bet · G601JoU24 · 1982-12-31 00:00:00 — 7. till Bidrag till statensmaskinprovningar för /84 anvisar ett reservationsanslag av5912000 kr., 8. till /84 anvisar ett förslagsanslag av . JoU 1982/83:24 22 24.Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet och Bidragtill djurens hälso- och sjukvård. Regeringen har under punkterna F 14-F 15 (s.74-77) föreslagit att till Lantbmksstyrelsen, djurens hälso- ochsjukvård: Uppdragsverksamhet för /84 anvisa ett förslagsanslagav . och till Bidrag till djurens hälso- och sjukvård för budgetåret1983/84 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1982/83; 1454 av och (båda fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om medel till djursjukhusens investeringskostnader. I motion 1982/83:1983 av och (båda c) yrkas att beslutar att statens nettokostnad fördistriktsveterinärverksamheten skall vara oförändrad. Under anslaget F 14 tas upp ett formellt belopp av1000 kr. till uppdragsverksamhet vid lantbmksstyrelsen för djurens hälso- ochsjukvård. Under anslaget F 15 föreslås för: Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen m.m. en medelsanvisning av 44470000 kr.Utskottet behandlar båda anslagen i ett sammanhang. Riksdagenhar (prop. 1981/82:122, JoU 1981/82:31, rskr 1981/82:261) beslutatom organisation och finansiering av djurens hälso-och sjukvård, m.m. fr.o.m.den 1 januari 1983. Lantbmksstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för bl.a. ärenden om den allmänna hälso-och sjukvården bland husdjuren, djurskyddetsamt veterinärväsendet. Under lantbmksstyrelsen ansvarar lantbmksnämnderna fördistriktsveterinärorganisationen i länen. Inom vaije nämnd skall finnas enveterinärenhet. Chef för den veterinära enheten är en länsveterinär som iövrigt är tjänsteman hos . Antalet tjänster inomdistriktsveterinärorganisationen får uppgå till högst 390. Iveterinärtaxeförordningen (1975; 539, ändrad 1982; 1073) föreskrivs att vidvarje förrättning som utförs av en distriktsveterinär utgår en särskilddjursjukvårdsavgift, vars storlek bestäms av regeringen. Inom ramen förtillgängliga medel genom inflytande djursjukvårdsavgifter och särskilt anvisademedel under anslaget F 15 svarar lantbmksstyrelsen för kostnaderna fördistriktsveterinäremas löner m. m. Djursjukvårdsavgiften uppgår f. n. till 20kr. när förrättningen avser djur inom animalieproduktionen och hästar somanvänds i jord- och skogsbraket och , när förrättningen avser andra djur. Jordbmksministernanför i propositionen att mycket talar för att finansieringen av djurenshälso- och sjukvård i ökad utsträckning bör bli en JoU 1982/83:24 23 Han aviserar därför en höjning av djursjukvårdsavgiften vilkenunder /84 bör utgå med . när förrättningen avser djur inomanimalieproduktionen m. m. och . när förrättningen avser andra djur.Posten djursjukvårdsavgifter har i planen beräknats med utgångspunkt idjurhälsoutredningens antagande att antalet förrättningar uppgår till ca enmiljön . Jordbmksministern reserverar sig emellertid för attkorrigeringar kan behöva göras sedan erfarenhet vunnits av det nya systemet.Genom avgiftshöjningen beräknas intäkterna från djursjukvårdsavgifter öka med23,5 milj. kr. vilket möjliggör en minskning av bidraget tilldistriktsveterinärorganisationen med nära 11,6 milj. kr. Imotion 1983 hävdas att regeringen genom att skära ned bidraget tilldistriktsveterinärverksamheten frångått ett riksdagsbeslut . Motionärernayrkar att statens nettokostnad för distriktsveterinärverksamheten skall varaoförändrad. ovannämnda propositionen om organisation och finansiering av djurens hälso-och sjukvård anförde dåvarande jordbmksministern att det finns skälsom talar för att subventioneringen av djursjukvården relativt sett bör minskaoch att djurägaraa i ökad utsträckning bör bära kostnaderna för denna. Han fanndärför att en rimlig avvägning vore att statens nettokostnader förblev realtoförändrade men att man inom ramen för dessa borde göra vissa omprioriteringar.Riksdagen anslöt sig till detta uttalande. Utskottetdelar