bet · G601NU52 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:52 om anslag på tilläggsbudget III inomindustridepartementets område (prop. 1982/83:125 delvis) Proposition 1982/83:125 med förslagom tilläggsbudget III till statsbudgeten för /83 behandlas idetta betänkande såvitt gäller bilaga 9 (industridepartementet). Vidare behandlas tre motioner som har väckts med anledningav propositionen och en motion från allmänna motionstiden. Motionerna gälleranslag till kommittéer, överförande av vissa fastigheter till , statens vattenfallsverks förvärv av aktier i , naturgasledningar och stirlingmotor-projektet. Upplysningar om har inför utskottetlämnats av dels statssekreterare , industridepartementet, delsordföranden i styrelsen för direktör . Industridepartementet m. m. Kommittéer m. m. Regeringen har i proposition1982/83:125 bilaga 9 under punkt 1 (s. 22 f.) föreslagit att tillKommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1982/83 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1982/83:2334 av StaffanBurenstam m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga, (1) att riksdagenavslår regeringens förslag under denna punkt. Den föreslagna medelsanvisningenmotiveras bl. a. med att kostnaderna för ett antal kommittéer inte kundeförutses när anslaget beräknades . 1 1982/83. Motionärerna säger att regeringen iannat sammanhang än detta har "gett uttryck för den vällovliga ambitionenatt minska utredningsverksamheten". Den redovisning som ges ipropositionen kännetecknas inte av en sådan strävan, menar de. De är inte bereddaatt acceptera en anslagsuppräkning av den storleksordning som anges ipropositionen. Vidare anförs att det redovisade beslutsunderlaget ärbristfälligt. Regeringen anmodas återkomma till med ett nytt förslagefter att ha prövat möjligheterna att åstadkomma besparingar på anslaget. För innevarande budgetår haranvisats ett reservationsanslag av 18,8 milj. kr. för det nu aktuellaändamålet. Av anslaget finns för återstoden av budgetåret ett belopp av 1,6milj, kr. I propositionen anförs att detta belopp inte räcker föratt täcka utgifter för utredningsverksamheten under resten av budgetåret. a. på att kostnaderna för ett antal kommittéer inte kunde förutsesvid anslagsberäkningen . Vidare betalas från detta anslag olikaundersökningar som föranleds av utvecklingen inom vissa branscher. Betydandeutgifter för framtagande av underlag för proposition 1982/83:147 omvarvsindustrin bestrids också från anslaget. I motion 1982/83:2334 (m) begärs att skall avslåregeringens förslag under denna punkt. Motionärerna betecknar beslutsunderlagetsom' bristfälligt. Det bör, anför de, ankomma på regeringen att på nytt prövamöjligheterna till besparingar på detta anslag och återkomma till iannat sammanhang. Vid sin behandling av ärendet har utskottet tagit del avytterligare underlag från . Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag ochtillstyrker detta. Det kan påpekas att ifrågavarande medel delvis används föratt tillgodose önskemål av . Motionen avstyrks sålunda i här aktuelldel. Utskottet utgår från att regeringen är återhållsam när det gällerverksamhet som skall finansieras från kommittéanslaget och utnyttjar debesparingsmöjligheter som kan finnas. att med bifall tillproposition 1982/83:125 bilaga 9 punkt 1 och med avslag på motion 1982/83:2334yrkande 1 till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten /83 anvisar ett reservationsanslag av . NU1982/83:52 3 Utskottet fillstyrker regeringens iproposition 1982/83:125 bilaga 9 under punkt 2 (s. 23) framlagda förslag och hemställer att till Extra utgifterpå tilläggsbudget III för /83 anvisar ett reservationsanslag av250 . D. Mineralförsörjning m. m. geologiska undersökning: Täckning avunderskott. Utskottet tillstyrker regeringens i proposition 1982/83:125 bilaga 9 under punkt 3 (s. 23 f.) framlagda förslag och hemställer att till Sverigesgeologiska undersökning: Täckning av underskott på filläggsbudget III tillstatsbudgeten för /83 anvisar ett anslag av . Aktieägartillskott till Geologiska AB.Regeringen har i proposifion 1982/83:125 bilaga 9 under punkt 4 (s. 24)föreslagit att som aktieägartillskott överföra fastigheter frånbyggnadsstyrelsen till [i enlighet med vad