bet · G601NU34 · 1982-12-31 00:00:00 — 3. till Kostnader för räntebefrielse vidstrukturgarantier till företag inom vissa industribranscher för /84 anvisa ett reservationsanslag av . Den fortsatta verksamheten medstrukturgarantier föreslås omfatta möbel-, snickeri-, trähus- och sågverksindustrierna.Den sistnämnda branschen tillkommer till följd av att branschprogrammet för denträbearbetande industrin utvidgas till att inkludera även sågverksindustrin(se föregående punkt). Enligt tidigare beslut utgår gjuteriindustrin vid slutetav /83 ur kretsen av branscher som omfattas av systemet medstrukturgarantier. NU1982/83:34 38 Utskottet tillstyrker regeringens förslag och hemställer 1. att riksdagengodkänner av föredragande statsrådet angivna ändringar i riktlinjerna förstrukturgarantier, 2. bemyndigarregeringen att under /84 ikläda staten förpliktelser i form avstrukturgarantier, som inberäknat tidigare utställda garantier innebäråtaganden om högst , 3. till Kostnaderför räntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher för /84 anvisar ett reservationsanslag av . Täckande av förluster på grund avstrukturgarantier till företag inom vissa industribranscher. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 10 (s. 47 f.) och hemställer att till Täckande avförluster på grund av strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher för /84 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till företagsinriktad fortbildning.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 12 (s. 48 f.) och hemställer att till Bidrag tillföretagsinriktad fortbildning för /84 anvisar ettreservationsanslag, av . Bidrag till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling. Utskottet tillstyr ker regeringens förslag under punkt B 13 (s. 49 f.) och hemställer 1. bemyndigarfullmäktige i att bevilja Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling en rörlig kredit av högst , 2. till för Förelagsutveckling för /84anvisar ett reservationsanslag av . Främjande av hemslöjden. Regeringen har under punkt B14 (s. 50 f.) föreslagit att till Främjande av hemslöjden för /84 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1982/83:500 av LenaÖhrsvik (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om omfördelning inom anslaget för främjande avhemslöjden. NU1982/83:34 39 Av anslaget till främjande avhemslöjden utbetalas en del - under nästa budgetår ca . enligtregeringens förslag - som bidrag till Svenska hemslöjdsföreningars riksförbund.I motion 1982/83:500 (s) riktas kritik mot att ,som har ca 800 medlemmar, inte har fått motsvarande ställning sombidragsmottagare. Detta innebär att staten premierar distributionen avhemslöjdsalster men inte produktionen, hävdar motionären, och begär atthemslöjdsanslaget omfördelas så att även blirdelaktig av det. Antalet slöjdare i landet beräknas till ca 13 000. Av demsäljer ca 5 500 sina alster genom hemslöjdsföreningarna. Flertalet avmedlemmarna i torde tillhöra även den störreorganisationen. ger inom ramen för anslagspostenÖvrig verksamhet bidrag till verksamhet inom slöjdområdet. Bidrag lämnas förenskilda projekt som är utvecklande för slöjden, till insatser för ökatsamarbete mellan slöjdare och till kvalitetsförbättrande åtgärder. RiksföreningenSvenska slöjdare har under föregående och innevarande budgetår fått bidragom sammanlagt ca . Med hänvisning till de uppgifter som har lämnatsavstyrker utskottet motionen. Utskottet ansluter sig till regeringens förslagtill medelsanvisning och hemställer alltså att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1982/83:500 till Främjande avhemslöjden för /84 anvisar ett reservationsanslag av 4 289 000kr. Medelstillskott till Norrlandsfonden. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 15 (s. 52) och hemställer att till Medelstillskotttill Norrlandsfonden för /84 anvisar ett reservationsanslag av30 . Kostnader för statsstödd exportkreditgivninggenom kredit. Regeringen har under punkt B 16 (s. 52-59) föreslagit att till Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom kredit för /84 anvisa ett förslagsanslag av 1 . