bet · G601FiU45 · 1982-12-31 00:00:00 — Regeringens förslag i propositionerna 90 och 150 vadgäller skatteunderlaget för fysiska personer och omfattningen av det riktadestödet förbättrar den finansiella situationen i kommunsektorn. Detta ikombination med det i den reviderade finansplanen deklarerade målet för denekonomiska politiken - att nedbringa inflationstakten till -gör att regeringen anser att den finansiella situationen i kommunsektorn inteär så bekymmersam som tidigare antogs. Regeringen gör bedömningenatt en viss utbyggnad inom de prioriterade områdena bör vara möjlig. Enligt utskottets mening leder dock en övergripandesamhällsekonomisk bedömning till att den kommunala konsumtionen måste kraftigtdämpas . En nolltillväxt i den kommunala sektorn framstårenligt utskottets mening som alltmer angelägen. Utskottet anser därför attresursöverföringarna frän staten till kommunerna väsentligt måste begränsas somett led i den erforderliga saneringen av statsfinanserna. I motion 2417 (m) redovisas förslag till indragningar avstatsbidragen till den psykiatriska vården på 2,5 miljarder; därjämte börregeringen redovisa ätgärder att begränsa statsbidragen till kommunerna med 1,1miljarder. Utskottet tillstyrker motion 2417. Det är även enligt utskottetsmening angeläget att begränsa skatteunderlaget från de juridiska personerna.Utskottet återkommer till denna fråga under punkt 2. Situationen för de enskilda kommunerna ochlandstingskommunerna varierar kraftigt, vilketgör att det finns ett behov avatt fördela ett riktat stöd till kommuner med svårt finansiellt läge till följdav de sålunda vidtagna åtgärderna. Utskottet återkommer till denna fråga underpunkt 3. Ettnödvändigt komplement till den av utskottet förordade politiken i syfte FiU1982/83:45 ' 33 att begränsa den kommunala sektorns expansion är att etttvåårigt lagstadgat kommunalt skattestopp införs. Av det anförda framgår att utskottet inte delar den syn päden ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn som framförs i propositionen ochavstyrker den politik som förordas i motionerna 2254, 2256, 2257, 2432 och 2435såvitt nu är i fråga. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn attriksdagen med anledning av propositionerna 1982/83:90 moment 4 och 1982/83:150bilaga 1 moment 16 och med avslag på motionerna 1982/83:2254 såvitt nu är ifråga, 1982/83:2256 yrkande 4 såvitt nu är i fråga, 1982/83:2257 yrkande 1,1982/83:2432 yrkande 7 och 1982/83:2435 yrkande 6 såvitt nu är i fråga samt medbifall till motionerna 1982/83:2243 yrkande 3 såvitt nu är i fråga och1982/83:2417 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Den ekonomiska utvecklingen i kommimsektorn () och (c) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med "Den finansiella situationen" och på s. 9slutar med "dessa motioner" bort ha följande lydelse: Kommunernas ekonomiska situation tycktes så sent som iseptember vara relativt god. Orsakerna till det förhållandevis gynnsamma finansiellaläget hade egentligen sitt ursprung . Då höjdes nämligen denprimärkommunala utdebiteringen med , bl. a. beroende på förväntadekraftiga pris- och löneökningar. I verkligheten kom dock kostnadsstegringarnaatt ligga under kalkylen och ett kraftigt överskott på omkring 2 miljarderkronor - motsvarande en utdebitering på -uppstod. Nedpressadinflationstakt, låg expansion och en till följd av ränteläget god avkastning pålikviditeten har lett till att överskotten även legat på ca 1,5miljarder kronor. Resultatet av denna politik blev 1982 en total likviditet ikommunsektorn på . (den särskilda arbetsgruppen om kommunernas ekonomi,vari ingår representanter för finans- och civildepartementen, kommunförbundetoch landstingsförbundet) hade i ett räkneexempel belyst hur detfinansiella sparandet under vissa förutsättningar skulle komma att utvecklas ikommunsektorn är 1983. Förutsättningarna var att den kommunalakonsum-fionsvolymen ökade medan investeringsvolymen minskade med 2%.Pris- och lönekostnadsutvecklingen hade satts till . 