bet · G601JuU25 · 1982-12-31 00:00:00 — I motion 2158 förespråkas attutlänningar med liten anknytning till i betydligt större utsträckningän f. n. bör avtjäna ådömda fängelsestraff i sina hemländer. Enligtmotionärerna bör regeringen ta initiativ till att bilaterala avtal i ämnetkommer till stånd. Verkställighet av fängelsestraff kan överföras mellan denordiska länderna. Detta sker inte med stöd av någon konvention, utansamarbetet grundar sig på att enhetlig lagstiftning i ämnet upprätthålls inomNorden. För del finns regler härom i lagen (1963:193) om samarbete medDanmark, , och angående verkställighet av straff m. m. När det gäller att överföra verkställigheten av ettfängelsestraff från till en utomnordisk stat eller omvänt finns f. n.en europeisk konvention om brottmålsdoms internationellarättsverkningar (brottmålsdomskonventionen). har som en av de förstastaterna tillträtt denna konvention. har konventionen i övrigtratificerats av -förutom och - , och . Enligt brottmålsdomskonventionen kan verkställigheten avfrihetsberövande påföljd föras över från domslandet till en annan stat, bl. a.i fall då den dömde har sitt hemvist i den staten eller skall undergå annatfrihetsstraff där. Detsamma gäller om verkställighet i den andra staten kanväntas underlätta den dömdes sociala anpassning liksom i vissa andra fall. Huvudsakligen med anledning av tillträde tillbrottmålsdomskonventionen har antagits en särskild lag (1972:260) ominternationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom. Lagen gåremellertid längre än vad konventionen ålägger fördragsslutande land. Dettagäller framför allt i två hänseenden. Dels ger den möjlighet att överföraverkställigheten till eller överta verkställigheten från andra främmande staterän dem som är anslutna till brottmålsdomskonventionen efter överenskommelse idet särskilda fallet. Dels ger lagen utrymme för bilaterala avtal om samarbetei verkställighetsfrågor mellan och andra stater. Konvenfionenhar knappast alls tillämpats. JuU1982/83:25 11 att så få stater har ratificerat den. Ett annat skäl tillatt brottmålsdomskonventionen har fått så förhållandevis liten praktiskbetydelse kan vara att den procedur som konventionen förutsätter är rättkomplicerad. Inom har utarbetats en ny konventionom "överförande av dömda", som lär ge utrymme för ett enklareförfarande. Konventionen har undertecknats av . Den haröppnats för undertecknande också för och , fastän dessa stater inteär medlemmar av . Det utrymme för bilaterala avtal i verkställighetsfrågorsom verkställighetslag ger har inte utnyttjats. Vissasonderingar har förekommit bl. a. i förhållande till , innan det stod klartatt skulle kunna ansluta sig till den nya . Enligtvad utskottet har erfarit pågår f. n. sonderingar om ett bilateralt avtal medFrankrike; även i förhållande till har saken aktualiserats. Utskottet behandlade en mofion om att Sverigeborde verka för att utlänningar som dömts här i landet i större utsträckningborde avtjäna straffen i sina hemländer. I sitt av godkändabetänkande avstyrkte utskottet bifall till mofionen (JuU 1981/82:44 s. 9 f) medhänvisning till bl. a. den kommande nya och desonderingar som skedde från svensk sida rörande bilaterala avtal istraffverkställighetsfrågor. Såsom utskottet framhöll i sitt nämnda betänkande kandet från många synpunkter - bl. a. humanitära - vara av värde att en här ilandet dömd utlänning får möjlighet att avtjäna straffet i sitt hemland. Denansträngda beläggningssituationen vid kriminalvårdens anstalter i förening meddet förhållandet att relativt många utlänningar döms till fängelsestraffförtjänar också att beaktas i detta sammanhang. Dessa synpunkter har i linjemed vad som sägs i motion 2158 giltighet framför allt när det gällerutlänningarmed ingen eller ringa anknytning till . Intresset av att frånSverige kunna överföra straffverkställighet gäller i synnerhet i förhållandetill sådana länder som