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1982/83:1493 av (), vari hemställs attriksdagen 1. uttalar att SEK även skall kunna erbjudarefinansiering till consensusvillkor för svensk export till och statshandelsländergenom att räntepåslaget på för krediter i utländsk valuta och förkrediter i svenska kronor, utöver de räntor som överenskommits iconsensusavtalet, tas bort. NU1982/83:34 40 2. uttalar att kravet på visssvensk andel ej bör införas, utan att i stället möjligheterna undersöks för ettvidgat europeiskt samarbete beträffande kreditfinansiering av underleveranserfrån andra europeiska länder, 1982/83:1588 av m. (m), såvitt gäller hemställan (6) att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om exportkrediter, 1982/83:2007 av m. fl. (m), vari, såvitt nu är i fråga, hemställs att 9. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om räntenivån för statsstödd exportkreditgivning genom AB Svensk Exportkre dit, 10. till Kostnader för statsstödd exportkreditgivninggenom AB för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 1982/83:2025 av ()och (), såvitt gäller hemställan (1) att hosregeringen hemställer om ett exportkreditsystem som är likvärdigt med övrigaOECD-länders. Genom medel från detta anslag fårAB () möjlighet att finansiera exportkrediter tillräntor som ligger under upplåningskostnaderna. Det statliga exportstöd som gesi denna form begränsas genom villkoret att räntesubventionen skall stå iöverensstämmelse med den s. k. consensusöverenskommelsen, som anger vissminimiränta. I propositionen anmäls att regeringen har för avsikt att höjaräntorna för den statsstödda exportkreditgivningen så att de ligger överde minimirän-tor som har överenskommits internationellt. För krediter i svenskakronor skall därutöver, liksom , tas ut en ränta som är högre änräntan för krediten i annan valuta. Bl, a, den kraftiga devalveringen har, sägsdet i propositionen, förbättrat de svenska exportföretagens konkurrenskraft.Företagen borde därför kunna bära en ökad andel av kostnaderna, Tulltekniskt sett utländska varor, som ofta levererasdirekt från tredje land till en svensk byggplats i köparlandet, finansieras iprincip inte med statsstödd exportkredit. I vissa branscher importerasemellertid en stor del av de komponenter som används i den svenskatillverkningen. I propositionen aviseras en särskild utredning med uppgift attundersöka möjligheten att avväga exportkreditstödet med hänsyn till hur stortdet svenska förädlingsvärdet är. NU1982/83:34 41 Det är viktigt att aktivtdeltar i det internationella samarbetet för att minska och helst avskaffaexportkreditsubventionerna, anförs det i moderata samlingspartiets partimotion1982/83:1588. Så länge sådana subventioner förekommer i andra länder är detemellertid också viktigt att svenska exportföretag får möjligheter attkonkurrera med utländska företag på likvärdiga villkor, säger motionärerna. Destatliga exportkreditsatsningarna inom ramen för internationellaöverenskommelser borde därför bibehållas, särskilt som de underlättarverksamheten för den livskraftiga delen av näringslivet. Liknande synpunkter anförs mera utförligt i motion 1982/83:1493(m). Det stora underskottet i bytesbalansen talar enligt motionären mot attexportnäringens villkor försämras. SEK-systemet ger, hävdar han, bättreutdelning i sysselsättningstillfällen än mänga andra sysselsättningsfrämjandestatliga insatser. Regeringens ambition att skära ned de statliga utgifternaför exportstödet riskerar att medföra kostnadsökningar på annat håll i budgetenvilka betydligt överstiger de avsedda besparingarna. Blir Sverigesräntestöds-politik restriktivare än andra industriländers leder detta till attsvenska företag förlorar marknadsandelar i utvecklingsländer ochstatshandelsländer. I fråga om underleveranser fäster motionärenuppmärksamheten på ett beslut av enligt