den uppfattning som jordbmksministern uttalar och som förraåret gav uttryck för, att finansieringen av djurens hälso- och sjukvård i ökadutsträckning bör bli en angelägenhet för djurägarna. Den höjning avdjursjukvårdsavgiften som aviseras i propositionen finner utskottet kunnamotiveras med den senaste tidens kostnadsutveckling. Utskottet vill dock fastauppmärksamheten på att ökad finansiering med djursjukvårdsavgifter kan medförarisk för att enskilda djurägare av kostnadsskäl drar sig för att tillkallaveterinär även i fall där insats av en sådan skulle erfordras. Risk kangivetvis också föreligga att en höjd djursjukvårdsavgift kan främja en ökadprivatisering av veterinärväsendet, som kan bryta sönder den nuvarandestatliga organisationen på området. Utskottetfömtsätter emellertid att regeringen med uppmärksamhet följer hithörande frågoroch vidtar de åtgärder som kan befinnas påkallade. Utskottet vill i dettasammanhang framhålla att det givetvis bör vara möjligt att väga in vissa dcarav den ökade kostnaden för djursjukvården vid de årliga överläggningarna omjordbraksprisema. Medvad nu anförts anser sig utskottet kunna tillstyrka regeringens förslag underde två anslag varom nu är fråga. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotion 1983 finner utskottet inte erforderlig. Motionen avstyrks således. Utskottet har valt att idetta sammanhang även behandla motion 1454 JoU 1982/83:24 24 ommedel till djursjukhusens investeringskostnader. Motionärerna framhåller attdet f. n. är nära nog omöjligt att skaffa pengar till djursjukhusensinvesteringskostnader och föreslår att en liten del av överskottet från avsätts till ändamålet. Riksdagenhar vid olika tillfällen uttalat att sluten djursjukvård inte är en statligangelägenhet. Vid Qolårets anfördes att animalieproduk-tionens djurendast i sällsynta fall behöver utnyttja djursjukhusen. Där behandlashuvudsakligen sällskapsdjur och sporthästar. Dock gör staten betydande insatseräven för sällskapsdjuren genom att utbildningen av veterinärer m.m. kommerdessa till del (prop. 1981/82:122, JoU 1981/ 82:31, rskr 1981/82:261). Närdet gäller den nu aktuella motionen noterar utskottet att AB Trav och Galopp(ATG) är privatägt. Statens inflytande är säkrat genom att regeringen utserhalva styrelsen inkl. ordföranden. ATG är enligt uppgift f. n. i färd med attbygga upp hästpolikliniker vid landets trav- och galopp-banor. Dessa klinikerstår till förfogande för alla hästkategorier. I sammanhanget må även nämnasatt vissa kommuner utnyttjar hundskattemedlen till att lämna bidrag åtdjursjukhus. Somframgåi- av den lämnade redogörelsen ger samhället visst stöd åtsällskapsdjurens sjukvård. Ett sådant stöd är enligt utskottets meningberättigat av djurskyddskäl och med hänsyn till dessa djurs sociala betydelse.Utskottet får dock framhålla att huvudansvaret för sällskapsdjurens sjukvårdmåste anses åvila djurägarna själva. Mot den bakgmnden är utskottet icke berettatt tillstyrka motionärernas önskemål om ytterligare samhällsstöd åtdjursjukhusen. Motionen avstyrks därmed. 1. att tillLantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet /84 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1982/83: 1983 till Bidrag tilldjurens hälso- och sjukvård för /84 anvisar ettreservationsanslag av , 3. beträffande medel tilldjursjukhusens investeringskostnader att avslår motion 1982/83:1454. 25.Bidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvård och Bidrag tilldjurskyddsfrämjande åtgärder. Utskottet tillstyrker regeringens förslag underpunkterna F 16-F 17 (s. 77-78) och hemställer att 1. till Bidrag till avlägset boende djurägare förveterinärvård för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 2. till Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärderför / 84 anvisar ett reservationsanslag av . JoU 1982/83:24 25 Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt G (s. 79-84) och hemställer att 1. godkänner vad i propositionen förordats om ökadantagning