bet · G601AU13 · 1982-12-31 00:00:00 — Som framhålls av moderata samlingsparfiet är det avavgörande betydelse för UtveckUngen på arbetsmarknaden hur snabbtstrukturomvandlingen i näringsUvet kan ske. Rörligheten på arbetsmarknadenmåste öka. Det förutsätter att sysselsättningshämmande restriktioner iarbetsrätts- och trygghetslagstiftningen undanröjs. Vidare måsteskattepolitiken, bostadspolitiken etc. stimulera och underlätta för människoratt byta arbeten inom branscher och företag som har framtiden för sig. Arbetsmarknadspolitiken och AMS måste också anpassas ochutvecklas i syfte att vara ett effektivt stöd för enskilda människorsmöjligheter att erhålla trygga jobb. Arbetsförmedlingen behöver effektiveras.Formerna för sysselsättningsskapande åtgärder måste utvecklas och anpassasefter nya förutsättningar i ekonomin och på arbetsmarknaden. Utskottet har fidigare i betänkandet beskrivit situafionenpå arbetsmarknaden. I detta sammanhang bör emellertid erinras om. attungdomsarbetslösheten är huvudförklaringen till den höga totalaarbetslösheten. Som framhålls i moderata samlingspartiets partimotion 104 hararbetslösheten för vuxna varit relativt . Det nämndaförhållandet illustreras i följande figur. '(Rät linje visar trend) Un£doiB»arbeta-löBhet (16-24 VuieiuurbetB-lÖBhet (25-64år) 1963 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81Zl' Källa: SCB:s arbetskraftsundersökningar. ' Noteringen för1982 avser . AU1982/83:13 22 Utskottet delar mot denna bakgrunduppfattningen i moderata samlingspartiets partimofion att de extraordinärainsatserna bör koncentreras mot ungdomsarbetslösheten. För detta talar f. ö.även att det rådande ekonomiska läget gör det nödvändigt att prioritera äveninom arbetsmarknadspoHfiken. Utskottet återkommer i nästföljande avsnitt tillfrågan hur arbetslösheten bör angripas. Det arbetsmarknadspolitiska åtgärdsprogram regeringen -eller snarare AMS - tagit fram framstår f. ö. som mycket konventionellt.Effekten av den niiljardrullning som föreslås torde knappast motsvara vad manhar rätt att kräva av så betydande belopp det här är fråga om. De arbetslösatorde på något vara mer betjänta av att dessa miljardbelopp satsaspå ett sätt som kan skapa varakfiga arbetstillfällen. Att - som regeringen gör - isolera arbetsmarknadspolitikenfrån den ekonomiska polifiken och göra "arbetstillfällen" inomAMS-verksamheten till ett självändamål är föråldrat. ArbetsmarknadspoHtiskaåtgärder kan hindra arbetslösheten vid en tillfäUig konjunktursvacka ochunderlätta strukturomvandlingen. Däremot kan den aldrig bota Sverigesdjupgående strukturella problem och bli en huvudingrediens isysselsättningspolitiken. Utskottet avvisar med hänvisning fill det anfördaregeringens förslag inom arbetsmarknadspoUtiken. Utskottets ställningstagandeinnebär ett bifall till. moderata samlingsparfiets partimotion 104 imotsvarande del. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse; 2. beträffande behovet av arbetsmarknadspolitiska insatser attriksdagen med avslag på vad som anförs i proposition 1982/83:50 bil. 4 imotsvarande del samt med bifall fill mofion 1982/83:104 yrkande 1 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Åtgärder mot ungdomsarbetslösheten (mom. 3) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 börjar "Enligt utskottets" och på s. 10 slutar"denna del" bort ha följande lydelse: Det allvarligaste problemet på arbetsmarknaden ärungdomsarbetslösheten. Som fidigare nämnts uppgick antalet arbetslösa ungdomari oktober månad till 48 000, vilket motsvarar av antalet ungdomar.