bet · G601NU35 · 1982-12-31 00:00:00 — 8. beträffande åtgärder till stödför små och medelstora företag att med anledrtirtg av motiort 1982/83:2132 yrkande a som sin merting ger regerirtgen till känna vad utskottet anfört. Utvecklingsfondernasserviceverksamhet (mom. 9) () och () anser dels att den del av utskottetsyttraude på s. 29 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"deurta del" bort ha följande lydelse: Utvecklingsfondernas företagsserviceverksamhet är av storbetydelse för nyföretagandet. Servicen kan dock utvecklas ytterligare. För attunderiätta för dert som vill starta egert verksamhet vore en välutveckladservice från fondernas sida främst i fråga om bokföring och skatterådgivning avstort värde. Utskottet delar motiortärerrtas uppfattrtirtg att det börövervägas om inte fonderna borde erbjuda sädan hjälp. Servicen, somi praktikert kunde utföras av välrenommerade bokföringsbyråer, skullelämpligert vara subventionerad av företagets verksamhet.Ett tillkännagivande av nu angiven innebörd bör göras till regeringen.Utskottet tillstyrker därmed motion 1982/83:2132 (c) såvitt nu är i fråga. dels att utskottet under 9 bort hemställa attriksdagen med anledning av motion 1982/83:2132 yrkande b som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Åtgärder för att stimulerakvinnor att starta företag (mom. 12) () och Svenssort (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 31 som börjar med "Lika litet" och slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: Man kan enligt utskottets övertygelse utgå frän att detbland kvinnorna finns mycken outrtyttjad kreativitet, kunskap och ansvarsviljasom skulle kurtrta utrtyttjas i smäföretagartdet. Mot dertna bakgrund är det avstort värde att forskare vid har erhållit statligt bidrag förforskning om kvinnlig företagsamhet. Utskottet anser emellertid att man nu intebör stanna vid detta. Som framhålls i motiorten bör det irtomutvecklingsfonder- Rättelse: S. 48, 7. rad 18Tillkommer: () S. 57, rad 11, 12 Följdändring NU1982/83:35 48 nas ram finnas möjligheter att mera direkt gynna kvinnligtföretagande. Ett faktum är att det finns anmärkningsvärt få kvinnor i fondernasstyrelser. Detta torde, som motionärerrta arttyder, inte bero pä vare sigbristande intresse frän kvinnornas sida eller dålig kunskap irtäringslivsfrågor. Snarare kan det vara ett av mänga exempel på hurtraditioner och attityder styr de politiska nomirterirtgarna. Staten bördärför, som föreslås i motiortert, verka för att den kvinnliga representationeni fondstyrelserna ökas. Utskottet firtrter ocksä att det är välmotiverat attnågon tjänsteman vid varje fond skall ha som särskild uppgift att stimulerakvinnor att starta eller leda företag. Utskottet föreslår att gör ettuttalande av nu angivert irtrtebörd. Därigenom tillgodoses motion 1982/83:688(fp) i allt väsentligt. dels att utskottet under 12 bort hemställa 12. beträffande åtgärder för attstimulera kvinnor att starta förelag att med anledrting av motiort1982/83:688 som sm mening ger regeringen till känrta vad utskottet anfört. Kooperationens kapitalförsörjning (mom. 13) (), ErikHovhammar (m), (), Per () och ()anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar pä s. 33 med "Det råder" , och slutar på s. 34med "av utskottet" bort ha följande lydelse: betänkande (SOU 1981:60)Kooperationen i samhället och remissyttrandena över detta har givit vid handenatt (förbättrade kapitalförsörjningsmöjligheter är ett villkor för attkooperationen skall - på villkor likvärdiga med dem som gäller för övrigaföretagsformer - kunna fortsätta sin betydelsefulla verksamhet inom detsvertska näringslivet. Den avgångna regeringen var inriktad på attsnabbt söka förverkliga en rad positiva uppslag som utredningen hade bidragitmed. Dess lagrådsremiss med förslag till lagändringar i tre betydelsefullaavseertden och med förhandsbesked om ytterligare initiativ var ett uttryck fördetta. Det är illavarslande att den socialdemokratiska regeringen inte har .velat fullfölja det påbörjade lagstiftningsarbetet utan har återkallat lagrådsremissenoch skjutit de tilltänkta reformerna på framtidert. Det tidsschema som dennuvarande industriministern har presenterat innebär en försening med minst ettoch . Därtill kommer att regeringerts förslag i sak torde blimindre tillfredsställande; därpå tyder bl. a. det negativa uttalande somindustriministern har gjort i fråga om ett skattefondssparande som grund förkooperativ kapitalbildning. I detta läge måste rikta en