vilket ett landsexportkreditorgan skall erbjuda underleverantörer från andra sammavillkor för exportkreditfinansiering som man erbjuder huvudleverantören.EG-företags internationella konkurrenskraft kommer därigenom att stärkas på bl.a. de svenska företagens bekostnad. Att i det läget införa bestämmelser somskulle verka i rakt motsatt riktning förefaller föga välbetänkt, sägermotionären. Motion 1982/83:2025 (ni) innehåller ett likartatresonemang i ämnet. Den totala subventionsgraden för nya krediter har nästaneliminerats, yttrar motionärerna. Exempel på gynnsamma kreditvillkor ikonkurrentländer ställs i motionen mot de åtgärder som vidtas i ,Devalveringens verkningar är, menar motionärerna, kraftigt urholkade på grundav höjda skatter och avgifter och framstår därför inte alls som en effektivkonkurrensfördel. Statligt exportstöd enligt det s.k. SEK-systemet, vars innebörd har beskrivits i det föregående, infördes år1978. Tillämpningstiden förlängdes med två flr (prop. 1980/81:58 s.14. rskr 1980/81:426). Internationella överenskommelser om höjda minimiräntorhar medfört att subventionsgraden har minskat. Såsom nämnts idet föregående har regeringen för att ytterligare sänka kostnaderna förSEK-systemet valt att låta företagen betala - vid kredit i svenska kronor1 % - mer än de internationellt överenskomna minimiräntorna. NU 1982/83:34 42 Regeringens förslag under dennapunkt bygger på förutsättningen att exportkreditstöd enligt SEK-systernet skallmedges även fortsättningsvis. Något uttryckligt förslag om att stödet skallförlängas lämnas emellertid inte i propositionen. Utskottet anserliksom regeringen att denna stödform bör bibehållas t. v. Med beaktande av vadsom i propositionen sägs om en utredning rörande exportkreditstödet föreslårutskottet att nu uttalar sig för en fortsatt tillämpning avSEK-systemet av . De fyra motioner i ämnet som föreligger, alla - däriblanden partimotion -väckta av företrädare för moderata samlingspartiet, går iförsta hand ut på att det nyssnämnda påslaget av resp. skall slopas,len av dem, motion 1982/83:2007 (m), föreslås en därav betingad höjning av detanslag som skall täcka kostnaderna för subventioneringen. Den genomfördaräntehöjningen slår igenom successivt. Under /84 torde, sommotionärerna beräknar, 10 milj. kr. räcka för att täcka de merkostnader somuppstår om räntetillägget tas bort. , /87, kan motsvarandekostnader komma att uppgå till 60 å 80 milj. kr. Den aviserade utredningen skall bl. a. undersökamöjligheten att avväga exportkreditstödet med hänsyn till hur stor del avförädlingsvärdet som har tillförts i . F. n. gäller att varor som tullteknisktsett är utländska i princip inte finansieras med statsstödd exportkredit fastände ingår i svenska leveranser. 1 en av de fyra motionerna, 1982/83:1493 (m),finns ocksä ett yrkande om att viss svensk andel inte bör krävas. I ställetbör, menar motionären, ett vidgat europeiskt samarbete beträffandekreditfinansiering av underleveranser från andra europeiska ländereftersträvas. I anslagstekniskt hänseende innebär regeringens förslagatt det hittillsvarande anslaget till kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom SEK uppdelas på tre. Ett av dessa, beräknat till 480milj. kr., gäller kostnader för den exportkreditgivning som avser export avfartyg. Till detta anslag har regeringen återkommit i proposition 1982/83:147om vissa varvsfrågor, m. m., varvid beloppet har sänkts till 350 milj. kr.Detta anslag behandlas i näringsutskottets betänkande NU 1982/83:55. Det tredjeanslaget, avseende extra kostnader för förmånlig kreditgivning till ,behandlas under följande punkt. Utskottet har ingen erinran mot den höjning av räntornaför statsstödda exportkrediter som regeringen har genomfört i början av dettaår. Den bidrar till att något begränsa de höga kostnader somsystemet medför.Med hänsyn till den förbättrade konkurrenskraft som de svenska exportföretagenpå sistone har fått bör de, som industriministern framhåller, kunna bära en