har likartade rättssystem. Beträffande andra länder kandet emellertid enligt utskottets mening finnas anledning till viss försiktighetnär det gäller att överföra verkställigheten; bl. a. måste beaktas skillnader ifråga om den vård och behandling som förekommer. I detta sammanhang villutskottet understryka att möjligheten att överföra verkställigheten till annatland givetvis inte får innebära att man minskar de ansträngningar som görs föratt förbättra förhållandena vid kriminalvårdens anstalter för de intagna som ärutlänningar. Som framgår av det anförda har en ny Europarådskonventionnyligen öppnats för undertecknande. Enligt utskottets uppfattning finns detgoda skäl anta att den konventionen kommer att få större praktisk betydelse påområdet än brottmålsdomskonventionen. I linje med önskemålen i motion 2158ligger också de sonderingar som sker från svensk sida rörande bilaterala avtali straffverkställighetsfrågor som den svenska lagstiftningen gei* utrym- JuU1982/83:25 12 Utskottet anser att det i detta hänseende intepåkallas någon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandet,och utskottet avstyrker bifall fill motion 2158 i denna del. 1. beträffandeförvaltning av fastigheter attriksdagen godkänner den i propositionen beräknade driftstaten, attriksdagen med bifall till regeringens förslag fill Kriminalvårdsanstalternaför /84 anvisar ett förslagsanslag av , 3. beträffandenarkotikaproblemen vid anstalterna attriksdagen avslår motion 1982/83:887 i denna del (yrkande 2 delvis), 4. beträffande skärpning avverkställighetsreglerna för narkotika- dömda m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:1592 i denna del (yrkande 10), motion1982/83:2112 i denna del (yrkandena 3 och 4) och motion 1982/83:2158 i dennadel (yrkande 2), 5. beträffandekriminalvård i familj attriksdagen avslår motion 1982/83:715, 6. beträffandefrivårdshotell m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:887 i denna del (yrkande 1 samt yrkande 2delvis), 7. beträffandestraffverkställighet i den dömdes hemland attriksdagen avslår motion 1982/83:2158 i denna del (yrkande !) Regeringen har under punkt E 3 (s. 95-98)föreslagit att till Frivården för /84 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1982/83:890 av NilsSvensson m. fl. (s) hemställs att beslutar att medel under anslagetKriminalvården anvisas för en assistenttjänst' inom , i syfteatt underlätta samarbetet mellan myndigheter när det gäller att rehabiliterasocialt handikappade och kriminellt belastade ungdomar. JuU1982/83:25 13 Under denna punkt föreslårregeringen att anvisar ett förslagsanslag som innebär en ökning meddrygt 8 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. Sammanlagt föreslåsett anslag på . KrAmi (Kriminalvårdsklienter i ) ärett samarbetsprojekt i mellan ,arbetsförmedlingen, kriminalvårdsverket och kommun. KrAmi ärorganisatoriskt en del av arbetsmarknadsverket. Syftet med projektet är attgenom arbetsplacering söka återföra socialt handikappade och kriminelltbelastade ungdomar till en ordnad tillvaro. Verksamheten riktar sig tillungdomar mellan som är aktuella hos arbetsförmedlingen,kriminalvården och socialförvaltningen. De myndigheter som ingår i projektet bidrar med tjänstemänför verksamheten; där ingår bl. a. arbetskonsulent, arbetsförmedlare, kriminalvårdsassistent,socialassistent och fritidsassistent. I motion 890 anförs att inte längreanser sig ha möjlighet att avsätta pengar för kriminalvårdsassistent till KrAmioch att därför medel bör avdelas särskilt för detta ändamål inom projektet. I regleringsbrevet för innevarande budgetår harföreskrivits att från anslagsposten Vårdkostnader fårför behandlings- och stödåtgärder använda högst . Av detta belopphar fördelat . till Övervakares ochKontaktpersoners , att användas för att avlöna enkriminalvårdsassistent inom . Vid utskottets beredning av motionsärendet har utskottetinhämtat att för nästa budgetår ingen ändring är avsedd att företas vad gällertilldelning av medel för den ifrågavarande kriminalvårdsassistenten. Eftersommotionsönskemålet sålunda får antas bli tillgodosett påkallas ingen åtgärdfrån sida med anledning av motionen. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag tillmedelsanvisning. attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Frivården för budgetåret1983/84 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffanderehabilitering - KrAmi attriksdagen avslår motion 1982/83:890. Maskin- och verktygsutrustning m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt E 4 (s. 98) och hemställer att till Maskin- ochverktygsutrustning m. m. för /84 anvisar ett reservationsanslagav . JuU1982/83:25 14 Engångsanskaffning av inventarier m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt E 5 (s. 98) och hemställer attriksdagen till Engångsanskaffning av inventarier m. m. för budgetåret1983/84 anvisar ett reservationsanslag av 22 400 000 Utbildning av personal m. fl. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt E 6 (s. 98 och 99) och hemställer att till Utbildning avpersonal m. fl. för /84 anvisar ett reservationsanslag av . 7- Byggnadsarbeten för kriminalvården. Regeringen harunder punkt E 7 (s. 99-103) föreslagit att dels bemyndiga regeringenatt besluta om byggnadsarbeten för kriminalvården inom de kostnadsramar som harförordats i propositionen, dels bemyndiga regeringen att fastställa tillgångsvärdeni enlighet med vad som har anförts i propositionen, dels till Byggnadsarbetenför kriminalvården för /84 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1982/83:404 av KarinAhriand (fp) och i (fp) hemställs att begäratt regeringen lämnar igångsättningstillstånd för kriminalvårdsanstalterna iYstad och så snart projekteringen är klar. I motion 1982/83:886 av () och IngvarKarlsson i (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, att somsin mening ger regeringen till känna angelägenheten av att lokalanstalt iVänersborg ges hög prioritet vid fördelning av investeringsmedel för statligtbyggande (delvis). I motion 1982/83:887 av Per m. fl. (vpk)hemställs, såvitt nu är i fråga, att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om de stora riksanstalternas omfång (yrkande2 delvis). I motion 1982/83:1751 av m. fl. (s)hemställs aft som sin mening ger regeringen till känna att - inomramen för medel till byggnadsarbeten för kriminalvården - en ombyggnad av dennedlagda militärarresten på i till häkte bör komma tillstånd. Riktlinjer i fråga om utformningenav kriminalvårdens anstalter antogs genom kriminalvårdsreform.Riksdagen har därefter vid behand- JuU1982/83:25 15 lingen av budgetproposition godkänt enprincipplan för förändringar i lokalanstaltsorganisationen (prop. 1979/80:100bil. 5 s. 68-72, JuU 34 s. 1-4, rskr 282). Planen innebär att nyalokalanstalter uppförs i områden som f. n. har brist på lokalanstaltsplatser.Vidare förutsätts i planen att ett antal anstalter samt vissaandra anstalter som är i mycket dåligt skick byts ut. godkände en plan för ett successivtinrättande av mindre bostadsavdelningar vid riksanstalterna , ochNorrtälje (prop. 1981/82:141, JuU 49 och 60, rskr 361). Regeringens förslag under förevarande punkt innebär bl. a.att kostnadsramar beräknas för nya lokalanstalter i (30,4 milj. )och i (28,4 milj. samt för tidigarelagda byggnadsobjekt vidkriminalvårdsanstalterna Hinseberg, , Roxtuna, Smälteryd, ochUmeå (sammanlagt 25,5 milj. Vidare beräknas kostnadsramar om 25,8 milj.kr. för inrättande av mindre bostadsavdelningar vid kriminalvårdsanstalternaHall, och samt för en ny bostadspaviljong vid den sistnämndaanstalten. I motion 887 begärs ett riksdagsuttalande om att de storariksanstalterna inte skall ökas ut genom tillbyggnader av speciellt slag. De tillbyggnader till riksanstalterna som redovisas ibudgetpropositionen ligger enligt utskottets mening helt i linje