bet · G601AU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringens inställning till de vapenfrias möjligheterfill utbildning anser man f. ö. vara förvånande också mot den bakgrunden av arbetsmarknadsskäl är beredd att öka intagningen av övriga rekryter.Riksdagen bör därför enligt mofionärerna inte acceptera att gruppen vapenfriatjänstepliktiga på detta sätt kommer på undantag. I sammanhanget erinras om att det nuvaranderegeringspartiet för mindre än i starkt argumenteradeför en utökning för innevarande budgetår. När det gäller bidraget till utbildningsanordnarna anför motionärernaatt anslaget under innevarande budgetår endast har medgivit ett bidrag om 2 500kr. i bidrag per vapenfri till utbildningsanordnare. Det föreUgger därför enuppenbar risk för att utbildningsanordnare med hänsyn till kostnadsutvecklingeninte har möjlighet att åta sig'utbildning av vapenfria om inteberäkningsgrunden för utbildnings- och administrationskostnader höjs. De sammanlagda merkostnaderna för motionärernas förslagbedöms uppgå till ca 13 milj. kr. Nettokostnaden beräknar man dock skall blimindre, bl, a. med hänsyn till att en utökad intagning bör få positiva effekterför arbetslösheten. Utskottet vill inte bestrida att det finns motiv som talarför en utvidgad verksamhet med vapenfria tjänstepliktiga och även för högrebidrag för utbildningsanordnarna. Med hänsyn till det statsfinansiella lägetanser utskottet emellertid att regeringens förslag bör bifallas. Utskottet utgår från att regeringen fortlöpande följerutvecklingen och föreslår de ytterligare åtgärder som kan bli aktuella. Motion2065 avstyrks med hänvisning härtill. Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag 1 840 235000 1 635 215 000 1990 211000 Anslaget omfattar programmet Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning, vari ingår delprogrammen Arbetshjälpmedelåt handikappade, Näringshjälp, Anställning med lönebidrag samtFörvaltningskostnader. 1983/84Beräknad ändring 1 527 495 000 1 635 215 000 ProgrammetSärskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsällning 57 632 000 10 932 000 1 708 253 000 24 826 000 83 000 000 + 38 000 000 + 18 000 000 + 335 413 000 + 1 583 000 +354 996 000 + 497 505 000 + 945 000 + 536 450 000 Regeringen har i budgetpropositionenunder punkt C 3 (s. 132-143) föreslagit att skall till Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /84 anvisaett förslagsanslag av . Delprogrammet omfattar bidrag tillarbetsbiträde, särskilda anordningar på arbetsplatsen, speciella arbetstekniskahjälpmedel samt bidrag och lån till motorfordon. Under innevarande budgetårbetalas även utgifter för näringshjälp med medel som anvisats under dettadelprogram. AMS beräknar att den väntade konjunkturuppgången år 1983kommer att leda till en ökad efterfrågan på bidrag fill arbetshjälpmedel.Utvecklingen /80-1983/84 framgår av följande tabell. 1982/83' 1983/84' Departementschefen har vid beräkningenav medel till delprogrammet utgått från att en viss volymökning kommer att ske.De reformer av bidragsreglerna som föreslagits av AMS avvisas med hänvisningtill bl. a. det statsfinansiella läget. I propositionen redovisas att en betydande andel avbidragen till särskilda anordningar på arbetsplatsen lämnats till jordbrukare.Under /82 gick av bidragsmedlen till denna näring. Inågra län var andelen så hög som . Orsaken till detta förhållande sägsvara länsarbetsnämndernas svårigheter att avgöra vad som är en handikappanpassningoch vad som är en normalt förekommande arbetsmiljö- ellerrationaliseringsåtgärd. I propositionen erinras om att den nya arbetsmiljölagen(1977:1160) i alla väsentliga avseenden även gäller ensamföretagare. Under enövergångstid har särskilda hänsyn tagits till jordbruks- ochträdgårdsnäringarnas speciella förhållanden i syfte att begränsa de kostnadersom den vidgade tillämpningen av lagen kunde medföra för dessa näringar. kandet emellertid enligt propositionen vara tid att bedöma dessa frågor medutgångspunkt från egenföretagarnas