delav dessa kostnader. Som framgår av det föregående är merbelastningen påföretagen under det närmaste budgetåret jämförelsevis ringa. Principiellt innebärden genomförda sänkningen av subventionsgraden ett steg i riktning mot eneftersträvad normalisering av exportkreditväsendet. Utskottet avstyrker sålundade yrkanden i motionerna 1982/83:1493, 1982/83:1588, NU 1982/83:34 43 1982/83:2007 och 1982/83:2025 (alla m) som syftar till attsubventionsgraden i SEK-systemet åter skall höjas. I konsekvens härmedtillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning. Vad gäller yrkandet i motion 1982/83:1494 (m) atttillgången till statsstödd exportkredit inte skall göras beroende av att vissandel svenska komponenter ingår i slutprodukten hänvisar utskottet till detutredningsarbete som omtalas i propositionen. Det är enligt utskottets meningolämpligt att på nuvarande stadium binder sig för någon vissuppfattning i denna fråga. 1. beträffandeanslag och räntevillkor attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:1493 yrkande 1, motion 1982/83:1588 yrkande 6, motion 1982/83:2007yrkandena 9 och 10 och motion 1982,/83:2025 yrkande 1 till Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom AB för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag av 1 , 2. beträffande exportkreditslöd ochinternationella underleveran ser attriksdagen avslår motion 1982/83:1493 yrkande 2. Ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till . Regeringenhar under punkt B 18 (s. 60) föreslagit att till Ersättning för extrakostnader för förmånlig kreditgivning till för /84anvisa ett förslagsanslag av . Såsom närmare redovisas ipropositionen (s. 57) ger liksom många andra länder u-landskrediter påsärskilt förmånliga villkor. Räntesatserna för dessa s. k. blandade krediterligger på och därunder. 1 vissa fall krävs ingen ränta. Krediterna lämnasav SEK (jfr s. 40). Kostnaderna för gåvoelementet i dessa krediter bekostas medmedel från ett av tredje huvudtitelns anslag för internationelltutvecklingssamarbete, närmare bestämt anslaget (C 9) Övriga u-landspolitiskainsatser m. m. Kostnaderna för subventioneringen, i övrigt belastar denhuvudtitel som avser industridepartementets område. Enligt regeringens förslagskall, såsom har nämnts under föregående punkt, de extra kostnader - utövergåvoelementet - som förorsakas av den förmånliga kreditgivningen till u-länderfortsättningsvis tas upp under ett särskilt anslag. Medelsbehovet /84 beräknas till 20 milj. kr. I anslutning till det nämnda anslaget under tredjehuvudtiteln har utrikesutskottet (UU 1982/83:20 s. 84 f.) behandlat vissamotionsyrkanden rörande de blandade krediterna. Med hänvisning till ett undervåren 1983 väntat betänkande av u-kreditutredningen (UD 1982:01) avstyrkteutrikes- NU 1982/83:34 44 utskottet dessa yrkanden, vilka också avslogs avriksdagen. 1 en reservation (nr 67) begärde moderata samlingspartietsrepresentanter i utrikesutskottet att skulle göra ett uttalande avinnebörd bl. a. att de blandade krediterna - såsom huvudsakligenbiståndsmotiverade - borde garanteras mot biståndsanslagen. Enligtreservationen förutsattes denna synpunkt bli beaktad i utredningsarbetet. Vid näringsutskottets behandling av förevarande punkt ibudgetpropositionen har företrädarna för moderata samlingspartiet ånyoaktualiserat frågan om de blandade krediternas anknytning till biståndsanslagen.De önskar att skall göra ett uttalande som går ut på att även den delav kostnaderna för de blandade krediterna som inte är av gåvokaraktär utanutgör reguljära kostnader inom SEK-systemet bör fr. o. m. nästa budgetårhänföras till biståndsramen. Tekniskt skulle detta t. v. lösas så. att inombiståndsramen ett belopp motsvarande utgifterna under det nu aktuella anslagetskulle lämnas outnyttjat imder /84 för att vid dess slut finnastillgängligt som reservation. Den reella budgetbelastningen under budgetåretskulle härigenom minska med ett belopp som enligt regeringens medelsberäkningskulle bli av storleksordningen 20 milj. kr. ställer sig icke bakom detta initiativ. Idagens läge, när resultatet av u-kreditutredningens översynsarbete snart är attvänta, ter sig ett uttalande av detta slag från sida särskiltolämpligt. Som framgår av det föregående har utrikesutskottet - och då ävenmoderata samlingspartiets företrädare - hänvisat till detta utredningsarbetenär det gällt frågor om de blandade krediterna . Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning under denna punkt och hemställer att med bifall tillregeringens förslag till Ersättning för exlra kostnader för förmånligkreditgivning till för /84 anvisar ett förslagsanslagav . Kostnader för viss kreditgivning hos . Regeringenhar under punkt B 19 (s. 60 f.) föreslagit att till Kostnader förviss kreditgivning hos för /84anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1982/83:1494 av (ni), vari hemställs attriksdagen 1. uttalar sig för att systemet med hemmamatchning ienlighet med näringsutskottets uttalande i betänkande 1981/82:33 görs mindre restriktivt och mer smidigt. 2. uttalar sig för att regeln om att offertbeloppet skallmotsvara av det sökande företagets årsomsättning eller minst 50 milj, kr, avskaffas. NU1982/83:34 45 3. uttalar sig för att bestämmelsen omatt räntenivån skall vara lägst över consensusnivå tas bort, 4. uttalar sig för atthemmamatchningsärenden konsekvent följs upp med mellanstatliga överläggningarmed den stat som stör den svenska marknaden genom alla former avkonkurrenssnedvridande kreditstöd. t. ex. statliga växelkursgarantier ochkreditgivning genom andra kanaler än exportkreditinstitut, 1982/83:2007 av m. fl, (m), såvitt gäller hemställan (12) att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om anslagstilldelningtill , kan lämna krediter med statligt stöd för att finansiera svenskaföretags försäljning inom landet i fall då ett konkurrerande utländskt företagpå grund av utländskt kreditstöd erbjuder särskilt förmånliga villkor. För attsådant stöd skall utgå krävs beslut av regeringen i varje särskilt fall.Systemet brukar kallas hemmamatchning, budgetproposition föreslog regeringen att dettakreditstöd skulle upphöra. beslöt emellertid med ändring avregeringens förslag att systemet med hemmamatchning skulle bibehållas t, v.Enligt det förslag i ämnet som föreligger anvisas medel för ändamålet ävenför det stundande nya budgetåret. Industriministern meddelar emellertid att denordiska länderna förbereder en överenskommelse om att statsstöddaexportkrediter inte skall förekomma vid leveranser dessa länder emellan.Antalet affärer där hemmamatchning blir aktuell kommer enligt regeringensbedömning att minska. I detta ärende föreligger divergerande motionsyrkandenfrån moderata samlingspartiets sida. 1 gruppmotionen 1982/83:2007 föreslås ettuttalande av att anslaget för den berörda kreditgivningen hosSveriges Investeringsbank bör trappas ned i kommande budgetförslag. Skulle detsedermera uppkomma behov av tvingande natur får regeringen särskilt aktualiserasaken hos , säger motionärerna. En enskild medlem i samma parti yrkardäremot i motion 1982/83:1494 på att skall uttala sig för attsystemet görs mindre restriktivt och mer smidigt. Han anknyter till ettuttalande av (NU 1981/82:33 s. 18) att systemet så längedet tillämpas bör vara så effektivt som möjligt. Onödigt restriktiva ochosmidiga regler som är till förfång för svensk industri bör utgå. hette det idetta uttalande, och regeringen borde utarbeta förslag till förändring avreglerna för den avsedda kreditgivningen. NU1982/83:34 46 önskemål som framfördes och då avvisades meddet nu återgivna uttalandet föreslår motionären att skall begära atttvå nu tillämpade bestämmelser tas bort. Enligt den ena av dessa fordras förhemmamatchning att offertbeloppet motsvarar av det sökandeföretagets årsomsättning eller minst 50 milj. kr. Enligt den andra skall räntanpå de krediter som lämnas ligga över deninternationellt överenskomna s. k. consensusräntan. Motionären vill