3 1982/83. FiU1982/83:45 34 utgångspunkter beräknades det finansiella sparandet ikommunsektorn uppgå till . Orsaken till dessa mycket kraftiga förbättringar av detfinansiella sparandet fanns att söka dels i den låga volymökningen, dels i attskatteunderlaget, på grund av eftersläpningseffekter, ökade snabbare än denantagna pris- och lönekostnadsutvecklingen. Enligt den dåvarande regeringen behövde vissa ätgärdervidtas för för att begränsa det finansiella utrymmet i kommunsektorn.Åtgärderna var ett led i regeringens besparingsarbete. beslut tidigt om begränsning avkommunernas finansiella resurser 1983 beräknades minska skatteintäkterna förkommuner och landsting med sammanlagt . Dét var den åtgärdsom socialdemokraterna, anförda av landstingsförbundets ordförande () och kommunförbundets ordförande (). betecknade som "stöldoch konfiskation". Den begränsningen, som avsåg endast 1983, har till stordel uppvägts av ett bättre taxeringsutfall än vad som följde av deskatteunderlagsprognoser som fanns tillgängliga vid beslutstillfället. Genom den dåvarande regeringens tidiga angivande av deekonomiska förutsättningarna för kommunsektorn gavs kommuner ochlandsting goda planeringsmöjligheter. Men på grund av den socialdemokratiska regeringenseftervalspolitik har den ekonomiska situationen helt förändratsför kommuner och landsting. 1 nedanstående sammanställning redovisas sådana kostnader,som är en direkt följd av regeringens eftervalspolitik och som är av denkaraktären, att kommunerna rimligen inte kunnat förutse dem och som detföljaktligen saknas täckning för i de kommunala budgetar som antagits . Ekonomiskaeffekter för kommunsektorn till följd av regeringens eftervalspolitik i milj.kr. - inköp av varoroch tjänster Höjning avarbetsgivaravgifter till arbetslöshetsförsäkringen Okade lönekostnader (netto)Ökade socialhjälpskostnader till följd av hushållens minskade köpkraft ochökad arbetslöshet Hyreshusavgift,ökad satsning pä ungdomssysselsättningen, övervältringen av kostnaderna förinstitutionsvård och barnhem m. m. Vad den nya regeringspolitikenbetytt för kommunernas ekonomiska ställning framgår klart vid en jämförelsemellan det finansiella sparande som redovisades (-1-5 300 milj. iden reviderade nationalbudgeten , och det som redovisas (-3 800 milj. i den reviderade nationalbudgeten. Kommunernas merkostnader 1983 pä grund av densocialdemokratiska regeringens ätgärder efter valet kan alltså uppskattas tillmellan 4,5 och . Härav drabbar 3,2-3,5 miljarder kronorprimärkommunerna. Detta underskott tillsammans med 2-procentig expansion (somsocialdemokraterna lovat i valrörelsen), hög arbetslöshet samt snabbt försämradkommunal ekonomi riskerar med nu kända förutsättningar att utlösa kraftigaskattehöjningar under återstoden av valperioden. Bara socialdemokraternaseftervalspolitik motsvarar en utdebitering på 1,20-1,. KEA-gruppens räkneexempel leder enligtKommunförbundets och bedömningar till följande förändringav finansieringskapitalet . -4.0 -8.1 -2.5 -5,2 1,12 2,12 0.78 1,51 FiU1982/83:45 36 Detta innebär alltså hot omkommunalskattehöjningar på . Utskottet befarar att regeringens eftervalspolitik kanleda till att sysselsättningen klart minskar i den kommunala sektorn undervalperioden. Därför är det utomordentligt viktigt att regeringens politik iövrigt bedrivs så att andra samhällssektorer kan ta hand om de nytillträdandetill arbetsmarknaden. Stagnationen i svensk och internationell ekonomi påverkarsjälvfallet också kommuner och landsting. Skatteinkomsterna har slutat att växai samma takt som . skärps kraven på insatser när det gällersysselsättning, utbildning och socialhjälp. Ändringarna i befolkningensålderssammansättning kräver fortsatt utbyggnad av åldringsvård och sjukvårdredan för att upprätthålla nuvarande standard. Kommuner och landsting måste i denna situation självklartvara beredda att göra