föredragandestatsrådet - industriminister . - har förordat. I mofion 1982/83:2334 av StaffanBurenstam m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga, (2) att riksdagenavslår regeringens förslag under denna punkt. ()bildades i samband med omorganisationen på mineralverksområdet den 1 juli1982. Bolaget disponerar lokaler i tillhörande . Införnästa budgetår har aviserat en kraftig höjning av lokalhyrani anslutning till att byggnaderna färdigställs. Mot bakgrund av att bolagetinom ramen för sin verksamhet inte har möjlighet att bära de kraffigt ökadelokalkostnader som föranleds av hyreshöjningen föreslår regeringen att denämnda fastigheterna skall föras över i SGAB:s ägo utan vederlag. Härigenom fåröverlåtelsen formen av ett aktieägartillskott. Överlåtelsen bör enligtpropositionen betraktas som ett led i uppbyggnaden av SGAB. I motionen anförs att bildades bl, a, för att ge verksamhet som bedrevs vid Sverigesgeologiska undersökning (SGU) affärsmässiga betingelser. De lösningar avbolagets hyresproblem som diskuteras av regeringen saknar varje anknytning tillaffärsmässigt beteende, säger motionärerna. För att de problem som haruppkommit skall lösas på ett 1* 1982/83. NU1982/83:52 4 rimligt sätt måste, menar de, bolaget antingen söka andralokaler eller utveckla verksamheten så att det kan betala lokalhyran inom ramenför sina inkomster. Den överföring av fastigheter som regeringen föreslårskulle enligt motionärerna innebära ett stöd till SGAB som inte förutsattes dåriksdagen beslöt om bolagets bildande. En ny mineralpolitisk verksorganisationhar i allt väsentligt kunnat träda i funkfion enlighet medbeslut av (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:43 och 67, rskr1980/81:349). Uppdragsverksamheten inom geologiska undersökning (SGU)har överförts till bolagsform. Bolaget benämns (). har för SGUprojekterat och byggt lokaler i för kontor, verkstäder, laboratorier ochborrkärnearkiv. I samband med omorganisation på mineralverksområdet överfördespersonal, uppdrag och inventarier från SGU till SGAB. /83 aviserat en höjning av lokalhyran från . De nya lokalerna beräknas bli färdigställda under detta år. EnligtSGAB kan verksamheten i inte bära en sådan höjning av hyreskostnaderna. Det framgår av proposifionen att anläggningarna i Malaenligt bedömning f. n. saknar alternativ användning ochäven bör nyttjas för nuvarande ändamål. Någon nämnvärd reducering avlokalhyran sägs inte vara möjlig att medge från verkets sida. Omlokalkostnaderna skall sänkas till den nivå där de enligt bolaget måste liggaifall det skall vara möjligt för verksamheten att bära dem kan, enligtbyggnadsstyrelsen, detta göras antingen genom att anläggningarna överförs tillSGAB på villkor som befriar bolaget från kapitalkostnader eller genom attanläggningarna av upplåts till bolaget på motsvarandevillkor. En sådan upplåtelse förutsätter att regeringen medger att fastighetskapitaletskrivs ned i sin helhet. Fastigheternas bokförda värde beräknas, efterbyggprojektens slutförande, till 29 milj. kr. Regeringen föreslår att de nämnda fastigheterna skallföras över i bolagets ägo utan vederlag. Härigenom får överlåtelsen formen avett aktieägarfill-skott. Förslaget kritiseras i mofion 1982/83:2334 (m).Motionärerna anför att den föreslagna överlåtelsen saknar varje anknytning fillett sådant affärsmässigt beteende som förutsattes för SGAB:s verksamhet närbolaget bildades. De påyrkar att skall avslå regeringens förslag. Utskottet delar regeringens uppfattning att den föreslagnaöverlåtelsen bör genomföras som ett led i uppbyggnaden av SGAB. Det framgår avpropositionen att bolaget inte kan bära den höjda lokalhyra som har aviserats.Därtill kommer att det f. n. inte finns alternafiv användning för NU1982/83:52 5 Sålunda tillstyrker utskottet regeringensförslag att ifrågavarande fastigheter skall överföras från byggnadsstyrelsentill SGAB. Detta innebär att utskottet avstyrker ifrågavarande del av motion1982/83:2334 (m). att med bifall tillproposition 1982/83:125 bilaga 9 punkt 4 och med avslag på motion 1982/83:2334yrkande 2 som aktieägartillskott överför fastigheter från byggnadsstyrelsenfill geologiska AB i enlighet med vad som anges i propositionen. : Kraftstationer m. m.Regeringen