bet · G601LU22 · 1982-12-31 00:00:00 — om lagreglering av ideella föreningar 1 betänkandet behandlas motion1982/83:441 och 1982/83:718 i vilka tas upp frågan om en lagreglering avideella föreningar. I motion 1982183:441 av () och AllanEkström (m) yrkas att hos regeringen begär utredning omramlagstiftning för ideella organisationer. I motion 1982/83:718 av () och AllanÅkeriind (m) yrkas att hos regeringen begär att frågan omramlagstiftning för ideella föreningar utreds. Motionärerna anser att det finns ett behov avgrundläggande regler beträffande de idella föreningarnas status och verksamhetinte minst med hänsyn till den stora roll som många föreningar, bland demfackliga, spelar i dagens samhälle. Behovet av en lagreglering är särskiltframträdande när det gäller förhållandet mellan föreningen och de egnamedlemmarna. Viktiga frågor som behöver regleras är t. ex. medlems bundenhet avbeslut som fattas utan medlems direkta medverkan och medlems inträde i ochuteslutning ur förening. I motionerna påpekas också att stiftelseutredningeninom kort kommer att lägga fram förslag till lagreglering om stiftelser. Om detförslaget genomförs blir, framhåller motionärerna, de idella föreningarnasverksamhet den enda del inom associationsrätten och närstående rättsområdensom kvarstår oreglerad. I juridiskt hänseende skiljer manmellan ekonomiska föreningar och ideella föreningar. De ekonomiska föreningarnaregleras i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. För att en förening skallkunna registreras som ekonomisk förening fordras enligt 1 § att föreningen hartill ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom sådan ekonomiskverksamhet i vilken medlemmarna deltar som avnämare eller leverantörer ellermed egen arbetsinsats eller genom begagnande av föreningens tjänster eller påannat dylikt sätt. Det krävs alltså dels att föreningen bedriver ekonomiskverksamhet, dels att verksamheten skall syfta till att främja medlemmarnasekonomiska intressen. Saknas endera av dessa förutsättningar är föreningen attanse som en ideell förening. Ideella föreningar omfattas inte av lagen om ekonomiskaföreningar. Beträffande ideella föreningar liksom i fråga om stiftelser saknasen sådan 1 1982/83. LU1982/83:22 2 detaljerad civilrättslig lagstiftning som finns rörandeaktiebolag och ekonomiska föreningar. Inte heller finns det i lagstiftningennågon definition av begreppet ideell förening. De ideella föreningarna kan delas in i två huvudgrupper.Dels finns sådana föreningar som har annat ändamål än att främja sinamedlemmars ekonomiska intressen, t. ex. föreningar för religionsutövning,politisk verksamhet, vetenskaplig forskning, välgörenhet, sällskapsliv, idrottoch , försvarsföreningar, kamratföreningar, djurskyddsföreningar m. fl.Dels finns föreningar som syftar till att främja sina medlemmars ekonomiskaintressen på annat sätt än genom ekonomisk verksamhet i lagens mening, t. ex.arbetsgivarföreningar, fackföreningar och branschsammanslutningar. 1 rättspraxis har ansetts att en ideellförening äger rättskapacitet då den har antagit stadgar som inte är alltförbristfälliga och valt styrelse. Förbindelser som ingås för en sådan föreningbinder endast föreningen, inte de enskilda medlemmarna. Om föreningen inteuppfyller nämnda förutsättningar - vanligt bland föreningar av enklare slag,såsom läsecirklar och svagt organiserade sällskapsföreningar - blir avtal somingås för föreningens räkning bindande endast för dem som har ingått dettaavtal. Enligt praxis anses vidare följande principer gälla. Styrelsen äger rättatt företräda föreningen om inte stadgarna säger något annat. Stadgarna avgörföreningens organisation och inre rättsförhållande. Styrelsen handhar löpandeärenden och andra ärenden som stadgan eller föreningsstämman anförtror denna. 1övrigt är föreningsstämman beslutande genom i regel enkel majoritet, om stadganinte föreskriver annat. Särskilt ingripande beslut, t. ex. ändring avföreningens ändamål, torde kräva samtyckte från alla föreningsmedlemmar. Beslutsom strider mot föreningens ändamål eller som otillbörligt gynnar vissamedlemmar på andras bekostnad är ogiltiga, om inte alla medlemmar, eller i detsistnämnda fallet de vilkas rätt eftersatts, ger sitt samtycke. Frågor om ideellförenings beslut att utesluta medlem kan prövas av domstol. Beträffandeföreningar med utpräglat ideell inriktning, närmast religiösa föreningar, hardet ansetts ankomma på föreningeii själv att avgöra om en medlem bör uteslutas.Domstolsprövning av fackliga organisationers och liknande föreningars rätt attutesluta medlem har också förekommit (se bl. NJA 1977:129). som driver näringsverksamhet kan enligthandelsregisterlagen (1974:157) registreras i handelsregister. Vidare gällerenligt firmalagen (1974:156) att ideell förening som är näringsidkare förvärvarensamrätt till firma genom registrering eller inarbetning. Firmalagen