ansvar för den egna arbetsmiljön enligtarbetsmiljölagens föreskrifter. Där stadgas bl. a. att arbetsmiljön skallanpassas till människans förutsättningar såväl i fysiskt som psykiskt avseende.Dessa krav-vari bl. a. liggeratt åtgärder skall vidtas för att hindrabelastning genom användning av olika slag av tekniska anordningar och genomutformning av arbetsmetoder, arbetsredskap, arbetsbord, arbetsstolar, förpackningarosv. - gäller också för egenföretagare. Enligt propositionen bör en konsekvenshärav vara att den arbetsmarknadspolitiskt motiverade bidragsprövningen iprincip endast bör avse sådana speciella handikapphjälpmedel eller anordningarsom inte kan anses vara normala arbetsmiljöåtgärder. Härigenom markeras ocksådet arbetsmarknadspolitiska huvudsyftet med bidragen, nämligen att underlättainplacering på arbetsplatser av sökande med handikapp. En striktare inriktning av bidragsgivningen i enlighethärmed beräknas i propositionen medföra en besparing på 3 milj. kr. AU1982/83:21 90 Därmed sägs möjligheterna i motsvarandegrad öka att vidta vissa andra stödåtgärder för handikappade. Statsrådetmeddelar att hon avser att föreslå regeringen att den i regleringsbrev /84 fastställer dels ramar för beslut om bidrag till egnaföretagare för arbetstekniska hjälpmedel och särskilda anordningar, dels ocksåvissa vidgade ramar för beslut om bidrag till arbetsbiträde åt handikappade,bidrag till inläsning på ljudband av facklitteratur åt synskadade, utbildningav teckenspråkstolkar för kommunikation med döva m. m. 1 motion 2059 av () sägs att det äranmärkningsvärt att arbetsmarknadsministern avser särbehandla lantbrukare ochandra egenföretagare ur bidragssynpunkt. Ett så långtgående förslag mednegativa konsekvenser för arbetshandikappade lantbrukare borde enligtmotionären ha underställts för prövning. Därtill avvisas förslaget isak. Utskottet inser de problem som länsarbetsnämnderna ställsinför när det gäller att avgöra hur stor del av en investering som kanmotiveras av ett handikapp. Även om det är svårt att jämföra det ofta tungakroppsarbetet inom jordbruket med annat arbete inom t. ex. industrin kanstatistiken över bidragsmedlens fördelning tyda på att den andel - -som går till jordbruksnäringen är oproportionellt stor. De förvärvsarbetandeinom jordbruk (inkl. anställda) är av samtliga förvärvsarbetande. Motdenna bakgrund är det rimligt att som regeringen föreslår i dessa fallstriktare pröva ansökningarna om bidrag till särskilda anordningar. I dettaarbete bör bl. a. yrkesinspektionen delta. Inriktningen skall vara attbidragsgivningen under detta anslag endast skall avse sådanahandikapphjälpmedel eller anordningar sotn inte är att betrakta som normalaarbetsmiljöåtgärder enligt arbetsmiljölagen. Avsikten är därmed inte attsärbehandla lantbrukare och andra egenföretagare utan tvärtom att normaliserabidragsgivningen så att den blir mer lik vad som gäller andra grupper. Medhänvisning härtill godtar utskottet regeringens förslag och avstyrker motion2059. Bidraget till arbetsbiträde tas upp i två motioner. Medarbetsbiträde avses en arbetskamrat eller en person utifrån som hjälper enanställd svårt handikappad med vissa moment i arbetet eller i den dagligalivsföringen på arbetsplatsen. Däremot skall arbetsbiträdet inte utföra denhandikappades arbetsuppgifter. För att kompensera arbetsgivaren för denmerkostnad som arbetsbiträdet utgör kan bidrag utgå med högst . förperson och år. Bidraget, som varit oförändrat , kan intebeviljas för handikappad för vilken lönebidrag utgår. Undantag från denna regelkan göras för gravt handikappade ungdomar . () begär i sin motion 1527 att en översyngörs av reglerna för arbetsbiträde i syfte att anknyta bidragsnivån tilllöneutvecklingen på det statliga området. Enligt motionären har inflationenurholkat bidragets värde som bristen på medel tvingar vissalänsarbetsnämnder att begränsa de beviljade bidragen. 