har i proposifion 1982/83:125 bilaga 9 under punkt 5 (s. 25-27)föreslagit att 1. bemyndigaregeringen att medge försäljning av av aktierna i för , 2. bemyndigaregeringen att medge att förvärva av aktierna iBergslagens [och] fill Statens vattenfallsverk:Kraftstationer m. m. på filläggsbudget III fill statsbudgeten för budgetåret1982/83 anvisa ett reservationsanslag av . Regeringens förslag under dennapunkt har föranlett yrkanden i tre motioner, nämligen 1982/83:2334 av m. fl. (m), vari, såvitt här i fråga, hemställs (3) att avslårregeringens förslag att till : Kraftstationer m. m. påtilläggsbudget III fill statsbudgeten för /83 anvisa ettreservationsanslag av , 1982/83:2336 av (),vari hemställs att bemyndigar regeringen att medge statensvattenfallsverk att förvärva av aktierna i med finansiering genom en utökning av ramen för rörligakrediter med 200 milj. kr. 1982/83:2337 av m. (c), vari hemställs att godkänner statens vattenfallsverks förvärv av84 083 BGK-akfier endast under förutsättning att det helt finansieras medrörelsemedel och avslår propositionens förslag om att anvisa 337,4 milj. kr.för att täcka kostnaderna för förvärvet. NU1982/83:52 6 (SwedPower), som bildades efter godkännande av (prop.1976/77:125 s. 57, NU 1976/77:40, rskr 1976/77:345), tillhandahåller tjänsteråt utländska kraftföretag. , som äger av bolagetsaktier, har föreslagit regeringen att av aktierna skall överlåtas till OKGAB (Kraftgrupp). Därmed kommer samtliga företag som driverkärnkraftverk i landet att vara delägare i bolaget. Staten genomvattenfallsverket kommer även efter den i propositionen föreslagnaakfieöverlåtelsen att ha aktiemajoritet i bolaget. Regeringen föreslås vidare få bemyndigande av riksdagenatt medge vattenfallsverket att förvärva av aktierna i (). För detta ändamål beräknas ett anslag av337,4 milj. kr. "Den svenska linjen" meddet statliga vattenfallsverket och enskilda och kommunala kraftproducenter isamverkan och konkurrens har, sägs det i motion 1982/83:2334 (m), inneburitbetydande fördelar. Elektricitet har i systemet som helhet kunnat produceras påett effektivt och konkurrensmässigt fördelaktigt sätt. En utveckling därvattenfallsverket får en gradvis alltmer dominerande ställning riskerar attförändra kraftsystemet på ett sätt som inte gynnar effektiviteten, heter detvidare. Det föreslagna förvärvet av utgör enrationalisering som det från effekfivitetssynpunkt inte finns anledning attmotsätta sig, säger motionärerna. De anser emellertid att förvärvet inte skallfinansieras på det sätt som regeringen har föreslagit. Finansieringen kan skeexempelvis genom att vattenfallsverket avyttrar andra tillgångar, sägermotionärerna. Också i motion 1982/83:2336 (fp) riktas invändningar motden föreslagna finansieringen av förvärvet. Motionären anser att denna skallske genom utnyttjande av verkets rörelsemedel såsom vattenfallsverket harföreslagit- I motion 1982/83:2337 (c) sägs att propositionensuppgifter om förvärvet är mycket knapphändiga. Den direkta avkastningen på demedel som vattenfallsverket vill investera i det aktuella aktieförvärvet tordedock bli mycket liten, anför motionärerna. De säger sig inte hamöjlighet att bedöma värdet av de samordningsvinster som antyds ipropositionen. Att statens budget belastas med denna typ av utgifter inuvarande mycket ansträngda statsfinansiella läge anser motionärerna inte varaförsvarligt. förslag att förvärvet skall finansieras medrörelsemedel kan motiveras med att förvärvet inte kommer att ge någondirektavkastning av betydelse under åtskilliga år. Möjligheter att belastaförvärvet med normala räntekrav föreligger enligt motionärerna sannolikt inte. NU1982/83:52 7 Utskottet tillstyrker regeringensförslag om försäljning av av aktierna i till OKGAB (Kraftgrupp). Beträffande statens vattenfällsverks förvärv av aktier iAB () vill utskottet anföraföljande. BGK äger aktier och andelar i ett stort antalkraftföretag. Företagets eldistribution gränsar till vattenfallsverketsdistribution. I propositionen anförs att det både på produktions- och distributionssidankan uppnås strukturfördelar genom en uppdelning av BGK:s krafttillgångar. Dettamöjliggörs genom vattenfallsverkets förvärv av av aktierna i bolaget. har föreslagit regeringen