med den planför inrättande av mindre bostadsavdelningar som enhälligt godkändeförra året. Verksamheten syftar inte till att öka platsantalet vid dessaanstalter utan till att motverka den minskning av platsantalet som inrättandetav mindre bostadsavdelningar leder till. underlättasdifferentieringen av de intagna. Något sådant uttalande som motionärerna begärkan utskottet inte ställa sig bakom, och utskottet avstyrker bifall till motion887 i här behandlad del. I motionerna 404 och 889 begärs attriksdagen skall uttala sig för byggande av lokalanstalter i , ochVänersborg. Till stöd för yrkandena åberopas bl. a. sysselsättningspolitiskaskäl. Med anledning av motionsyrkandena vill utskottet försterinra om att beläggningsutvecklingen, som berörts i det föregående, medförtatt lokalan-staltsbyggandet har måst intensifieras och att gamla anstalter intehar kunnat läggas ned i enlighet med principplan. F. ö. vill utskottetendast hänvisa till att frågorna om uppförande av nya lokalanstalter i ,och är aktualiserade inom . I budgetpropositionenanger departementschefen sålunda att anstalterna i och bör uppförasså snart tidigareläggning av stadiga byggnadsprojekt behövs i regionen. Hananger också att en ny lokalanstalt planeras i . Vad nu sagts gäller emellertid även för andra orter, ochutskottet kan inte -utöver vad regeringens prioritering innebär - förordabyggande av lokalanstalter i vissa orter framför andra. Med dessa uttalandenavstyrker utskottet , bifall till motion 404 och motion 886 i här behandladdel. JuU1982/83:25 16 I motion 1751 begärs att riksdagenskall uttala sig för att den nedlagda militärarresten på iKarlskrona byggs om till häkte. Motionsspörsmålet sammanhänger med problemet medöverbeläggning inom häktesorganisationen i . Utskottet serallvarligt på detta problem även om viss förbättring kan förutses bl. a. somresultat av den byggnadsverksamhet för polisväsendet som pågår och planeras iTrelleborg och . Saken är uppmärksammad både av ochinom . Frågan om utnyttjande av militärarresten i Karlskronahar sålunda förts fram av styrelsen senast i anslagsframställningen förnästkommande budgetår. har redovisat bedömningsunderlagför val av plats för häktesbyggnad i , och frågan övervägs f. n. inomregeringskansliet. I anslutning till motionsspörsmålet vill utskottet endastframhålla att utskottet utgår från att regeringen uppmärksamt följerutvecklingen av beläggningen inom häktesorganisationen i ochföranstaltar om de åtgärder som påkallas. Däremot anser utskottet inte attriksdagen bör göra något sådant uttalande i den för regeringen redanaktualiserade frågan om anordnandet av häktesplatser i som begärs imotion 1751. Utskottet avstyrker bifall till motionen. Utskottet har inte något att erinramot regeringens begäran om bemyndigande att besluta om byggnadsarbeten förkriminalvården och att fastställa tillgångsvärden, och utskottet godtarregeringens medelsberäkning. attriksdagen bemyndigar regeringen att besluta om byggnadsarbeten förkriminalvården inom de kostnadsramar som har förordats i propositionen, attriksdagen bemyndigar regeringen att fastställa tillgångsvärden i enlighet medvad som har anförts i propositionen, attriksdagen till Byggnadsarbeten för kriminalvården för /84anvisar ett reservationsanslag av , 4. beträffandetillbyggnad till riksanstalter attriksdagen avslår motion 1982/83:887 i denna del (yrkande 2 delvis), 5. beträffandebyggande av lokalanstalter i och att avslår motion1982/83:404, 6. beträffandebyggande av lokalanstalt i attriksdagen avslår motion 1982/83:886 i denna del (delvis). JuU1982/83:25 17 7. beträffande häkte i att avslår motion 1982/83:1751. Närvarande: (), (), ArneNygren (s), (), i (s), (), (), (), (), (), i (fp), (), (),() och (). Skärpning av verkställighetsreglerna för narkotikadömdam. (punkt 2, mom. 4) (), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 7 med "Utskottet vill" och slutar på s. 8med "dessa delar" bort ha följande lydelse: Utskottet vill inledningsvis slå fast attnarkotikasituationen inom kriminalvårdens anstalter påkallar att särskildaåtgärder, utöver dem som beslutades , vidtas på lagstiftningssidan.