omprioriteringar, effektivisera och hushålla bättre medtillgängliga resurser. Utan en sådan kornrnunal omprövning och omställningsprängs de samhällsekonomiska ramarna. Skattehöjningar är ingen framkomlig väg.Inte minst drabbas låginkomsttagarna mycket hårt. Ansvaret för att en omprövning kommer till stånd ligger iförsta hand på kommunerna och landstingen själva. Utskottet avvisar bestämthårdare centralstyrning genom ökad detaljreglering av den kommunala verksamheteneller lagfäst kommunalt skattestopp. Det ökade ansvar för den ekonomiskautvecklingen i stort som kommunerna och landstingen nu måste ta på sig bör istället förenas med större frihet att använda resurserna på mest effektivasätt. Regeringen bygger i stort sett hela sin politik när detgäller kommunsektorns ekonomi på sin förhoppning att inflationenskall kunna pressas ner till . Det är självfallet en vällovlig ambition avregeringen att inflationen skall komma ner till . En mer realistiskbedömning av inflationen pekar dock snarare mot . Skulleinflationen hamna på den nivån blir förbättringen av den finansiellaställningen i kommuner och landsting, jämfört med KEA-gruppens kalkyler, baraca . Argumentet att kommunsektorns finansiella situation skulleförbättras genom att marginalskattereformens andra steg finansieras medenergiskatter i stället för arbetsgivaravgifter har visst fog, men strider heltmot vad socialdemokraterna alltid tidigare hävdat, nämligen att höjningar avarbetsgivaravgifterna avräknas mot lönehöjningar. I mofionerna 2243 och 2417 (båda m) framhålls vikten avnolltillväxt i den kommunala sektorn i kombination med indragning avstatsbidrag m. m. I motionerna föreslås ökad indragning av skatteunderlagetfrån juridiska personer samt indragning och minskning av statsbidragen.Förslagen i dessa FiU1982/83:45 37 mofioner innebär att det finansiella sparandet försämrasjämfört med KEA:s kalkyler med inemot . Förslagen i motionerna 2256 och 2432 (båda fp) innebär att4,dras in frän kommunsektorn genom förslaget om en ny avgiftpä på skatteunderlaget. Av dessa återförs ca tilllandstingskommunerna sä att likhet med primärkommunerna gäller avseendeskatteunderlaget från juridiska personer. Vidare föresläs en särskild pott fillbehövande kommuner. Återstående avses finansiera delar avskatteutjämningsbidraget. Motionärerna accepterar att återförs tillkommunsektorn för underlaget frän fysiska personer. Sammantaget innebärförslagen en försämring av det finansiella sparandet rned inemot 2 miljarderkronor i jämförelse med KEA:s kalkyler. Enligt utskottets mening är det i det finansiella läge somkommunsektorn befinner sig inte lämpligt att ytterligare försämra situationenså som föresläs i motionerna 2243, 2417, 2256 och 2432. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande den ekonotniskautvecklingen i kommunsektorn attriksdagen med anledning av propositionerna 1982/83:90 moment 4 och 1982/83:150bilaga 1 moment 16 samt med avslag på motionerna 1982/83:2243 yrkande 3 såvittnu är i fråga, 1982/83:2256 yrkande 4 såvitt nu är i fråga, 1982/83:2257yrkande 1,1982/83:2417 yrkande 5,1982/83:2432 yrkande 7 och 1982/83:2435yrkande 6 såvitt nu är i fråga samt med bifall till motion 1982/83:2254 såvittnu är i fråga godkänner vad som anförts i motionen och som sin mening gerregeringen detta till känna, Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn () anser att dels den del av utskottets yttrandesom pä s. 6 börjar med "Den finansiella" och pä s. 9 slutar med"och 2435" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det inom ramenför en total åtstramning av den totala konsumtionen måste ske en omfördelningmellan expansionen av den privata respektive den offentliga konsumtionen. Medden av regeringen förordade politiken är det endast den privata konsumtionensom begränsas. Mot bakgrunden av nödvändigheten att minska obalanserna iekonomin måste även de offentliga utgifterna begränsas. Det är därför enligtutskottets mening