Även om omfattningen av ungdomsarbetslösheten minskat finns det anledning tilloro över utvecklingen. Särskilt oroande är att ungdomsarbetslösheten trendmässigtökat . I själva verket är det så att det ärungdomsarbetslösheten som svarat för ökningen av den totala arbetslöshetenunder senare år. Arbetslösheten bland vuxna har däremot varit relativt konstantsedan 1960-talet. Om ungdomsarbetslösheten legat på samma nivå AU 1982/83:13 23 somför den vuxna befolkningen skulle dagens öppna arbetslöshet vara under 100 000. Detär mot denna bakgrund som utskottet tidigare i betänkandet anslutit sig fillmoderata samlingsparfiets uppfattning att de arbetsmarknadspolifiska insatsernamåste riktas mot ungdomsarbetslösheten. Utskottetslog fast att det inte kan accepteras att ungdomar står utan bådearbete och utbildning. Arbetslösheten bland ungdomarna kan få negativa följderäven på inte bara för ungdomarna utan även för samhället i övrigt. Utskottetuttalade i samma betänkande mot denna bakgrund att sådana åtgärder måste vidtasatt alla arbetslösa ungdomar upp fill erbjuds arbete eller utbildning istället för arbetslöshetsersättning eller annat ekonomiskt stöd från detallmänna. Utskottet framhöll bl. a. att en bred arsenal av åtgärder måstesättas in. Utöver beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning villeutskottet inte utesluta möjligheten av att ungdomsplatser erbjuds även denågot äldre arbetslösa ungdomarna. I sammanhanget uttalade utskottet attregeringen borde tillsammans med de båda kommunförbunden överväga bl. a. detkommunala ansvaret för de arbetslösa ungdomarna. Utskottetströk vidare under vikten av att alla berörda parter tar sitt ansvar för attmöjliggöra att det uppställda målet nås. Ungdomarna borde inse att varjearbetstillfälle ger värdefulla erfarenheter . Utskottet utgickvidare från att arbetsgivarna nu tar till vara möjligheten att provanställaarbetslösa ungdomar samt i ökad utsträckning bereda ungdomar möjlighet tiUyrkesintrodukfion, lärUngsutbildning samt ungdomsplatser. Utskottet utgickockså från att de fackliga organisationerna tar sitt ansvar när det gällerungdomarnas möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Riksdagenföljde utskottets förslag och gav regeringen till känna vad utskottet anfört. Denförra regeringen vidtog därefter vissa insatser för att bereda ungdomar arbeteeller utbildning. Enligt utskottets uppfattning borde emellertid riksdagensuttalande ha följts upp av den dåvarande regeringen på ett mer kraftfullt sättän vad som blev fallet. Regeringenbör spela på ett brett register när det gäller ungdomens sysselsättning. Nyainitiativ bör tas, och även okonventionella lösningar bör prövas. I moderatasamlingspartiets partimotion 104 förs fram en rad förslag till åtgärder som påett effektivt sätt kan förbättra ungdomens arbetsmarknad. Somframhålls i moderata samlingspartiets partimotion är de snabbt stigandelönekostnaderna ett av de allvarligaste hindren för ungdomars möjligheter attkomma ut på arbetsmarknaden. Höga arbetsgivaravgifter och snabb löneutvecklingför den unga arbetskraften utgör ett stort hinder. Höga ingångslönerinnebär att företagen undviker att anställa AU1982/83:13 24 oerfaren arbetskraft även när verksamheten skulle motiveraen personalökning. Eftersom lönekostnader och arbetsgivaravgifter är centralafaktorer för våra företags möjligheter att göra sig gällande i konkurrensen,kommer den unga oerfarna arbetskraften att ställas åt sidan även under restenav . Ansvaret vilar här tungt på arbetsmarknadens parter. Regeringoch riksdag kan inte ensamma klara detta problem. EnHgt utskottets uppfattningmåste därför parterna ta itu med att lösa problemet med de alltförhöga ingångslönerna. Om detta inte sker och lönekostnaderna utvecklas som under1970-talet får löntagarorganisationerna och arbetsgivarna ta på sig ett mycketstort ansvar för att ungdomsarbetslösheten ökar ytterUgare. I sammanhanget börnämnas att konjunkturrådet i sin senaste rapport pekat på problemen med de högaingångslönerna. Som moderata samlingspartiet framhåller finns även inomandra avtalsområden grundläggande problem som parterna måste hjälpa till attlösa. Det behövs ungdomsplatser för 18-21-åringarna, utökade möjligheter fillprov-och korttidsanställningar, möjligheter att ta fill vara utrymmet förenskilda beredskapsarbeten samt prakfikplatser etc. Om parterna ej är bereddaatt genom avtal göra nödvändiga förändringar