1 motionen föreslås ocksåatt bidrag till arbetsbiträde skall kunna kombineras med lönebidrag. AU1982/83:21 91 m. fl. (s) förs liknande krav fram. Motionärens förslag om ett bidrag som relateras fillarbetsbiträdets lön grundar sig på förslag från sysselsättningsutredningen år1978. Utredningen påpekade att ett fixerat belopp har den nackdelen att detmåste justeras genom beslut av med hänsyn till de allmännalöneförändringar som sker. Det ansågs därför rimligt att i stället relaterabidraget till de totala lönekostnaderna för arbetsbiträdet. Mot den bakgrundenförordades att bidraget skulle utgå med högst av de totalalönekostnaderna. På grund av de invändningar mot förslaget som framkom vidremissbehandlingen beslöt (AU 1978/79:20) efter förslag av regeringenatt man även i fortsättningen skulle ha ett bidragstak i form av ett fastbelopp. Utskottet har inte ändrat inställning i denna fråga. När det gäller bidragets storlek behandlas detta i åretsbudgetproposition. AMS har begärt en höjning av bidraget till . medhänvisning till de generella löneökningarna och de höga utgifterna förlönebikostnader. Det beräknas medföra kostnadsökningar på 6 milj. kr. Ipropositionen avvisas förslaget med hänvisning till det statsfinansiella läget.Utskottet har ingenting att erinra häremot.. har tidigare avvisat förslag att bidrag tillarbetsbiträde skall kunna kombineras med lönebidrag. Som motivering har anförtsatt lönebidrag utgår i syfte att kompensera en arbetsgivare för den nedsättningav arbetsförmågan som arbetshandikappet medför. I denna ersättning innefattasockså de merkostnader som kan vara föranledda av att den handikappade harsärskilt behov av arbetsledarinsatser, särskild handledning etc. Bidraget tillarbetsbiträde är direkt avsett att kompensera för en mera varaktigfunktionsnedsättning av specifikt slag hos en arbetstagare som i övrigt fullgören normal arbetsinsats. Det har därför ansetts att lönebidraget klart skallavgränsas från bidraget till arbetsbiträde. Det har däremot befunnits angelägetatt möjligheten till kombination av stödformerna står öppen för gravthandikappade ungdomar som behöver viss personlig assistans. Utskottet vill också hänvisa till att handikappkommitténenligt sina direktiv skall belysa effektiviteten i det nuvarandeåtgärdssystemet sammantaget såväl som varje stödform för sig. Förslag skalllämnas om hur eventuella brister bör avhjälpas. Kommittén skall med förturutreda lönebidragsfrågan. Utskottet förutsätter att frågan om utformningen avbidraget till arbetsbiträde och om möjligheterna att kombinera stödformen medlönebidrag kommer att behandlas i detta sammanhang. Med hänvisning härtill ochtill vad som redovisats ovan bör motionerna 1527 och 2050 inte föranleda någonåtgärd. () begär i motion 506 en översyn avreglerna för bidrag till speciella arbetstekniska hjälpmedel. Bidraget fårsedan den 1 juli 1979 inte överstiga . för varje enskilt hjälpmedel.Motionären påpekar att inflationen kraftigt har urholkat värdet av bidragetsamtidigt som många AU1982/83:21 92 hjälpmedel blivit mer tekniskt avancerade och dyrare. Detär enligt motionären rimligt att bidraget räknas upp med inflationen så att detmotsvarar nivå. Merparten av de arbetstekniska hjälpmedel för vilka bidragutgår kostar betydligt mindre än maximibidraget . Under budgetåret1981/82 var det genomsnittliga bidraget . Ett mindre antal nyahjälpmedel, främst för synskadade, ligger dock i pris över bidragstaket. Det ärenligt utskottets mening angeläget att även dessa till sin fulla kostnad skallkunna omfattas av samhällets stöd, då denna kostnad oftast ärsamhällsekonomiskt motiverad. Utskottet anser dock att en generell höjning avmaximibidraget inte är nödvändig. Det bör vara tillräckligt att AMS gesmöjlighet att inom en viss ram bevilja bidrag med högre belopp än . Regeringen bör utforma de närmare bestämmelserna härför. här anfört med anledning av motion 506 bör regeringen underrättas om. Näringshjälp är ett ekonomiskt stödtill start eller i vissa fall fortsatt drift av eget företag. Stödet kan utgåtill handikappade, medelålders och äldre arbetstagare som