Även intresset av att förhindra att de som dömts för särskilt allvarligbrottslighet fortsätter kriminalitet fordrar enligtutskottets bedömning en lagstiftning av mer långtgående slag. Utskottet finnerdet angeläget att man inför en ordning som ger utrymme för särbehandling avintagna i betydligt större utsträckning än vad den nuvarande, sedan den 1oktober 1982 gällande lagstiftningen medger. Vad som i detta hänseende föreslåsi motion 1592 anser utskottet mindre ändamålsenligt: förslaget i den motionentorde knappast tillgodose de syften som angetts. Härtill kommer att debrister som kan vidlåda kriminalvårdslagen genom kriminalvårdsstyrelsensframställning är uppmärksammade inom . I detta läge är detenligt utskottets mening knappast påkallat att , såsom föreslås imotion 1592, beslutar ändra reglerna om särbehandling i 7 § tredje stycketkriminalvårdslagen. Utskottet avstyrker således bifall till motion 1592 i dennadel. Däremot anser utskottet i linje med önskemålen i motion2158 att det utöver den reglering som finns i kriminalvårdslagen bör övervägasen ordning som innebär att en särskild verkställighetsform tillskapas för vissasärskilt JuU1982/83:25 18 Ett förslag härom lades framav permissionsutredningen. Enligt utskottets mening skulle utredningensförslag på ett effektivt sätt bidra till att hindra de mycket grovanarkotikabrottslingarnas samhällsnedbrytande verksamhet och därmed kanske ocksårädda livet på människor som eljest skulle dragits in i narkotikaberoende.Skall detta syfte kunna'nås är det å andra sidan ofrånkomligt att manåtminstone i någon mån får göra avkall på de principer som normalt präglarsvensk kriminalvård. måste man dock komma ihåg att det här är frågaom ett mycket litet antal dömda, som medvetet kalkylerat med risken förupptäckt och som är utomordentligt farliga för samhället och många av dessenskilda medlemmar. Att samhället vidtar alla rimliga åtgärder för attförhindra narkotikamissbrukets utbredning är f. ö. förestavat av starkahumanitära skäl. Sammantaget finner utskottet att övervägande skäl talarför att den reglering i fråga om särbehandling av vissa långtidsdömda som finnsi kriminalvårdslagen bör kompletteras med regler om en särskild verkställighetsformför vissa särskilt brottsbenägna, farliga personer som dömts till lägst fyraårs fängelse. Dessa regler bör, såsom anförs i motion 2158, i huvudsak utformasefter permissionsutredningens linjer. Utskottet anser att det frånrättssäkerhetssynpunkt är viktigt att förordnande om särskild verkställighetgörs av domstol. Den reglering rörande en särskild verkställighetsform somutskottet förordar påkallar ganska omfattande lagändringar. Det bör ankomma påregeringen att utarbeta förslag till erforderlig författningstext. Ettlagförslag i ämnet bör föreläggas . Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottets nu gjorda ställningstagande innebär också attönskemålen i motion 2112 i aktuella delar är tillgodosedda. dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffande skärpning av verkställighetsreglerna förnarkotikadömda m. m. attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2158 i denna del (yrkande 2) och medanledning av motion 1982/83:21121 denna del (yrkandena 3 och 4) samt med avslagpå motion 1982/ 83:1592 i denna del (yrkande 10) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Skärpning av verkställighetsreglerna för narkotikadömdam. (punkt 2, mom. 4) (), iRöstånga (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 7 med "Utskottet vill" och slutar på s. 8med "behandlade delar" bort ha följande lydelse: JuU1982/83:25 19 Enligt utskottets mening utgör deändringar i 7 § tredje stycket kriminalvårdslagen i fråga om