på dessa områden måstelagstiftning tillgripas. Riksdag och regering har självklart också ett stort ansvar.Regeringen måste därför - som framhålls av moderata samlingspartiet - omgåendefullfölja beslut om principerna för en garantiavseende erbjudande om arbete, utbildning eller praktik tUl alla ungdomar upptill . Ett system med samhällstjänst måste utformas prakfisktoch sättas i verket. Regeringen bör utfärda nya rikthnjer för hur resursernaför beredskapsarbeten skall användas vid insatser för våra ungdomar.Möjligheter att dela upp beredskapsarbeten såväl tidsmässigt som ekonomisktmåste ges och justeringar i ersättningsnivåer för ungdomar genomföras.Villkoren för enskilda beredskapsarbeten för ungdomar måste förbättras iförhållande tUl beredskapsarbeten i den offenfiiga sektorn. Utskottet anser vidare - i likhet med moderatasamUngspartiet - att olika former av yrkesutbildning skall prioriteras.Arbetsmarknadsutbildningen måste bli effektivare och förändras. Resurser som därmed friställs bör användas för en kraftigsatsning på företagsförlagd utbildning, lärlingsutbildning etc. Skolan måsteförbättra sin direkt yrkesinriktade utbildning och också satsa på utbildningtill yrken inom framtida teknikområden och branscher, datateknik, elektroniketc. Vi förutsätter att regeringen snabbt återkommer fill medkonkreta förslag i dessa frågor. Som framhålls i moderata samlingsparfiets partimotion 104måste vidare följa upp parternas ansträngningar att via avtal finnalösningar på problem som är relaterade till arbetsrätts- ochtrygghetslagstiftningen. Prestige och oUka partsintressen får inte stoppaansträngningarna att snabbt vidga möjligheterna för våra ungdomar att blidelaktiga i arbetsHvet. AU1982/83:13 25 Som alternativ tiU regeringensmiljardrullning inom ramen för AMS tradifionella insatser föreslår utskottetett särskilt program för att minska ungdomsarbetslösheten. Utskottet anslutersig därvid fill det förslag moderata samlingsparfiet.fört fram i sinparfimotion. Programmet måste genomföras i nära samarbete meUanarbetsmarknadens parter. Kostnaderna för programmet beräknas till mellan 100och 200 milj. kr. Programmet bör enligt utskottets uppfattning finansierasgenom att regeringen utnyttjar kvarstående medel inom ramen förfinansfullmakten (175 milj. samt genom de resurser kommunerna redanerhållit för att bekosta verksamheten med de s. k. ungdomsslussarna (100 milj.kr.). Om regeringens förslag om ökade skatter, bl. a. i form av höjdaarbetsgivaravgifter och höjd moms, avvisas av får kommunerna ocksåstörre möjlighet att aktivt ställa upp för att genomföra delar av programmet. Utskottets program mot ungdomsarbetslösheten innebär isammanfattning: Avvisa propositionens förslag om höjda skatter ochavgifter. Uppmana arbetsmarknadens parter att sänka ungdomarnas ingångslöner iförhållande till vuxnas löner samt omgående förverkliga uttalande omungdomsplatser för 18-21-åringar. Inrätta samhällstjänst för arbetslös ungdom. Förbättraoch utöka yrkesutbildningen för ungdom- bl. a. företagsförlagd utbildning ochlärUngsutbildning - och effektivisera arbetsmarknadsutbildningen. Förbättravillkoren för enskilda beredskapsarbeten och tillvarata möjUgheterna att ordnasådana, ungdomsplatser, praktikplatser m. m. i de 75 000 företag som saknarkollektivavtal. beredskapsarbeten och differentiera beredskapslönerna förungdom. Göra det möjligt att kombinera beredskapsarbete och yrkesutbildning.Förändra arbetsrätts- och trygghetslagstiftningen för att förbättra ungdomenssituation på arbetsmarknaden, bl. a. genom att ge generell rätt tillprovanställningar samt genom att utöka rätten fill korttidsanställning- Slutligen bör betonas att enförutsättning för full produktiv sysselsättning är en ekonomisk politik somsyftar till att förbättra företagens lönsamhet och konkurrenskraft, dvs.motsatsen till den polifik regeringen förespråkar. Utskottet har tidigare ibetänkandet närmare utvecklat detta. Regeringen bör underrättas om vadutskottet med bifall