angeläget att begränsa den kommunala och landstingskommunalavolymutvecklingen till högst . En lämpligmetod kan enligt utskottets mening vara att så som föreslås i FiU1982/83:45 38 motion 2256 minska statens bidrag till kommunerna méd istorleksordningen . genom att en avgift på skatteunderlaget tasut. Utskottet återkommer under punkt 5 till det konkreta förslaget. För attkommunerna skall kunna klara denna inkomstminskning utan skattehöjningar krävsatt volymökningen hålls tillbaka samt att avgiftsfinansiering prövas i ökadutsträckning. I de moderata partimotionerna 2243 och 2417 förordas ennolltillväxt för kommunsektorn. Utskottet anser att en så kraftig neddragningkan medföra svårigheter för kommunerna att klara sina uppgifter. Det är enligtutskottets mening inte realistiskt att begränsa den kommunala volymtillväxtenså långt att inte ens fillväxt som beror på de demografiska faktorernatillgodoses. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2243 och 2417. Vad utskottethär anfört bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn attriksdagen med anledning av propositionerna 1982/83:90 moment 4 och 1982/83:150bilaga 1 moment 16 samt med avslag på motionerna 1982/83:2243 yrkande 3 såvittnu är i fråga. 1982/83:2254 såvitt nu är i fråga. 1982/83:2257 yrkande 1,1982/83:2417 yrkande 5 och 1982/83:2435 yrkande 6 såvitt nu är i fråga samt medbifall till motionerna 1982/83:2256 yrkande 4 såvitt nu är i fråga och1982/83:2432 yrkande 7 godkänner vad som förordats i motionerna och som sinmening ger regeringen detta till känna, Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 9 som börjar med "Utskottet anser det" och slutar med"motionerna 2257 och 2435" bort ha följande lydelse: Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion 2257(vpk), att det är ytterst beklagligt att regeringen inte är beredd attupprätthålla den 2-procentiga expansion för den kommunala sektorn somsocialdemokratin arbetat för. Den kommunala sektorn har storaförutsättningar att kunna spela en central roll i kampen mot arbetslösheten, dådet inom denna sektor finns mänga färdiga projekt som kan igångsättas ochsnabbt ge flera arbeten. Kommunerna bör därför kunna expandera på det sätt somförordas i motionen 2257. De välmotiverade förslagen i motionerna 2257 och 2435till ytterligare förstärkningar frän staten till den kommunala sektorn ärenligt utskottets mening långt viktigare än ett genomförande av t. ex.fortsatta begränsningar av progressiviteten i skattesystemet. FiU1982/83:45 39 ordentligt expansionsutrymme och - möjligheter förvandlaskommunerna raskt till nästa stora krisbransch. Detta kan få förödande effekterpå arbetslöshetssituationen i landet. Med det anförda tillstyrker utskottetbifall till motionerna 2257 och 2435. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn attriksdagen med anledning av propositionerna 1982/83:90 moment 4 och 1982/83:150bilaga 1 moment 16 samt med avslag på motionerna 1982/83:2243 yrkande 3 såvittnu är i fråga, 1982/83:2254 såvitt nu är i fråga, 1982/83:2256 yrkande 4 såvittnu är i ftäga, 1982/83:2417 yrkande 5 och 1982/83:2432 yrkande 7 samt medbifall till motionerna 1982/83:2257 yrkande 1 och 1982/83:2435 yrkande 6 såvittnu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Besparingar på specialdestinerade statsbidrag tillprimärkommunerna , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 9 som börjar med "Beträffande yrkandet" och slutar med "avmotionen" bort ha följande lydelse: Beträffande yrkandet i motion 2417 (m) angående förslagtill besparingar av specialdestinerade bidrag till kommunerna på 1,1 miljarderkronor vill utskottet hänvisa till det pågående översynsarbetet inomregeringskansliet avseende bl. a. nytt statsbidragssystem för barnomsorg ochsocial hemhjälp, förenklat statsbidrag till gymnasieskolan, kommunalavuxenutbildningen och . Samhällsekonomin tillåter ernellertid inteen utbyggnad av den primärkommunala sektörn i nuvarande