särbehandling avvissa långtidsdömda som beslutade en i och för sigvälbehövlig skärpning av regleringen på området. Även om det var särskiltangeläget att regleringen kom att omfatta intagna som dömts för grovnarkotikabrottslighet, anser utskottet att det var mindre välbetänkt attbegränsa tillämpningen till dessa speciella fall. Ty också i fråga om andrakategorier av brottslingar än sådana som dömts för renodladnarkotikakriminalitet finns det onekligen ett behov av särbehandling. Inarkotikabrottslighetens spår följer också ibland grövre våldsbrott. Även annanallvarlig sidobrottslighet förekommer. I sammanhanget kan det förtjäna atterinras om att 7 § tredje stycket kriminalvårdslagen i tidigare lydelse enligtförarbetena tog sikte också på andra lagöverträdare än sådana som dömts förgrov narkotikabrottslighet, nämligen sådana som ägnat sig åt annan brottslighetav särskilt allvarlig karaktär och därigenom visat likgiltighet för annans liveller hälsa eller särskild hänsynslöshet. Som exempel på sådan brottslighetnämndes i förarbetena väpnade bank- eller postrån samt annanförmögenhetsbrottslighet vid vilka gärningsmannen visat hänsynslöshet, t. ex.genom att använda sprängmedel (prop. 1978/79:62 s. 22 f). Enligt utskottetsmening måste risk för sådan brottslighet också kunna beaktas vid bedömningen avfrågan om särbehandling. Det lagförslag som lades fram i proposition1981/82:141 skulle ha möjliggjort detta. framställningtill regeringen tar inte sikte på den här berörda problematiken. Mot den angivna bakgrunden bör , som begärs imotion 1592 i denna del, besluta om den lagändring som hade föreslagits i nämnda propositionen. Ändringen bör träda i kraft . Beträffande önskemålen i motion 2158 om att genomförapermissionsutredningens förslag anser utskottet att det saknas skäl till annatställningstagande i frågan än det som utskottet gjorde . Utskottetavstyrker alltså bifall till motionen i denna del. dels att utskottets hemställanunder moment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande skärpning avverkställighetsreglerna för narkotikadömda m. m. attriksdagen med avslag på motion 1982/83:2112 i denna del (yrkandena 3 och 4) ochmotion 1982/83:2158 i denna del (yrkande 2) samt med anledning av motion 1982/83:1592i denna del (yrkande 10) antar följande förslag till JuU1982/83:25 '20 Lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt Härigenom föreskrivs att 7 § lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid fördelning av de intagna mellan öppna och slutnaanstalter iakttages följande. Intagen bör placeras i öppen anstalt, om icke annanplacering är påkallad med hänsyn till föreliggande fara för att han avvikereller eljest av säkerhetsskäl eller med hänsyn till att möjlighet bör beredashonom till sådant arbete eller sådan undervisning, utbildning eller särskildbehandling som icke lämpligen kan anordnas i öppen anstalt. Den somhar dömts till fängelse i Den som har dömts till fängelse i för grovt narkotikabrott lägst skall placeras i sluten eller grov varusmuggling av narkoti- anstalt, om det med hänsyn till arten ka skall placeras i sluten anstalt, om av hans brottslighet eller annars kan det med hänsyn till arten av hans befaras att han är särskilt benägen brottslighet eller annars kan befaras att fortsätta en brottslig verksamhet att han är särskilt benägen att fort- av allvarlig karaktär innan verkstäl- sätta en brottslig verksamhet av ligheten i anstalt har avslutats. Vid allvarlig karaktär innan verkställig- bedömningen skall särskilt beaktas, heten i anstalt har avslutats. om straffet avser grovt narkotikabrott ellergrov varusmuggling av narkotika. Tredje stycket gäller ej, om annan placering krävs för enändamålsenlig förberedelse av förestående frigivning eller annars synnerligaskäl föreligger för placering i öppen anstalt. Denna lag träder i kraft den 1 juli1983. 1 Senaste lydelse 1982:401. mlnab/gotab 1983 75098