vidare attriksdagen skall uttala sig för att hemmamatchningsärenden konsekvent följs uppmed de stater som stör den svenska marknaden genom konkurrenssnedvridandekreditstöd. Liksom regeringen finner utskottet det motiverat attmöjligheterna till sådant kreditstöd som det nu är fråga om bibehålls under detkommande budgetåret. Utskottet fäster emellertid vikt vid de pågåendesträvandena att komma bort från den typ av marknadsstörande subventioner somgör detta stöd påkallat. Resultatet av arbetet inom den nordiska arbetsgruppsom nämns i propositionen blir härvidlag av stort intresse. Något ställningstagande av för en mera frikostigtillämpning av systemet med hemmamatchning, såsom påyrkas i motion 1982/83:1494(m), vill utskottet inte förorda. Denna motion avstyrks följaktligen. Inteheller finns det enligt utskottets mening skäl för att nu uttala sigom medelsberäkningen för detta ändamål inför nästpåföljande budgetår. Därföravstyrker utskottet också det yrkande i motion 1982/83:2007 (m) som gällerdenna punkt. Regeringens förslag till medelsanvisning tillstyrks. Utskottet utgår från att det yrkande i motion 1982/83:1494(m) som gäller uppföljning av hemmamatchningsärenden blir tillgodosett inomramen för det nämnda utredningsarbetet och genom berörda statliga instansersförsorg. Något särskilt uttalande av i denna sak synes inteerforderligt. 1. beträffande regler förkreditgivningen och medelsanvisning för /84 attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1982/83:1494 till Kostnader för viss kreditgivning hos SverigesInvesteringsbank A B för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandeframtida medelsanvisning attriksdagen avslår motion 1982/83:2007 yrkande 12. Lån till investeringar inom glasindustri.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 20 (s. 61) ochhemställer attriksdagen till Lån till investeringar inom glasindustri för budgetåret1983/84 anvisar ett reservationsanslag av 3 000 000 NU1982/83:34 47 Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för glasindustri. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 21 (s. 62) och hemställer att till Kostnader förräntebefrielse vid särskilda struktur-garantier för manuellglasinduslri /84 anvisar ett förslagsanslag av . Räntestöd till Tillväxtinvestbolag. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 22 (s. 62 f.) och hemställer att till Räntestöd tillTillväxtinvestbolag för /84 anvisar ett reservationsanslag av . Täckande av förluster i anledning av statligagarantier för lån till Tillväxtinvestbolag m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 23 (s. 63) och hemställer att till Täckande avförluster i anledning av stadiga garantier för lån till Tillväxtinvestbolag m.m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av . Delegationen för samordning av havsresursverksamheten.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 6 (s. 103 f.) och hemställer att till Delegationen församordning av havsresursverksamheten för /84 anvisar ettreservationsanslag av . TEKNISK UTVECKLING M. Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling. Regeringenhar under punkt (s. 195-199) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen att /84, i enlighet med vad föredragande statsrådet har anfört,ikläda staten ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete m. m. som, inberäknat löpandeavtal och beslut, innebär åtaganden om högst . under budgetåren1984/85-1987/88, 2. till Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling för /84 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet följande motioner: 1982/83:491 av Per (). såvitt gäller hemställan att NU1982/83:34 48 1. ger regeringen till känna vad somuttalats i motionen om den fortsatta verksamheten m. m. vid Plast- ochgummitekniska institutet, 2. ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om utformningen av stödet till den tillämpade forskningen ochutvecklingen inom den svenska gummi- och plastindustrin, 1982/83:514 av m.