bestämdmarting till regeringen att den med det snaraste lägger fram förslag tillerforderliga åtgärder för främjartde av kooperationens försörjnirtg med riskkapital.Med ett sådant uttalande tillgodoses motion 1982/83:803 (c) och till NU1982/83:35 49 väsentlig del också motion 1982/83:2012 (s). Därigenomblir också motion 1982/83:1615 (fp) tillgodosedd i nu aktuell del. dels att utskottet under 13 bort hemställa 13. beträffande kooperationens kapitalförsörjning attriksdagen med anledrtirtg av motion 1982/83:803 yrkandena 1-6, motion1982/83:1615 yrkande 2 och motion 1982/83:2012 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Kooperationenskapitalförsörjning (mom. 13) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 33 börjar med "Det råder" och slutar på s. 34 med"av utskottet" bort ha följande lydelse: Kooperationsutrednirtgerts betänkande (SOU 1981:60)Kooperationen i samhället och remissyttranderta över detta har givit vid handenatt förbättrade kapitalförsörjningsmöjligheter är ett livsvillkor för attkooperationen skall kurtrta framgärtgsrikt fortsätta sin betydelsefullaverksamhet inom det svenska näringslivet. Den avgårtgna regeringen varinriktad på att snabbt söka förverkliga en rad positiva uppslag som utredningenhade bidragit med. Dess lagrådsremiss med förslag till lagändringar i trebetydelsefulla avseenden och med förhandsbesked om ytterligare initiativ varett uttryck för detta. Det är illavarslande att den socialdemokratiskaregeringen inte har velat fullfölja det påbörjadelagstiftrtirtgsar-betet utart har återkallat lagrådsremissen och skjutit detilltänkta reformerna . Det tidsschema som den nuvarande industriministernhar presenterat innebär en försening med . Därtillkommer att regeringerts förslag i sak torde bli mindre tillfredsställande;därpå tyder bl. a. det negativa uttalande som industriministern har gjort ifråga om ett skattefondssparande som grund för kooperativ kapitalbildning. Idetta läge måste rikta en bestämd manirtg till regeringen att den meddet snaraste lägger fram förslag till erforderliga åtgärder för främjande avkooperationens försörjning med riskkapital. Dessa förslag bör vara sådana attde svarar mot de specificerade önskemål som framförs i motion 1982/83:803 (c)och till väsentlig del också i motion 1982/83:2012 (s). Därigenom blir ocksåmotion 1982/83:1615 (fp) tillgodosedd i nu aktuell del. dels att utskottet under 13 bort hemställa 13. beträffande kooperationens kapitalförsörjning attriksdagen med anledning av motion 1982/83:803 yrkandena 1-6, motion1982/83:1615 yrkande 2 och motion 1982/83:2012 som sin menirtg ger regerirtgerttill känna vad utskottet anfört. Rättelse: S. 49, rad 10 Utgår: () NU1982/83:35 50 Arbetskooperation (mom. 14) (), ChristerEirefelt (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 34 "De nu" och slutar på s. 35 med"fråga om" bort ha följaude lydelse: Regerirtgerts intresse för arbetskooperativa företag ochför löntagarägda företag i övrigt förefaller att vara ljumt. I sitt tidigareberörda interpellationssvar tycktes industriministern vara mest angelägen attbetona att erfarenheterna av arbetskooperation är begränsade och attytterligare erfarenheter bör vinrtas irtnart förslag på detta område kan läggasfram. En passiv hänvisning till den verksamhet som delegationen förarbetskooperation bedriver är emellertid enligt utskottets uppfattning intetill fyllest. bör i anslutnirtg till de nämnda yrkanderta imotionerna 1981/82:1933 (c), 1982/83:803 (c) och 1982/83:1615 (fp) ställa kravpå en snar utvärderirtg av de löntagarägda företagen och på ett närmare studiumav föratsättningama för de anställdas övertagartde av företag när ägarbyteaktualiseras. I det sammanhanget bör de särskilda uppslag som förs fram i debåda förstnämnda motionerna uppmärksammas. Däremot synes motion 1982/83:338(vpk) inte ge anledning till någon åtgärd från sida. Det bör fäartkomma på delegatiortcrt för arbetskooperatiort att i samråd med olikaintressenter ta de initiativ till ytterligare försöksverksamhet som kan varaönskvärda. dels att utskottet under 14 borthemställa 14. beträffande arbetskooperation att a) med bifall tillmotiort 1981/82:1933, motion 1982/83:803 yrkande 7 och motion 1982/83:1615yrkande 4 som sin mening ger regeringert till kärtrta vad utskottet artfört, b) (=utskottet). Samordnad industriplanering förGöteborgsregionen (mom. 16) (vpk) anser dels att dert del av utskottetsyttrande som börjar på s. 35 med "Motsvarande yrkanden " och slutarpå s. 36 med "utskottet motionert" bort ha följartde lydelse: Utskottet delar motiortärerrtas uppfattnirtg attsysselsättrtingssituationert i är så allvarlig attextraordinära planeringsinsatser är nödvändiga. Med instämmande i vad somanförs i motionert anser utskottet att statsmakterna mäste utarbeta ettindustripolitiskt program med samhälls-ekortomiska utgärtgspunkter. Programmetskall syfta till att minska beroende av export, att ökaförädlingsgraden hos industriproduktionen och NU1982/83:35 51 att öka marknadert för inhemsk produktion. Ett aurtatsyfte skall vara att tillfredsställa människors verkliga behov och intekapitalets profitintressen. Därvid måste, som motionärerna påpekar, särskildvikt läggas vid regioner som utmärks av ensidig industriell inriktning,exportberoende och starka mo-nopoliseringstendenser och där kristendenserna äruppenbara som i . Det förslag till program som läggs fram imotionen utgör enligt utskottets mening en lämplig utgångspunkt för detplaneringsarbete som erfordras. bör därför av regeringen begära ensådan plan som motionärerrta föreslår. Utskottet tillstyrker med det anfördamotion 1982/83:2009 (vpk). dels att utskottet under 16 bort hemställa 16. beträffande samordnadindustriplanering för attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2009 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Förstatligande av läkemedelsindustrin m. m. (mom. 18) (), StaffanBurenstam (), (), (), Per (), () och () artser att dert del avutskottets yttrande på s. 36 som börjar med "Utskottet har" ochslutar med "det anförda" bort ha följande lydelse: Läkemedelsindustridelegationen avslutade sitt arbetehösten 1980. 1 sirt beskrivning och analys av den svenskaläkemedelsförsörjningen konstaterade delegationen att denna i allt väsentligtfungerat väl. Man ansåg det därför inte motiverat att föreslå några åtgärder. Utskottet delar uppfattningert attläkemedelsförsörjnirtgert i fungerar väl. Det kan även konstateras attläkemedelsindustrin har haft en positiv och, jämfört med mångaandra branscher, problemfri utveckling som bl. a. har irtneburit framgångar påexportmarkrtadert. Utvecklingen inom det statsägda läkemedelsföretagetKabiVitrum AB har emellertid varit långt svagare än utvecklingen inomläkemedelsindustrin i övrigt. Frågan om förstatligande av läkemedelsindustrin harbehandlats av upprepade gånger . Senast skedde dettahösten 1982, då ett motionsyrkartde i ämrtet avslogs på.förslag avnäringsutskottet (NU 1982/83:1). Utskottet ser mot angiven bakgrund ingenanledning att ändra sitt tidigare ställningstagande och avstyrker alltså motion1982/83:1106 (vpk). NU1982/83:35 52 Ändringar i konkurrenslagen(mom. 21) (vpk) anser dels att dert del av utskottetsyttrande på s. 38 som börjar med "De skäl" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Det är viktigt att samhället får ökade möjligheter attkomma till rätta med de starkt ökartde monopoliseringstendenserna inäringslivet. 1 likhet med motionärerrta artser utskottet att skälen föringripande enligt konkurrenslagen måste vidgas till att omfatta situationernär en konkurrensbegränsande åtgärd - i det avsedda fallet en fusion - skullenegativt påverka sysselsätt-rtirtgert pä en eller flera orter samt berördaarbetstagares och kommuners intressert. Utskottet tillstyrker vidare förslagetatt ett generellt förbud mot priskarteller och marknadsdelningskartellerinförs. Priskonkurrensen i detaljhandeln är endast skenbar. De typiskaeffekterna av ett avtal om marknadsdelrtirtg är höga priser och oskäligavirtster, alltså effekter av för konsumentert enbart negativ natur. Riksdagenbör enligt utskottets uppfattning besluta om de ändringar i konkurrenslagertsom motionärerna föreslår. Utskottet framlägger erforderliga ändringsförslag isin hemställan till detta avsnitt av betänkandet. Motionen tillstyrks alltså avutskottet. dels att utskottet under 21 bort hemställa 21, beträffande ändringar i konkurrenslagen attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1500 antar följande Lag om ändring i konkurrenslagen (1982:729) Härigenom föreskrivs dels att 2 § skall ha följandelydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 13 a §och 13 b §, med särskilda underrubriker, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om en konkurrensbegrärtsning Om en konkurrensbegränsning har skadlig verkan inom landet, kan harskadlig verkan inom landet, kan för att förbind- marknadsdomstolenför att förhind ra sådan verkan besluta om åtgärder rasådan verkan besluta om åtgärder enligt denna lag. En sådan åtgärd får enligtdenna lag. En sådan åtgärd får riktas mot en närirtgsidkare som riktas moten näringsidkare som föranleder dert skadliga verkart, förartlederden skadliga verkan. Med skadlig verkan förstås att Med skadlig verkan förstås att konkurrensbegränsnirtgen pä ett sätt konkurrensbegränsningenpå ett sätt som är otillbörligt från allmän syn- somär otillbörligt från allmän syn punkt punkt 1. påverkar prisbildningen, 2. hämmar effektiviteten inom näringslivet eller 3. försvårar ellerhindrar annans närirtgsutövning. 