till hortonomlinjen och trädgårdsteknikerlinjen, 2. godkänner vad i propositionenförordats om riktlinjer för veteri-nämtbildning och om minskad antagning tillveterinärlinjen, 3. bemyndigar regeringen attbesluta om inrättande av en allmän utbildningsUnje benämnd djursjukvårdarlinjenom högst 40 poäng. Sverigeslantbruksuniversitet: Förvaltningskostnader. Regeringen har under punkt G 1 (s. 84-90) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen attinrätta tjänster för professor (24) i enlighet med vad som förordats ipropositionen, 2. till Sverigeslantbmksuniversitet; Förvaltningskostnader för /84 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1982/83:641 av m. fl. (c)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsangående forskning, rådgivning och ökade fältförsök när det gäller alternativaodlingsformer och nyttjandet av alternativa odlingsformer i det konventionellajordbraket. I motion 1982/83:788 av () yrkas attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till biodynamisk odling. I motion 1982/83:796 av och (båda c) yrkas att begär att regeringen vidlantbraksuniversitetet, Röbäcksdalen, utreder och framlägger förslag omförsöksdrift med naturenlig jordbmks- och trädgårdsproduktion i huvudsak enligt(i motionen) framlagda riktlinjer. I motion 1982/83:1006 av m.fl.(s) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av ökad satsning på alternativa odlingsformer. I motion 1982/83; 1466 av m. fl. (c)yrkas att beslutar anvisa ytterligare 4 milj. kr. under anslaget G 1Sveriges lantbmksuniversitet: Förvaltningskostnader. I motion 1982/83:1654 av och (båda c) yrkas, med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1653,att JoU 1982/83:24 26 riksdagenbeslutar att tillföra resurser för kursermotsvarande allmänna högskolans enstaka kurser för fortbildning av olikagrapper på kvalificerad nivå inom JST-sektom. Från anslaget bestrids lönekostnader,lokalkostnader m. m. för den centrala förvaltningen, biblioteksorganisationenoch konsulentavdelningen samt för den lantbraksvetenskapliga,veterinärmedicinska resp. skogsvetenskapliga fakulteten. Under anslaget räknasför nästa budgetår också in medel för verksamheten vid djursjukhuset i . Ipropositionen föreslås att medel under anslaget beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. I sammanställningen har medel räknats för överföring av tvåtjänster som professor från SVA till veterinärmedicinska fakulteten. Jordbraksministernframhåller forskarutbildningens och forskarrekryteringens betydelse. Han hardärför beräknat medel för doktorandtjänster. Han fömtsätter vidare attlantbraksuniversitetet genom omdisponeringar kan tillgodose angelägnaresursbehov för forskamtbildningen. Resurser bör även tillföraslantbraksuniversitetet för att tillgodose vissa prioriterade forskningsområden.Vid anslagsberäkningen har därför räknats medel för en forskartjänst tillförstärkning av den markekologiska forskningen och för en forskartjänst inomforskningsprogrammet för skogsproduktion. Imotion 1466 framhålls att årets budgetproposition på de flesta områden geruttryck för en ökad satsning på forskningen. För delinnebär däremot budgetförslaget enligt motionen en nedskärning av anslaget medca 8 milj. kr. Genom att anslaget innefattar också opåverkbara poster blirnedskärningen enligt motionärernas mening ca 2,på utbildning, forskning ochadministration. Den föreslagna nedskärningen kommer därför att medföra enkraftig minskning av lantbraksuniversitetets forsknings- och försöksverksamhetsamt utbildningen. Motionärerna anser att starka skäl finns att inte vidta denföreslagna sänkningen av ambitionsnivån och föreslår att anvisarytterligare 4 milj. kr. Utskottetfinner för sin del rimligt att anslaget beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Som inledningsvis framhållits kommer vissa prioriteradeforskningsområden dessutom att tillgodoses. Sammanlagt föreslås enmedelsanvisning av 2,6 milj. kr. för att förstärka kunskapsuppbyggnaden inomifrågavarande områden