stadgarockså att registrering av en näringsidkares firma inte får ske om firmaninnehåller något som är ägnat att uppfattas som bl. a. benämning på ideellförening eller liknande sammanslutning. Skyddet för en ideell förening är inte beroende av om föreningen är näringsidkare. När mantalar om föreningsrättsliga problem kan man avse inte bara frågor LU1982/83:22 3 som rör förhållandet mellan en förening och dess medlemmareller som rör verkan mot utomstående av rättshandlingar som företagits påföreningens vägnar utan också vissa andra problem, Med termen föreningsrätt kansålunda avses den allmänna medborgerliga rätten att utan hinder ellerinblandning av offentlig myndighet sammansluta sig och verka för gemensammasyften i föreningar. För tydlighetens skull brukar termen föreningsfrihetanvändas för att beteckna det offentligrättsliga begreppet och för att markeraskillnaden till föreningsrätten i privaträttslig mening. Föreningsfriheteningår bland de grundläggande fri- och rättigheter som upptas i regeringsformen. Det privaträttsliga begreppet föreningsrätt förekommerockså inom arbetsrätten. Med föreningsrätt avses i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet (MBL) rätten för arbetsgivare och arbetstagareatt tillhöra arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation, utnyttja medlemskapetsamt verka för organisationen eller för bildandet av sådan organisation utanatt bli utsatt för påtryckningar eller annan obehörig inblandning från motparti arbetsförhållandet. Förening äger för egen del skydd i lagen endast så tillvida, att den inte är skyldig att tåla sådan kränkning av enskild arbetsgivareseller arbetstagares föreningsrätt som innebär intrång i dess verksamhet.Reglerna har enbart till syfte att skydda rätten att organisera sig (den s, k.positiva föreningsrätten) men ger inte något skydd för anspråk på att få varaoorganiserad eller för rätt att inte tillhöra viss förening (den s, k. negativaföreningsrätten). Frågan om en lagstiftning rörandeideella föreningar har åtskilliga gånger tagits upp till prövning i olikasammanhang. Senast prövades frågan då avslog ettmotionsyrkande av samma innebörd som de nu föreliggande. För en närmareredogörelse för frågans tidigare behandling hänvisas till utskottets betänkandeLU 1982/83:2. har tidigareframhållit att det arbete som bedrivs av nya arbetsrättskommittén,stiftelseutredningen och kooperationsutredningen kan få betydelse för frågan omen lagreglering av ideella föreningar. En redogörelse för utredningarnas direktivfinns intagen i betänkandet LU 1982/83:2, Nya arbetsrättskommittén har slutfört sitt uppdraggenom att avge betänkandet (SOU 1982:60) MBL i utveckling. Kommittén hade idirektiven bl, a, fått i uppdrag att överväga frågorna om skydd för den s, k,negativa föreningsrätten och om föreningsrättsskydd för arbetssökande, 1betänkandet finner kommittén i likhet med den förra arbetsrättskommittén attdet inte LU1982/83:22 4 finns anledning att föreslå lagregler som tar sikte på dennegativa föreningsrätten och föreningsrättsskyddet för arbetssökande. Vadgäller användningen av s, k, organisationsklausuler i kollektivavtalunderstryker kommittén betydelsen av att facklig anslutning skall varafrivillig och bero av den enskildes bestämmanderätt. Kommittén vill dock inteförorda ett lagfäst förbud mot organisationsklausuler, I betänkandet diskuterasäven frågan om bevisbördan i föreningsrättsmål. Kommittén drar den slutsatsenatt det är mest naturligt att se detta spörsmål som en rättstillämpningsfrågavarför någon lagreglering inte bör komma till stånd. 1 betänkandet behandlas tvåmotioner vari yrkas att en utredning tillsätts med,uppgift att lägga framförslag till en ramlagstiftning om ideella föreningar. Frågan om en lagstiftning beträffande de ideellaföreningarna har tidigare aktualiserats i olika sammanhang. Bl, a, harspörsmålet med anledning av motioner prövats i vid fem tillfällen,(LU 1982/83:2), Motionerna.har på förslag av utskottetavslagits av . Vid den senaste riksdagsbehandlingen anförde utskottet bl.a, att ett ställningstagande till frågan orn en lagreglering av ideellaföreningar borde anstå i avvaktan på statsmakternas beslut med anledning av de förslagsom stiftelseutredningen och nya arbetsrättskommittén skulle komma att läggafram. Utskottet tillade att också kooperationsutredningens översyn av lagen omekonomiska föreningar kan fä betydelse för frågan. Sedan utskottet senast behandlade frågan har nyaarbetsrättskommittén avlämnat sitt slutbetänkande (se ovan s, 3 och 4), Någotslutligt beslut med anledning av betänkandet har ännu inte fattats avregeringen. Enligt utskottets mening ger inte motiveringarna imotionerna vid handen att det har tillkommit sådana nya omständigheter att denbegärda utredningen nu bör komma till stånd. Inte heller i övrigt har, anserutskottet, något framkommit som bör