1. påverkar prisbildningen, 2. hämmareffektiviteten inom näringslivet, 3. försvårareller hindrar annans näringsutövning, eller 4. är tillskada för sysselsättningen eller åsidosätter berörda arbetstagares ellerkommuners intressen. 13 a § Näringsidkare får inte 1. ingåeller tillämpa avtal eller eljest samverka eller samråda med annannäringsidkare i samma säljled om bestämmandet av pris eller rabatt, som skalltillämpas vid försäljning av vara inom landet, 2. eljestsöka förmå annan näringsidkare i samma säljled att på visst säu bestämma priseller rabatt, som näringsidkaren skall tillämpa vid sådan försäljning. Vid tillämpning av första stycket skall med försäljning avvara jämställas tillhandahållande av tjänst eller annan nyttighet. Första stycket gäller ej. om det förfarande sont är ifråga 1. avsersamarbete om pris eller rabatt som endast är vägledande, under förutsättningatt samarbetet redovisas genom uppgift till myndighet som avses i lagen(1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden elleranges öppet på annat sätt eller 2. har singrund i att flera näringsidkare tillhandahåller vara. tjänst eller annannyttighet genom särskild juridisk person eller eljest gemensamt. 13 b § Näringsidkare får iiUe 1. ingå eller tillämpa avtal eller eljest samverka ellersamråda med annan näringsidkare i samma säljled om delning av tillverkningeller försäljning av vara inom landet i kvoter NU1982/83:35 54 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse eller på geografisk grund eller i fråga otn kunder, 2. eljest söka förmå annan näringsidkare i samma säljledtill sådan delning. Vid tdlämpning av första stycket skall med försäljning avvara jämställas tillhandahållande av tjänst eller annan nyttighet. Denna lag träder i kraft . (mom. 24) , , och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som börjar pä s. 40 med "En sådan" och slutar pås. 41 med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse: En sådan ersättning kan naturligtvis beräknas enligt olikaprinciper. 1 det här fallet har den bestämts att utgå med vissaprocerttsatser på ett avgiftsunderlag som utgör av det utbetaladetillskottet. Utan att ta ställnirtg till rimligheten av en sådanavgiftskonstruktion vill utskottet framhålla, att man, när det gällerutformningen av villkoren för statens tillskott, bör beakta att bolaget'för attkunna uppnå sina mål måste drivas efter strikt affärsmässiga principer.Villkoren för kapitaltillskott till bolaget bör i enlighet härmed inte framståsom vare sig alltför förmånliga eller alltför oförmånliga i jämförelse med devillkor andra företag av motsvarande slag kan erhålla. Vad angår----- (= utskottet)-- kostnad i rörelsen. Sammanfattningsvis finner utskottet att en sådanframställning om översyn av den årliga avgiften som motionären begär inte ärpåkallad. Motion 1982/83:302 (s) avstyrks följaktligen. Tillverkning av lastbils- och traktordäck (mom. 20) (vpk) anför: Även om de beredskapsmässiga problemen rörandetillverkningen av traktor- och lastbilsdäck är uppmärksammade, måste man ocksåse frågan i ett vidare perspektiv. Att vissa tillverkningar trängs ut ellerupphör är i hög grad en process styrd av de mönster för specialisering ochförflyttningar som har utvecklats genom kapitalets internationalisering.Följden blir ofta att tillverkning som i och för sig kunde bedrivas i ändå hamnar NU 1982/83:35 55 utomlands.Härvid spelar sambandet mellan olika produkter viss roll -nationelltillverkning av traktordäck påverkas av att natiortell tillverkning avtraktorer försvinrter, trots att förutsättuirtgarrta för tillverkning avdragfordon och jordbruksmaskiner faktiskt är för handen i landet. Dettahandels-och irtdustripolitiska problem bedöms irtte här av utskottet.Värtsterpartiet kommunisterna avser därför att återkomma härom i annatsammanhang. 