inte kunnat fålämpligt arbete på den öppna arbetsmarknaden. Fr. o. m. /83 kanäven långtidsarbetslösa på försök beviljas näringshjälp i viss omfattning. Stödfår ges till högst 50 personer i fem län. I budgetpropositionen föreslås attdenna försöksverksamhet får fortsätta även under /84. har enligt gällande direktiv i uppdragatt se över stödformen och även undersöka möjligheterna att föra över den tillannan huvudman. Med hänvisning dels till detta utredningsarbete, dels till detstatsfinansiella läget avvisas i budgetpropositionen AMS förslag om vissaförbättringar av näringshjälpen. Liksom för innevarande budgetår föreslår statsrådet utgifter för näringshjälp bestrids med under delprogrammet Arbetshjälpmedelåt handikappade beräknade medel. Utskottethar ingenfing att erinra mot ovan redovisade förslag. Lönebidrag kan lämnas tillarbetsgivare som anställer en arbetssökande som på grund av nedsattarbetsförmåga annars inte skulle kunna få anställning. Bidrag kan också lämnastill statliga myndigheter, försäkringskassor och allmännyttiga organisafionersom anställer sökande vars svårigheter på arbetsmarknaden beror på ålder ellerandra personliga förhållanden, t. ex. invandrare med otillräckliga kunskaper isvenska. I följande sammanställning redovisas dels gällande reglerför bidragets storlek, dels de begränsningar av antal platser som fastställtsför olika grupper. AU1982/83:21 93 Anställning med lönebidrag. Bidragets storlek i % avlönekostnaden. Inom parentes hänvisning till förordningen om anställning medlönebidrag. Ar 1 Ar 2 Ar 3 Ar 4 Ar 5- . Statliga myndigheter, allm. försäk- 100 100 100 100 100' 6200-1 (9:1). Även till andra arbetsgivare enl. reg:s föreskrifter (10:1). (9:2) 90 Kommuner, landsting,affärsdrivande 75 verk, enskilda företag (9:3) Förhöjt bidrag (10:2) 50 50 kan för- 80 Svårt handikappade ungdomar under 90 50 50 50 kan för- 850 Överföring från skyddat arbete (9a:3) 90 50 50 50 kan för- 300 Överföring av redan anställd (11)2 25 25 25 25 1Så längevillkoren är uppfyllda. 2Endast om 1.den anställde återgår till arbetet efter att ha uppburit helt sjukbidrag ochbedöms inte kunna behålla anställning utan att lönebidrag lämnas samt 2. enannan arbetshandikappad anställs . Får inte utgå tillstatliga myndigheter, affärsdrivande verk, allmänna försäkringskassor ellerallmännyttiga organisationer. 5 900 platser hos statligamyndigheter (9:1). Som framgår av redovisningen ovanlämnas lönebidrag till allmännyttiga organisationer av lönekostnadenför den anställde. Undantag från denna regel gäller de personer som varanställda vid sådana institutioner som arkivarbetare före . Fördessa får bidrag motsvarande hela lönekostnaden utgå under en övergångstid framtill . Antalet personer med fullt lönebidrag vid allmännyttigaorganisationer var ca 5 300 . sysselsattes 34 493 personer medhjälp av lönebidrag. Av dessa hade 6 716 anställning hos statliga myndighetereller därmed jämställd institution, inkl. försäkringskassor. 7 945 personersysselsattes hos kommuner, landsting och affärsdrivande verk och 10 061 hosenskilda arbetsgivare. 9 771 personer var anställda med lönebidrag hosallmännyttiga organisationer. I budgetpropositionen behandlas bl. a. frågan omlönebidragets storlek till de allmännyttiga organisationerna. Från olikafolkrörelser har krav framförts att lönebidraget på samma sätt som tidigareskall kunna lämnas med hela lönekostnaden för den anställde. AU1982/83:21 94 att den ökning som skett av antalet anställda medlönebidrag hos organisationerna efter tyder på attorganisationerna sett stödet även i dess nya former som en fördel vidanställning av ny personal. I propositionen framhålls även att dnbetydandearbetsigsats som_de anställda med lönebidrag svarar för väl motiverar attorgamsatjmejria själva betalar en del av kostnaden. Mot denna bakgrund föreslåsatt beslut om att bidraget till de allmännyttiga organisationernaskall lämnas av lönekostnaden skall ligga fast. För att underlätta förvissa organisationer med särskilt svag