vid lantbraksuniversitetet. Betydande forskning vidlantbraksuniversitetet finansieras också med medel från skogs- och jordbraketsforskningsråd. Som framgår av utskottets förslag i det följande föreslås attforskningsrådet för nästa budgetår tillförs ytterligare ca 6,5 milj. kr. förförstärkning av forskningsinsatserna. Mot den bakgranden finner utskottet ickeatt anledning föreligger att frångå regeringens förslag under nu ifrågavarandeanslag. Utskottet tillstyrker således detta och avstyrker motion 1466. JoU 1982/83:24 27 I motion 1654 yrkas att lantbraksuniversitetettillförs resurser för kurser motsvarande allmänna högskolans enstaka kurser förfortbildning av olika grapper på kvalificerad nivå inom JST-sektorn (dvs.jordbmks-, skogsbraks- och trädgårdsutbildningen). Iutbildningsdepartementets budget finns ett särskilt anslag (prop. 1982/ 83; 100bil. 10 E 9) för lokala och individuella hnjer och enstaka kurser. (Med enstakakurser menas kurser som inte ingår i högskolans utbildnings-hnjer. )Utbildningsministern framhåller att hon tillmäter sådana enstaka kurser storbetydelse för fortbildning och vidareutbildning av yrkesverksamma personer.Anslaget skall även tillgodose andra ändamål, bl. a. fördjupningsstudier införforskaratbildningen och utbildningsbehov inom udda ämnesområden. Lantbraksuniversitetetanordnar enligt vad utskottet inhämtat ett antal enstaka kurser förfortbildning och vidareutbildning vid såväl den lantbraksvetenskapliga som denskogsvetenskapliga och den veterinärmedicinska fakulteten.Lantbraksuniversitetet disponerar emellertid inga anslag för utbildningutanför linjesystemet. Den verksamhet som bedrivs med enstaka kurser är heltavgiftsfmansierad. Lantbraksuniversitetet deltar även i anordnandet av enstakakurser inom bl. a. högskoleregion (vilka således finansieras frånovannämnda anslag E 9 på utbildningshuvudtiteln) till förmån för lärare inomjordbmks-, skogsbmks- och träd-gårdssektom med rikstäckande rekrytering.Utskottet finner för sin del anledning understryka vikten av att lärare inomJST-sektorn liksom andra yrkesmän på området bereds möjlighet till fort- ochvidareutbildning. Det samlade kursutbudet som lämnas på området synesemellertid, om än finansierat på olika sätt, ägnat att i väsentlig gradtillfredsställa befogade fortbildningskrav. Någon ytterligare åtgärdmed anledning av motionen synes därför icke påkallad. Utskottethar funnit lämpligt att i detta sammanhang även behandla ett antal motioner omalternativa metoder inom jordbruket, vari särskilt forskningsbehovet på områdetbetonas. I motion 641 anförs att det finns många skäl att minskagiftanvändningen i jordbmket. Aktsamhet mot miljön, sparsamhet med energin ochmöjligheterna att kunna bedriva jordbrak också nämns särskilt.Enligt motionen bör det i ökad utsträckning vara möjligt att i detkonventionella jordbraket använda de erfarenheter och den kunskap som dealternativa metoderna erbjuder. Giftanvändningen kan minskas om jordbrakamaanvänder mer resistenta sorter, odlar mer energi- och proteingrödor och ökarden mekaniska ogräsbekämpningen. I detta syfte bör forskningen öka ochfältförsöken bedrivas på större arealer. Informationen till konsumenterna böröka. Enligt motion 788 tar det biodynamiska jordbraket till vara markenslångsiktiga produktionsförmåga. Lantbraksuniversitetets omprioriteringar bördärför innefatta även stöd till alternativa jordbraksformer som iuniversitetets egen forskning börjat visa alltmer slående resultat, anförmotionären. JoU 1982/83:24 28 bören ny forskningsenhet för naturenlig odhng inrättas vid Röbäcksdalen i Umeå.Kvalificerade resurser för utvärdering och forskning bör där skapas på dettaområde för jordbmk som bedrivs i norra . I motion 1006 yrkas attforsknings- och försöksprojekt med alternativa och miljöanpas-sadeodlingsmetoder bör kunna erhålla anslag från såväl jordbrakets forskningsfondsom lantbmkets fond. Motionärerna anför särskilt att ett projekt kallatNaturaförsöken i bör stödjas. Där har bedrivits försök