till moderata samlingsparfiets partimotion 104 uttalatbeträffande åtgärdsprogram mot ungdomsarbetslösheten. Vad utskottet anfört omett åtgärdsprogram mot ungdomsarbetslösheten kan till vissa delar sägastillgodose vad som anförs i denna del i och folkpartietspartimotioner 115 resp. 120. AU1982/83:13 26 dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande åtgärder motungdomsarbetslösheten attriksdagen med bifall till motion 1982/83:104 yrkande 2 samt med anledning avdels proposition 1982/83:50 bil. 4 i motsvarande del, dels motionerna1982/83:115 yrkande 3 och 1982/ 83:120 yrkande 24 i motsvarande del som sinmening ger regeringen tUl känna vad utskottet anfört. Åtgärder mot ungdomsarbetslösheten (mom. 3) (), () och (c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 börjar "Enligt utskottets" och på s. 10 slutar"denna del" bort ha följande lydelse: Det allvarligaste problemet på arbetsmarknaden ärungdomsarbetslösheten. Som tidigare nämnts uppgick antalet arbetslösa ungdomari oktober månad till 48 000, vilket motsvarar av antalet ungdomar.Även om omfattningen av ungdomsarbetslösheten - som en följd av deintensifierade insatser som vidtagits - minskat finns detanledning fill oro över utvecklingen. Särskilt oroande är attungdomsarbetslösheten trendmässigt ökat . I själva verketär det så att det är ungdomsarbetslösheten som svarat för ökningen av dentotala arbetslösheten . Arbetslösheten bland vuxna har däremotvarit relativt . Utskottet slog fast att det inte kan accepterasatt ungdomar står utan både arbete och utbildning. Arbetslösheten blandungdomarna kan få negativa följder även på inte bara för ungdomarnautan även för samhället i övrigt, framhöll utskottet vidare (AU 1981/82:21). Utskottet uttalade i samma betänkande mot denna bakgrundatt sådana åtgärder måste vidtas att alla arbetslösa ungdomar upp till 21 årerbjuds arbete eller utbildning i stället för arbetslöshetsersättning ellerannat ekonomiskt stöd från det allmänna. Utskottet framhöU bl. a. att en bredarsenal av åtgärder måste sättas in. Utöver beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildningville utskottet inte utesluta möjligheten av att ungdomsplatser erbjuds ävende något äldre arbetslösa ungdomarna. I sammanhanget uttalade utskottet attregeringen borde tillsammans med de båda kommunförbunden överväga bl. a. detkommunala ansvaret för de arbetslösa ungdomarna. Utskottet strök vidare under vikten av att alla berördaparter tar sitt ansvar för att möjliggöra att det uppställda målet nås.Ungdomarna borde inse att varje arbetstillfälle ger värdefulla erfarenheterinför framtiden. Utskottet utgick vidare från att arbetsgivarna nu tar tillvara möjligheten att provanställa arbetslösa ungdomar samt i ökad utsträckningbereda ungdo- AU1982/83:13 27 mar möjlighet till yrkesintroduktion,lärlingsutbildning.samt ungdomsplatser. Utskottet utgick också från att defackliga organisationerna tar sitt ansvar när det gäller ungdomarnasrnöjligheter att komma in på arbetsmarknaden. följde utskottets förslag och gav regeringentill känna vad utskottet anfört. Den förra regeringen vidtog kraftiga insatser för attbereda ungdomar arbete eller utbildning. Både konventionella ochokonventionella medel prövades. a. lades fram förslag om s. k.ungdomsslussar. Det förslaget innebar att ungdomarna i väntan på arbete ellerutbildning skulle erbjudas någon form av meningsfuU sysselsättning. Därvidskulle även en närvaropremie utbetalas till de ungdomar som deltog. Beslutfattades om 100 milj. kr. till den verksamheten. Den nuvarande regeringen har med ändring av den förraregeringens beslut fördelat 100 milj. kr. på samtliga kommuner. Utskottet utgårfrån att en verksamhet med ungdomsslussar kan komma i fråga även inom ramen fördet nya beslutet. Mycket talar därvid för att den förra regeringens förslag om' närvaropremier bör prövas. Det vore beklagligt om de anvisade medlen istället används för kommunernas administration av verksamheten. Utskottet noterar med tillfredsställelse att ytterligaremedel anslagits till verksamheten med ungdomsplatser. 