ekonomi, främst invandrar- och handikapporganisationer,föreslås dock att ett tillfälligt stöd med upp till hela lönekostnaden skallkunna lämnas under /84. För detta ändamål föreslås enkostnadsram av 1.2 milj. kr. Lönebidragets storlek till de allmännyttigaorganisationerna har tagits upp i fyra motioner. I motionerna 1517 av ArneFransson m. fl. (c) och 2066 av (c) och () begärsatt organisationerna skall få full kostnadstäckning för de anställda rnedlönebidrag som anställdes före även efter . LarsWerner m. fl. (vpk) föreslår i motion 1054 att de organisationer som inteförmår ta sin andel av lönekostnaden också i fortsättningen bör få fullkostnadstäckning. () säger i motion 1528 att regeringen nogabör följa konsekvenserna av sänkningen av lönebidraget och vid behov återkommatill med ändringsförslag. Gemensamt för motionerna är oron för attett stort antal organisationer inte kommer att kunna klara de ökade kostnadernamed arbetslöshet för många handikappade som följd. Lönebidraget har visat sig vara ett effektivt hjälpmedelför att ge personer med arbetshandikapp arbete på vanliga arbetsplatser. Volym-och kostnadsutvecklingen har varit kraftig . Det gällersärskilt för stödet till de allmännyttiga organisationerna, som efterlönebidragsreformen rekryterat drygt 4 000 anställda medlönebidrag. För dessa skall organisationerna själva svara för avlönekostnaden. Det egna kostnadsansvaret har således inte haft negativaeffekter för det arbetsmarknadspolitiska syftet med stödformen. Då utskottetså sent som behandlade frågan om lönebidragets storlek till deallmännyttiga organisationerna (AU 1981/82:21 s. 75) framhölls också atteftersom arbetsgivaransvaret nu flyttat över från arbetsmarknadsverket tillorganisationerna är det rimligt att organisationerna svarar för åtminstone endel av lönekostnaden. Utskottet påpekade också att eftersom organisationerna äravtalspart när det gäller löner och andra anställningsvillkor är det skäligtatt det därmed också följer ett direkt ekonomiskt ansvar för konsekvenserna avavtalsuppgörelserna. Utskottet har inte ändrat uppfattning på dessa punkter.Därtill vill utskottet hänvisa fill frågans statsfinansiella aspekter. Ettbibehållet fullt kostnadsansvar för denna grupp motsvarar en ökning avutgifterna för lönebidrag på ca 50 milj. kr. AU1982/83:21 95 Med hänvisning fill vad som anförtsovan och med beaktande av den översyn av lönebidragssystemet som pågår inomhandikappkommittén biträder utskottet regeringens uppfattning att lönebidragettill de allmännyttiga organisationerna skall lämnas av lönekostnaden. Utskottet har dock förståelse för att vissa organisationerkan få svårigheter att klara sin del av lönekostnaden. Omfattningen härav kandock ännu inte överblickas. För organisationer med särskilt_svag ekonomi bördärför som regeringen föreslär lönébidrag kunna utgå under1983/84.' Merkostnaden föreslås rymmas inom en kostnadsram om 1,2 milj. kr.Utskottet tillstyrker förslaget. Mot bakgrund av bl. a. den oro som från mångahåll redovisats för de negativa effekterna av en sänkning av lönebidraget iform av ökad arbetslöshet tillstyrker utskottet dessutom förslaget i motion1528 att det skall uppdras åt regeringen att följa konsekvenserna avbidragssänkningen och om så erfordras återkomma till medändringsförslag. Regeringen bör underrättas härom. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1054, 1517 och 2066 i motsvarande del. I budgetpropositionen behandlas även frågan om antaletplatser med lönebidrag hos allmännyttiga organisationer.' Sålunda föreslås attantalet lönebidragsplatser hos allmännyttiga organisationer får öka med högst500 platser jämfört med /83. Regeringens förslag tas upp i fyra motioner. I motionerna1114 av m. fl. (fp), 1517 av m. fl. (c) och 2066 avGunnel (c) och () begärs att regeringens förslag om enbegränsning av antalet lönebidragsplatser avslås. () föreslåri motion 1528 att regeringen även på denna punkt noga följer konsekvenserna avbegränsningen och vid behov återkommer till