medkemikaliefri odling med resultat som ur lönsamhetssynpunkt väl är jämförbaramed konventionella odlingsmetoder. Stöd av statsmedel bör även lämnas miljövårdande insatser, framhåller motionärerna. Utskottetfår erinra om att vid ett flertal tidigare tillfallen i samband medbehandlingen av frågan om stöd till alternativ jordbrakstek-nik gjortuttalanden av innebörd bl. a. att det på olika håll pågående forsknings- ochutvecklingsarbetet på förevarande område förtjänade statligt stöd och attsådant också lämnades i olika sammanhang. Forskningen på området torde kommaatt få ytterligare stimulans genom den prioritering av den markekologiskaforskningen som utskottet just uttalat sig för i samband med diskussionen avmedelsanvisningen för nu ifrågavarande anslag. Denna forskning syftar nämligenenligt lantbraksuniversitetets styrelse till att nå bättre kunskaper omsamspelet mellan markens levande och icke levande beståndsdelar m. m. och bördärmed möjliggöra en mer tillfredsställande bedömning av bl. a. nuvarandebrakningsmetoders effekter. Den forskning som sålunda bedrivs på området ärenligt utskottets uppfattning ägnad att förbättra kunskaperna om olikajordbraksmetoders för- och nackdelar. Utskottet får även erinra om tidigareuttalanden av att ansvariga myndigheter i sin rådgivande verksamhetoch då i synnerhet lantbraksnämnderna givetvis bör lämna information ochrådgivning även beträffande alternativa odlingsmetoder. I detta sammanhang måframhållas att utredningen om användningen av kemiska medel i jord- och skogsbraket(Jo 1979:09) förväntas komma att avlämna sitt slutbetänkande . Iutredningens uppdrag ingår bl. a. att inventera och redovisa de alternativaodlingsmetoder som finns tillgängliga för att helt eller delvis ersätta dekemiska preparaten. Utskottetföratsätter, med hänvisning till det anförda, att de alternativa odlingsmetodemasföreträdare far möjlighet att tillgodogöra sig resultatet av de insatser iforsknings- och utvecklingsverksamheten som pågår och som planeras liksom avsamhällets rådgivningsinsatser och av kommande utredningsbetänkande iförevarande hänseende. Enligt utskottets uppfattning får syftet med motionerna641 och 788 härigenom anses till väsentliga delar tillgodosett. Någonytterligare åtgärd med anledning av motionerna påkallas såledesicke. Utskottet anser det vidare inte vara en uppgift för att taställning till sådana enstaka projekt som exempelvis den i motion 796föreslagna forskningsenheten för naturenlig odling JoU 1982/83:24 29 Motionen avstyrks följaktligen. Mot angiven bakgrandfinner sig utskottet inte heller böra tillstyrka att statsstöd utgår tillsådana särskilda odlingsprojekt och organisationer, som föreslås i motion1006. Även denna motion avstyrks således. 1. att bemyndigar regeringen att inrättatjänster för pro fessor (Lo 24) i enlighet med vad som förordats i propositionen, 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1982/83; 1466 till Sverigeslantbruksuniversitet: Förvaltningskostnader för /84 anvisar ettförslagsanslag av , 3. beträffande resurser tilllantbraksuniversitetet för enstaka kurser att avslår motion 1982/83;1654, 4. beträffande alternativaodlingsformer m. m. att lämnarmotionerna 1982/83:641 och 1982/83:788 utan ytterligare åtgärd, 5. beträffande försöksdrift mednaturenlig jordbmksproduktion att avslår motion 1982/83; 796, 6. beträffande stöd åtmiljövänligare jordbrak att avslår motion 1982/83; 1006. Sverigeslantbruksuniversitet: Driftkostnader m.fl. anslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna G 2-G 4 (s. 90-103) och hemställer att 1. till lantbruksuniversitet:Driftkostnader för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 2. bemyndigar regeringen attbesluta om byggnadsarbeten vid m.m. inom dekostnadsramar som förordats i propositionen, 3. till Byggnadsarbeten vidSveriges m.m. för /84 anvisar ettreservationsanslag av , 4. bemyndigar regeringen attbesluta om anskaffning av inredning och utrustning för lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m. m. inom