föranleda att frångå sin tidigareintagna ståndpunkt. Utskottethemställer på grund av det anförda attriksdagen avslår motionerna 1982/83:441 och 1982/83:718, LU1982/83:22 . Närvarande: (), (), ()*, (), (), iGamleby (s), ()*, (), (), (), ()*, (), PerIsraelsson (vpk)*, () och i (m). * Ej närvarande vid betänkandets justering , , och i (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 4 börjar med "Sedan utskottet", och slutar med"intagna ståndpunkt" bort ha följande lydelse: Utskottet vill, liksom vid tidigare behandling av fråganom en lagstiftning beträffande ideella föreningar, framhålla att dessaföreningar är en viktig del av vårt samhälle. De fullgör betydelsefullauppgifter på många olika områden, exempelvis inom facklig, politisk ochhumanitär verksamhet samt vid religionsutövning, vetenskaplig forskning ochidrott. Utskottet har tidigare också konstaterat att många ideella organisationerlagstiftningsvägen har kommit att få ett starkt inflytande översamhällsutvecklingen. Till detta kommer, som motionärerna har påpekat, attsamhället på olika sätt stöder organisationer och föreningar av skiftande slag. Trots den betydelse som sålunda är att tillmäta olikaorganisationer saknas normer av grundläggande karaktär som rör sådanaelementära ämnen som den enskildes ställning i förhållande till organisationen.För associationer av annan typ är läget det motsatta. För aktiebolag ochekonomiska föreningar föreligger t. ex. noggrann lagreglering. Avsaknaden avregler angår sådana centrala ämnen som den enskildes rätt att inträda i,kvarstanna i eller utträda ur en förening och hans rätt att slippa bli anslutentill en förening mot sin vilja (negativ föreningsrätt, kollektivanslutning).Detsamma gäller förekomsten av s. k. organisationsklausuler av innebörd attarbetsgivaren förbinder sig att icke anställa personer som ej tillhör denavtalsslutande arbetstagarorganisationen. Mot denna bakgrund saknas anledning att motsätta sig ettkrav på utredning. Det går inte heller längre att mot ett sådant krav åberopaatt nya arbetsrättskommittén vore i färd med att överväga frågan om negativföreningsrätt, eftersom kommittén avslutat sitt arbete utan attpresentera en lösning av de problem som föranledde denna del av kommitténsuppdrag. Berättande den närmare inriktningen av utredningsarbetetvill utskottet framhålla att tyngdpunkten i en eventuell lagreglering bör liggai det som från samhällets sida är mest skyddsvärt, nämligen den enskildemedlemmens LU1982/83:22 6 ställning i förhållande till organisationen. Andraangelägna uppgifter för utredningen bör vara att utforma bestämmelser ommedlems inträde i, avgång från och uteslutning ur förening, medlems bundenhetav beslut som fattats utan hans medverkan, förhållandet till tredje man,skadeståndsskyldighet, firmateckning, ansvarighet för uppkomna förbindelseroch föreningens upplösning. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämmaformerna för utredningsarbetets bedrivande. Vad utskottet sålunda anfört börges regeringen till känna. dels att utskottet bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1982/83:441 och 1982/ 83:718 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört angående utredning om ramlagstiftning för ideellaföreningar. , (samtliga c) anför: Vid ett flertal tillfällen, senasthösten 1982, har på lagutskottets hemställan avslagit motionskrav omutredning av frågan om ramlagstiftning för ideella organisationer. Motiv föravslagen har varit att man velat avvakta statsmakternas beslut med anledning avde förslag som stiftelseutredningen och nya arbetsrättskommittén skulle kommaatt lägga fram. hänvisades även till kooperationsutredningenspågående arbete. Vi vill betona att avvisandena av motionskraven ejinneburit att i princip uttalat sig emot någon form av lagstiftninggällande ideella föreningar utan endast att ett ställningstagande till fråganskulle anstå i avvaktan på resultatet av nämnda utredningar. Justitieminister uttalade sammauppfattning i en frågedebatt i . Men han framhöll därvidäven att han fann det naturligt att vi med tiden får en lag om ideellaföreningar i vilken bl. a. skall finnas allmänna bestämmelser om skydd för denenskilde. Vi delar dåvarande justitieministerns uppfattning ochanser att det kommer att fordras lagregler om bl. a. grundläggande rättigheterför medlem inom och gentemot en organisation. Vi förutsätter att det arbetegällande bl. a. den associationsrättsliga lagstiftningen som avvaktarskall slutföras . Vi vill i detta sammanhang emellertid betona att vi anseratt det nämnda utredningsarbetet inte bör avvaktas när det gäller en speciellfråga som rör de ideella föreningarnas verksamhet, nämligen skydd för denenskildes rätt att själv bestämma om medlemskap i politiskt parti. Sedan årligariksdagsuttalanden mot kollektivanslutningen helt nonchalerats bören ,13 1982/83:22 mInab/gotab 1983 73717