2.Samhällsinflytande vid företagsnedläggelser (mom. 23) , , StenSvensson och Per (alla m) anför: Medanledrtirtg av motiorter om ökat samhällsirtflytartde i samband medföretagsnedläggelser hänvisar utskottet bl. a. till att den i vår tillsattastat-kommunberedrtingen har i uppdrag att överväga gränserrta för kommun-errtaskompeterts pä det näringspolitiska området. Vi vill erinra om att moderatasamlingspartiets, och representanter nyligertröstade emot förslag om ett sådant utredningsuppdrag och deklarerade att detinte finrts rtägon anledrtirtg att utvidga kommurternas kompetens i fråga omsysselsättnirtgspohtiska åtgärder (KU 1982/83:21 res. 2, RD 1982/83:100 s. 44).Vi står givetvis fast vid dertrta uppfattnirtg. NU1982/83:35 56 Ärendet....................................... ................................ 1 Motionerna ................................................................... ....... 1 Yrkartden......................... :.............................................. 1 Motiverirtgi partimotiorter ............................................. 5 Allmärtrtariktlinjer för näringspolitiken ........................ 5 Små ochmedelstora företag .......................................... 6 Förstatligandeav läkemedelsindustrin .......................... 7 Konkurrertslagstiftrtirtgert.............................................. ....... 7 Uppgifter i anslutning till motionerna ........................... ....... 8 Utredrtirtgarom tjärtsteexporten ................................. ....... 8 Deregiortala utveckhngsfortderrtas serviceverksamhet 9 Utredrtirtgom kommunerrtas rtäringspolitik ................ 10 Utrednirtgoch förslag rörande kooperationert ............ 11 Kooperationsutrednirtgert............ .............................. ..... 11 Regionalaindustriprogram ............................................. ..... 16 Utrednirtgom det regionalpolitiska stödet till näringslivet 17 Säkerhetenvid kreditgivnirtg ........................................ 17 Bankkrediter.................................................................. ..... 17 Statligkreditgivnirtg i vissa fall ..................................... 18 Inledning ...................................................................... ..... 21 Allmännariktlinjer för näringspolitiken ......................... 21 Kreditgivning ................................................................ ..... 25 Personligborgen av egenföretagare ........................... 25 Pantförskrivrtirtgav patent och produktidéer .............. 27 Kreditstödtill enskilda vårdhem .................................... 27 Småföretagsfrågor ....................................................... ..... 28 Allmänt............................................................................ ..... 28 Informatiorts-och utbilduirtgskampanj .......................... 29 ABHandelskredit............................................................. ..... 30 Kvinnorsom företagare ................................................ 31 Kooperationenskapitalförsörjrtirtg .............................. ..... 32 Arbetskooperatiort......................................................... ..... 34 Regionalnäringspolitik .................................................. ..... 35 Vissabranscher.............................................................. ..... 36 Läkemedelsirtdustrirt ................................................... ..... 36 Gummi- ochplastindustrin............................................... ..... 37 NU1982/83:35 57 Kontroll av företag, m.m.................................................. 37 Hemställan ................................................................... ..... 41 Riktlinjer förnärirtgspolitikert (m, c, fp) .................. 43 Riktiirtjer förrtärirtgspolitiken (vpk) ....................... ..... 44 Främjande avserviceföretagen (m, fp) .................. ..... 45 Åtgärder tillstöd för små och medelstora företag (m, c, fp) 46 Utvecklingsfondernasserviceverksamhet (c) ......... ..... 47 Åtgärder föratt stimulera kvinrtor att starta företag (fp, vpk) 47 Kooperatiortertskapitalförsörjrtirtg (m, fp) ............ ..... 48 8. . Kooperatiorterts kapitalförsörjning (c) ................... 49 Arbetskooperation(c, fp) ....................................... 50 Samordrtadirtdustriplanering för (vpk) .. 50 Förstatligandeav läkemedelsirtdustrirt (m, c, fp)..... ..... 51 Ändringar ikonkurrertslagert (vpk) ........................ 52 (m) ...................................... 54 Tillverkning avlastbils- och traktordäck (vpk) ........ 54 Samhällsirtflytartdevid företagsrtedläggelser (m) .. 55