takt. Det får därförankomma pä regeringen att återkomma med specificerade besparingsförslag på 1,1miljarder kronor på de specialdestinerade statsbidragen till primärkommunerna.Det bör lämpligen kunna ske såsom en särskild redovisning i anslutning till denaviserade propositionen om nya statsbidragskonstruktioner för barnomsorg ochsocial hemhjälp. Utskottettillstyrker sålunda yrkande 9 i motion 2417. dels utskottets hemställan under 2 bon ha följandelydelse: 2. beträffande besparingar påspecialdestinerade statsbidrag till primärkommunerna attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2417 yrkande 9 hos regeringen anhållerom förslag till besparingar på 1 . under /84, FiU1982/83:45 40 Förslag till lag om begränsning i kommuns ochlandstingskommuns rätt att ta ut skatt , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepä s. 9 som börjar med "I motion" och slutar med "1985, m.m." bort ha följande lydelse: I motion 2417 (m) begärsskattestopp . Ett dylikt skattestopp är ett nödvändigtkomplement till den av utskottet förordade politiken i syfte att begränsa denkommunala sektorns expansion. Utskottet noterar att i betänkande1980/81:22 har klarlagt att grundlagsregleringen av den kommunalasjälvbeskattningen innebär att kommunerna ges en reell frihet att bestämmabeskattningens storlek. drog därför slutsatsen attingrepp i kommunernas beskattningsrätt i och för sig bör undvikas men attnågot direkt hinder mot lagstiftning om skattetak icke föreligger. Mot bakgrund av vad anfört ochutskottets ställningstagande i övrigt finner utskottet att förslaget i motion2417 till lag om begränsning i kommuns och landstingskommuns rätt att ta utskatt , m. m., bör kunna tillstyrkas. dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande förslag till lagom begränsning i kommuns och landstingskommuns rätt att ta ut skatt för åren1984 och 1985 att med bifall till motion 1982/83:2417 yrkande 7 antarföljande Lag om begränsning i kommuns och landstingskommuns rättatt ta ut skatt , m. m. Härigenom föreskrivs följande: 1 § Vidfastställande av skattesats för eller 1985 får kommun ellerlandstingskommun ej överskrida den skattesats som kommunen ellerlandstingskommunen har bestämt för . 2 § Om särskildaförhållanden i kommun eller landstingskommun påkallar det, får regeringen efteransökan bevilja undantag från 1 §. Ansökan inges till senast den15 september året före det är ansökan avser. 3 § Högreskattesats än vad som är medgivet enligt 1 § får ej tillämpas vid debitering avkommunalskatt eller landstingsskatt enligt uppbördslagen(1953:272) eller vid utbetalning av sådan skatt för något FiU1982/83:45 41 av dessa år enligt lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m., om ejregeringen har beviljat undantag enligt 2 §. Förslag till lag om begränsning i kommuns ochlandstingkommuns rätt att ta ut skatt () och (c) anser att den del av utskottets yttrande pä s. 9 som börjar med "Imotion" och slutar med "1985, m. bort ha följande lydelse: I motion 2417 (m) föreslär moderatasamlingspartiet att kommunalt skattestopp införes för åren 1984 och 1985.Utskottet avvisar förslaget eftersom det skulle få till följd attojämlikheterna i fråga om service, skatter och avgifter fryses på nuvarandenivå. Vid punkt 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:221)med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m. Ändring i lagen (1982:221) med särskilda bestämmelserangående det kommunala skatteunderlaget m. m. och den kommunala beskattningen av juridiska personer , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom pä s. 12 börjar med "I det" och på s. 13 slutar med "ikommunsektorn" bert ha följande lydelse: Utskottet anser att indragningen avskatteunderlaget från juridiska personer bör permanentas fr. o. m. 1984 ochgöras total. Det innebär att primärkommunerna avstår från alla skatteintäkternafrån juridiska personer. En sådan åtgärd är enligt utskottets mening nödvändigför att