidigare framlagts i motioner aren 1976 och 1977. Yrkandena avslogs avriksdagen. anförde (NU 1975:16 s. 94,1976/77:30 s. 52) bl. a. att utskottet hade förståelse för syftet medmotionerna - att stimulera det gotländska näringslivet. Utskottet hänvisadeemellertid till att Norrlandsfonden, som även däåberopades som förebild, hade en speciell bakgrund och inte borde tjäna sommönster för en ny inrättning i en region som i så hög grad skiljer sig frånNorrlartd vad gäller rtaturresurser och rtärirtgslivsstruktur. Utskottet firtner att dessa synpunkter fortfarande ägergiltighet. Därutöver -vill utskottet erinra om att de regionalautvecklingsfonderna har inrättats sedan senast behandlade motsvarandeyrkande. Utskottet anser inte att det, vid sidan av den regionalautvecklingsfonden i , bör inrättas en fond av det slag motionärernaföreslår. På grundval av det anförda avstyrks motionen. I motion 1982/83:1106 (vpk) hemställs att frågan om ett ökatsamhällsin-flytartde över läkemedelsirtdustrirts forskning, utvecklingsarbete,information och marknadsföring blir föremål för en parlamerttarisk utredning.Därvid bör enligt motionärerrta även frågan om hela läkemedelsindustrinsförstatligande belysas. Utskottet har erfarit att denna fråga kommer att prövasgenom regeringens försorg. Enligt utskottets mening bör därvid inriktrtirtgertvara att samhällets roll irtom läkemedelsirtdustrirt skall vidgas, i förstahartd irtom forskrtirtgs- och utvecklirtgsarbetet. Motiortcrt avstyrks medhänvisning till det anförda. NU1982/83:35 37 Ett yrkande i motion 1982/83:491(s) rörande behovet av ökad samverkan inom gummi- och plastindustrin motiverasmed att en sådart samverkan är nödvändig om den industriella kapaciteten inombranschen skall upprätthållas och utvecklas. Samarbetet skulle främst gällablandningsverksamheten, försäljningen och exporten. Regerirtgen bör enligtmotionären ta erforderliga initiativ. Utskottet vill, i likhet med motionären, understrykabetydelsen av att har en livskraftig gummi- och plastindustri. Medhänsyn till de delvis branschspecifika problem som präglar branschen bör enligtutskottets mertirtg ett visst mått av samarbete inom denrta eftersträvas,vilket dock inte får leda till att konkurrenselementet på den svenska marknadeneftersatts. Vissa rationaliseringsvinster bör emellertid kunna uppnås,exempelvis genom samordnade verktygsinköp och genom samverkan på exportsidan.Det bör i första hand ankomma på de ertskilda företagen och branschens egnaorgan att se till att det erforderliga samarbetet kommer till stånd.