1 det sammanhanget villutskottet återigen peka på möjligheten att utsträcka verksamheten till attgälla även de något äldre ungdomarna. I propositionen anförs att det är regeringens avsikt attalla 17-åringar som inte kan beredas utbildning eller arbete skall kunnaerbjudas en ungdomsplats. Enligt utskottets uppfattning är detta självfalletpositivt. I sammanhanget vill utskottet erinra om utskottets ställningstagandei samband med behandlingen av regeringens förslag om höjdarbetslöshetsförsäkring (AU 1982/83:12). Utskottet godtog därvid regeringensförslag att höja den nedre åldersgränsen för KAS från 16 till , dock medden uttryckliga förutsättningen att regeringen noga följer verkningarna avlagändringen och, om så skulle behövas, tar initiativ till komplettering avsamhällets insatser för utbildning, praktik och arbete åt de berördaungdomarna. Utskottet anförde slutligen att regeringen i lämpligt sammanhangför redovisar resultaten av denna uppföljning liksom de åtgärder somvisat sig vara påkallade. Utskottet har föreslagit att ge regeringendetta till känna. Regeringen bör spela på ett brett register när det gäUerungdomens sysselsättning. Nya initiativ bör tas, och även okonventionellalösningar bör prövas. Utskottet är för sin del övertygat om att övergången frånskola fill arbetsliv måste underlättas. Här kan lärlingsutbildningen spela enviktig roll. för i sin partimotion 120 fram ett förslag som syftartill att öka antalet lärlingsplatser. a. föreslår man ett stimulansbidragav samma AU1982/83:13 28 konstruktion som för anställning med lönebidrag. Utskottetanser förslaget vara intressant och väl värt att närmare studera. Det kannämnas att en satsning på lärUngssystem i förordas i Konjunkturrådetsrapport , Ut ur krisen? (SNS). Det får ankomma på regeringen attåterkomma till med sina överväganden och eventuella förslag i frågan. Över huvud taget bör övervägas om och på vilket sättyrkesutbildningen, lärlingsutbildningen och arbetsmarknadsutbildningen kanförbättras för att underlätta ungdomarnas inträde i arbetslivet. Vidare kan det finnas skäl att pröva förutsättningarna föroch effekterna av någon form av delning eller differentiering avberedskapsarbetena. Här kan t. ex. tänkas kortare fid totalt för ettberedskapsarbete eller någon form av delning på ett beredskapsarbete kombineradmed utbildning eller liknande. Slutligen vill utskottet peka på det ansvar som åvilarparterna på arbetsmarknaden. Som framhålls i folkparfiets parfimotion 120 börnäringslivet visa att de förändringar som vidtagits i trygghetslagstiftningen,som bl. innebar ökade möjligheter till provanställning ochvisstidsanställning, ger de sysselsättningsmässiga effekter som tidigareaviserats. Parterna bör f, ö. tillsammans fortlöpande följa utveckhngen ochöverväga huruvida gällande avtal inom skilda områden kan utgöra hinder förungdomens möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. En fråga som diskuterats i detta sammanhang är även de s.k. ungdomslönernas betydelse. Frågan tas bl. a. upp i partimotion120.1 den tidigare nämnda rapporten från konjunkturrådet framhålls att ungdomslönernastigit snabbare än lönerna för vuxna. motsvarade den genomsnittligatimförtjänsten för pojkar av de vuxna männens, och för flickorunder motsvarade lönen av de vuxna kvinnornas. I konjunkturrådetsrapport framhålls mot denna bakgrund bl. a. att ungdomarnas konkurrenssituationytterligare bör förbättras genom att ungdomslönerna successivt anpassas tillungdomarnas kompetens. Det börankomma på parterna att noga överväga dessa frågor. Utskottets ställningstagande innebär sammanfattningsvisatt bör uppdra åt regeringen att vidta de åtgärder som krävs för atttill fullo uppfylla uttalande i frågan med innebörd att allaungdomar upp till skall erbjudas arbete eller utbildning i stäUet förarbetslöshetsersättning eller annat ekonomiskt stöd från det allmänna (AU1981/ 82:21). Vad utskottet anfört om åtgärder mot ungdomsarbetslösheteninnebär att parfimotionerna 115 och 120 från resp. folkpartiettiUstyrks i motsvarande delar. Utskottets ställningstagande innebär vidare attmoderata samlingspartiets partimofion 104 tiU vissa delar kan sägas varatillgodosedd. Utskottet vill emellertid peka på behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser om ungdomsarbetslösheten skall kunna hållasnere. AU1982/83:13 29 sagts har moderata samlingspartiet motsatt sig attytterligare resurser anvisas till bl. a. arbetsmarknadsutbildning ochberedskapsarbeten. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffandeåtgärder mot ungdomsarbetslösheten attriksdagen med bifaU till motionerna 1982/83:115 yrkande 3 och 1982/83:120yrkande 24 i motsvarande del samt med anledning av dels vad som anförs iproposition 1982/83:50 bil. 4 i motsvarande del, dels mofion 1982/83:104yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Förstärkning av resurserna inom platsförmedlingen (mom.4) under förutsättning av bifall till reservation 2. , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar "Enligt utskottets" och slutar"till AMS" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare i betänkandet avvisat regeringensförslag fill åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken. De resursförstärkningarinom platsförmedlingen som regeringen beslutat om bör med hänvisning härtillinte förverkligas. Utskottets ställningstagande innebär att moderata samlingspartietspartimotion 104 tUlstyrks i denna del. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande förstärkning avresurserna inom platsförmedling en attriksdagen med avslag på vad som anförs i proposition 1982/83:50 bil. 4 imotsvarande del samt med bifall till mofion 1982/83:104 yrkande 1 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Medel till Arbetsmarknadsutbildning (mom. 5) under förutsättning av bifall fill reservation 2. , , och (alla m) anser dels att utskottets yttrande på s.12 som börjar "Som tidigare" och på s. 13 slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående avvisat regeringens förslagtill arbetsmarknadspolitiska insatser. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet de begärda medlen fill arbetsmarknadsutbildning. Utskottetsställningstagande innebär att moderata samlingspartiets partimotion 104fillstyrks i denna del. AU1982/83:13 30 dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att med bifall tillmofion 1982/83:104 yrkande 1 i motsvarande del avslår förslaget i proposition 1982/83:50 bil. 4 om ytterligare medel till Arbetsmarknadsutbildning på tilläggs budget I fill statsbudgeten för /83. Medel till Sysselsättningsskapande åtgärder (mom. 6) under förutsättning av bifall till reservation 2. , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 14 som börjar "Utskottet har" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare i betänkandet med bifall fillmoderata samlingspartiets partimotion 104 avvisat regeringens förslag tillarbetsmarknadspolitiska insatser. Med hänvisning härtill fillstyrker utskotteti detta sammahang samma motion beträffande avslag på den begärdamedelsanvisningen. Utskottets ställningstagande innebär även att den avcenterpartiet i mofion 115 föreslagna omfördelningen av medel från anslagetSysselsättningsskapande åtgärder till länsstyrelsernas åtgärdsanslag avstyrks. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. att med bifall fillmotion 1982/83:104 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslag på mofion 1982/83:115 yrkandena 1 i motsvarande del och 2 avslår förslaget i proposifion 1982/83:50 bil. 4 om ytterligare medel till anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget I till stats budgeten för /83. Medel till Sysselsättningsskapande åtgärder (mom. 6) (), () och (c) anser dels att utskottets yttrande på s.14 som börjar "Utskottet vill" och slutar "denna del" bortha följande lydelse: När det gäller yrkandet i mofion 115 att100 milj. kr.