åstadkomma den under punkt 1 förordade dämpningen av den kommunalavolymexpansionen. Genom en fullständig indragning av skatteunderlaget frånjuridiska personer skapas dessutom förutsättningar för en reformering av bolagsskatten. Av det anförda framgår att utskottet avstyrker förslaget iproposition 90 om ändring i lagen (1982:221) om det kommunala skatteunderlagetoch tillstyrker det i motion 2243 framlagda ändringsförslaget. Utskottetavstyrker vidare förslagen i motionerna 2256, 2257 och 2435 såvitt nu är ifråga då det inte i nödvändig omfattning begränsar den kommunala expansionen. Starka principiella invändningarhar i och för sig riktats mot indragningen av skatteunderlaget från fysiskapersoner. Utskottet tillstyrker därför förslaget att återföra skatteunderlaget för de fysiska personerna till FiU1982/83:45 42 kommunsektorn, en åtgärd som för övrigt avsetts varatemporär och endast gälla 1983. dels utskottets hemställan under 1 och 2 bort ha följandelydelse: 1. beträffande ändring i lagen(1982:221) med särskilda bestämmelser angående del kommimala skatteunderlagetm. m. att avslår proposition 1982/83:90 moment 1 och motionerna1982/83:2256 yrkande 1, 1982/83:2257 yrkande 2 såvitt nu är i fråga och1982/83:2435 yrkande 6 såvitt nu är ifråga samt med bifall till motion1982/83:2243 yrkande 1 antar följande Lagom ändring I lagen (1982:221) med särskildabestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m. Härigenom föreskrivs att i lagen(1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlagetm. m. skall införas två nya paragrafer, 1 a och 4 §§, av nedan angiven lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sådant förskott på kommunalskatt, landstingsskatt ochförsamlingsskatt enligt 4 och 4 a §§ lagen (1965:269) rnedsärskilda bestämmelserom kommuns och annan menighets utdebitering av skatt. m. som skallutbetalas , skall bestämmas med hänsyn till antalet skattekronoroch skatieören enligt taxeringsnämndens beslut vid taxering. Dettaantal skall minskas med viss del av skallekronor och skatieören som har påförtsandra skattskyldiga än sådana som avses i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. Denna del utgör för landstingskommun , och annan menighet . Motsvarande gäller i fråga omskalleunderlag för bidragsårei 1984 enligi lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag. FiU1982/83:45 43 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I fråga om slutavräkning skall antaletskattekronor och skatteören justeras på sätt anges i 1 a§. Denna lag träder i kraft . 2. beträffande den kommunalabeskattningen av juridiska personer attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:90 moment 5 och med avslag påmotionerna 1982/83:2256 yrkande 4 såvitt nu är i fråga. 1982/83:2257 yrkande 2såvitt nu är i fråga och 1982/83:2435 yrkande 6 såvitt nu är i fråga samt medbifall till motion 1982/83:2243 .yrkande 3 såvitt nu är i fråga som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ändring i lagen (1982:221) med särskilda bestämmelserangående det kommunala skatteunderlaget m. m. och den kommunala beskattningenav juridiska personer () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 12 som börjar med "hävdar" och slutar med"finansiella situation" bort ha följande lydelse: menar i sina motioner2256 och 2432 att indragningen av skatteunderlaget borde göras lika stor förkommuner och landstingskommuner, eftersom landstingskommunerna numera inte haren särskilt mycket bättre finansiell ställning. Utskottet delar motionärernassyn pä den finansiella situationen i landstingskommunerna. Det är dessutomangeläget enligt utskottets mening att de landstingskommunala huvudmännen haren rimlig chans att tillgodose service beroende pade underliggande befolkningsförändringarnaoch den därmed önskvärda prioriteringen av äldreomsorgen. Detta kan åstadkommasom landstingen får behålla lika inycket av skatteunderlaget frän juridiskapersoner som primärkommunerna.