med ändringsförslag omdet visar sig att de handikappade får ökade svårigheter på arbetsmarknaden. Imotionerna hänvisas bl. a. till att så sent som gavregeringen till känna att det i rådande svåra arbetsmarknadsläge voreolyckligt att begränsa antalet platser och att regeringen därför borde avvaktamed ett beslut med sådan innebörd. Utskottet har konstaterat den kraftiga ökningen av antaletlönebidragsplatser hos de allmännytfiga organisationerna under senare år.Detta tyder på att den höga bidragsnivån innebär en sfimulans förorganisationerna att rekrytera för lönebidragsanställning. Med hänsyn fill denbetydelse som lönebidraget har för de handikappade bör vid behov en ytterligareutbyggnad av antalet platser kunna ske. En rimlig ökningstakt för kommande budgetår kan med hänsyntill det statsfinansiella läget vara 500 platser i förhållande tiU innevarandebudgetår. Statens kostnader härför kan beräknas till ca 50 milj. kr. Utskottetgodtar således proposifionens förslag på denna punkt. Som tidigare anförtsföreligger dock en viss osäkerhet om det framtida behovet av att erbjudahandikappade anställning med lönebidrag. Regeringen bör därför i enUghet AU1982/83:21 96 med motion 1528 noga följa konsekvenserna av den nyaordningen med maximering av antalet platser hos arbetsgivare som får bidrag med90 % av lönekostnaden och vid behov föreslå förändringar i syfte att underlättade handikappades situation på arbetsmarknaden. Detta bör regeringen underrättasom. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1114, 1517 och 2066 iaktuella delar. m. fl. (m) kritiserar i motion 1539lönebidragets konstruktion. a. påtalas att bidragets storlek avgörsav vilken typ av arbetsgivare som anställer den handikappade. Enligtmofionärernas uppfattning bör bidraget göras beroende av vilken arbetsförmågaden enskilde handikappade har. I motionen framhålls även att bidraget inte börvara tidsbundet och att det bör kunna såväl höjas som sänkas beroende på hurarbetsförmågan utvecklas. Utskottet noterar att handikappkommittén har i uppdrag attutreda bl. a. reglerna för lönebidraget. Bland de frågor som kommer attstuderas är möjligheten att differentiera lönebidragets storlek med hänsyn tillhandikappets art och svårighet. Med hänvisning härtill bör motionen i dennadel inte föranleda någon åtgärd. I budgetproposifionen har följandemedelsbehov beräknats under anslaget för /84: Arbetshjälpmedel åt handikappade . Anställningmed lönebidrag 1 . Det totala medelsbehovet beräknassåledes till , en ökning med . i förhållande tillinnevarande budgetår. Utskottet godtar propositionens medelsberäkning. Anslagetbör således föras upp med det begärda beloppet. Det aktuella anslaget och dess föregångare har hittillsvarit anvisade som reservationsanslag. Lönebidragen är den dominerandeutgiftsposten och bidragskostnaderna påverkas av de avtalsmässigalöneförändringarna. Med hänsyn härtill förordas i propositionen att anslaget ifortsättningen anvisas som förslagsanslag. Utskottet har samma uppfattning. Demedel som kan finnas kvar på det nuvarande reservationsanslaget vid utgången avinnevarande budgetår bör få disponeras för det med anslaget avsedda ändamåletäven under /84. 1981/82Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag 2 054 000000 2 321 000 0001 2 532 000 000 1 Därtill kommer 55 milj. kr. som har anvisats påtilläggsbudget I. Från anslaget utgår bidrag till Stiftelsen Samhällsföretagdels för täckande av underskottet i verksamheten vid verkstäderna för skyddatarbete, dels för investeringar. + 193 000 000 + 18 000 000 1982/83 Beräknad ändring 1983/84 + 83 000 000 + 75 000 000 +354 000 000 1 984 000 000 307 000 000 Regeringen har ibudgetpropositionen under punkt C 4 (s. 144-156) föreslagit att skall 1. medge attregeringen vid behov får besluta om nya platser för skyddat arbete /84, 2. till driften avverksamheten anslå medel motsvarande av lönesumman (inkl.lönebidragskostnader) för arbetstagarna i skyddat arbete, 3. till för /84 anvisa ett förslagsanslag av .