de kostnadsramar som förordats i propositionen, 5. till Inredning och utrustningav lokaler vid m. m. för /84anvisar ett reservationsanslag av . Skogs-och jordbrukets forskningsråd. Regeringen har under punkt G 5 (s. 103-106) föreslagit att till Skogs- och jordbrukets forsknings råd för /84 anvisa ett reservationsanslag av . JoU 1982/83:24 30 I motion 1982/83; 212 av m. (vpk) yrkas att hos regeringen hemställer om förslag tillfiskevårdande åtgärder i enlighet med vad som anförs i motionen. I motion 1982/83:249 av och (båda c) yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att man omedel bart bör påbörja åtgärder för att eliminera en del handelshinder som verkar återhållande på vattenbmk, 2. att som sin meningger regeringen till känna att man bör påbörja en förenkling av nuvarande reglerför tillståndsgivning m.m. i anslutning till vattenbrak, 3. att som sin meningger regeringen till känna att länsstyrelsernas och utvecklingsfondernasresurser bör utökas när det gäller att ekonomiskt stödja nystartade företag somvill bedriva vattenbrak resp. stödja de redan etablerade företag som vill utökasina insatser när det gäller distribution och försäljning avvattenbraksprodukter. I motion 1982/83:628 av Axel () yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna behovet av att frågan omviss etablerings-kontroll av det växande vattenbraket i vårt land utreds. I motion 1982/83:645 av Böije och tredjevice talmannen (båda fp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om säkerställandet avforskningsresurser till vattenbmk. I motion 1982/83:1004 av m.fl.(s) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av ökad statlig satsning på vattenbrak. I motion 1982/83:1459 av m.fl. (c)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att till Skogs- ochjordbmkets forskningsråd för /84 anvisar ett reservationsanslagav . I motion 1982/83:1981 av () ochPer-Axel () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts angående förläggandet av en forskningsstation förvattenbrak på . Anslaget disponeras av skogs- och jordbmkets forskningsrådför bidrag till forskning som gagnar skogsbmket, jordbraket ochträdgårdsnäringen. Inom ramen för anslaget bestrids även kostnader förforskartjänster. SJFRhar med bibehållande av dess karaktär som sektorsorgan anför-trotts uppgiftenatt svara för den mer långsiktigt kunskapsuppbyggande JoU 1982/83:24 31 forskningen,dvs. Betydande satsningar inom grand-forskningen ärnödvändiga som föratsättning för den kunskapsuppbyggnad som erfordras för attklarlägga fundamentala funktioner och oklara sammanhang i de biologiskaprocesserna. Jordbmksministernerinrar om att vissa övergripande prioriteringar inom forskningsverksamhetenfastlades genom de beslut regering och riksdag då fattade medanledning av den forskningspolitiska propositionen. Som prioriterade områdenangavs då bl. a. forskning om ekologiska samband, särskilt grandläggandeforskning om markekologi och forskning på livsmedelsområdet. Underdetta anslag har sammanlagt 1,5 milj. kr. beräknats för grandläggandeforskning om markekologi. En särskild utredare har tillkallats meduppdrag att se över livsmedelsforskning m. m. Med hänsyn till den grandläggandeforskningens betydelsefulla roll föreslås en förstärkning av forskningsrådetsresurser. Jordbraksministern anmäler att han bl. a. räknat med ytterligaremedel för fiskeribiologisk forskning, bioteknisk forskning,skogsproduktionsforskning och skoghg markkartering. För dessa ändamål harberäknats 4,9 milj. kr. Sammanlagt föreslår regeringen en ökning av anslagetmed . Enligtmotion 1459 bör ökningen av anslaget till forskningsrådet begränsas till 5,6milj. (-3 milj. för att möjliggöra en ökning av anslaget tilllantbraksuniversitetet. Utskottetinstämmer i regeringens bedömning att anslaget till den forskning somfinansieras genom forskningsrådet bör prioriteras högt. Som utskottet tidigareanfört utnyttjas en stor del av rådets anslag till forskning inomlantbraksuniversitetet.