attfinansiering av köpeskillingen, 337,4 milj. kr., skall ske genom utnyttjandeav verkets rörelsemedel. För att perioder då kravet på rörelsemedel ärsärskilt stort skall kunna överbryggas föreslår verket att dess ram för rörligkredit utökas med 200 milj. kr. fill 550 milj. kr. Regeringen har mot bakgrund av de strukturfördelar som kanuppnås och den prisnivå vid vilken förvärvet äger rum inget att erinra motdetta men föreslår att förvärvet skall anslagsfinansieras. I samtliga tre motioner som behandlas här, motionerna1982/83:2334 (m), 1982/83:2336 (fp) och 1982/83:2337 (c), riktas invändningarmot regeringens förslag. Motionärerna accepterar att förvärvet äger rum menföreslår andra sätt att finansiera köpet. Med hänsyn till de strukturfördelar som kan uppnås genomdet nu aktuella förvärvet och till den överenskomna prisnivån för dettatillstyrker utskottet förslaget om att regeringen av skall bemyndigasatt medge vattenfallsverket att genomföra ifrågavarande förvärv. Utskottetdelar regeringens uppfattning att förvärvet skall anslagsfinansieras. Sålundaavstyrker utskottet de nu aktuella motionsyrkandena. 1. beträffandeförsäljning av aktier i att med bifall tillproposition 1982/83:125 bilaga 9 punkt 5 moment 1 bemyndigar regeringen attmedge försälj ning av av aktierna i till OKG ABför , 2. beträffandeförvärv av aktier i attriksdagen med bifall till proposifion 1982/83:125 bilaga 9 punkt 5 moment 2 ochmed avslag på motion 1982/83:2334 yrkande 3 samt motionerna 1982/83:2336 och1982/83:2337 dels bemyndigar regeringen att medge attförvärva av aktierna i , NU1982/83:52 8 dels till : Kraftstationer m. m. påfilläggsbudget III fill statsbudgeten för /83 anvisar ettreservationsanslag av . Lån till förprojektering av naturgasledningar m. m.Regeringen har i proposition 1982/83:125 bilaga 9 under punkt 6 (s. 27-29)föreslagit att fill Lån fill förprojektering av naturgasledningar m.m. på tilläggsbudget III fill statsbudgeten för /83 anvisa ettreservationsanslag av . I mofion 1982/83:2334 av StaffanBurenstam m. fl. (m) hemställs (4) att avslår regeringensförslag under denna punkt. I detta sammanhang behandlarutskottet också en motion från allmänna motionstiden, nämligen 1982/83:652 av (vpk) och (vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställer om åtgärder för att projektera och bygga en ledning för naturgas från till den svenska östkusten-. Den medelsanvisning som regeringenföreslår under denna punkt gäller till övervägande del kostnader i samband medSydgasprojektet, som innebär introdukfion av naturgas från fillsydvästra . Det är enligt motion 1982/83:2334(m) anmärkningsvärt att regeringen, som fundamental osäkerhet om helaSydgasprojektets framtid redovisas, begäratt fortsatta lån skall beviljas. Ensådan begäran borde enligt motionärerna ha åtföljts av en redovisning av hela Sydgasprojektetsframtid i ljuset av de uppgifter som har framkommit de senaste månaderna.Sydgasprojektet måste för att kunna motiveras vara konkurrenskraftigt utan varesig kommunala eller statliga subventioner, heter det vidare. Att flyttaförluster mellan olika parter är under alla omständigheter en otillfredsställandelösning. Vid rådande förhållanden måste det enligt motionärerna ankomma påutskottet att föranstalta om en analys av framtid. Härvid börresultatet av regeringens överläggningar med Sydgasin-tressenterna klarläggas. Naturgas har blivit en viktig del i många ländersenergiförsörjning, framhålls det i motion 1982/83:652 (vpk). Det är märkligt,säger mofionärerna, att i den svenska energipolitiken har visats så litetintresse för leveranser från stora gasfyndigheter. NU1982/83:52 9 inte minst , har satsat stort på leveranserdärifrån. och andra västeuropeiska stater kommer attvara garanterade stora leveranser av sovjetisk naturgas. borde, fortsätter motionärerna, på ett mycket meraaktivt sätt arbeta för en koppling till det sovjetiska gasnätet.Förutsättningarna sägs vara gynnsamma. En ledning över är ettprojekt som snabbt kan bli verklighet om det finns en verklig vilja från svensksida. Ledningsnätet kan sedan byggas ut till östra storabefolkningsområden , och samt vidare till basindustrieri , , och norrut. riksdagsbehandling, m. m. tog ställningför en naturgasintroduktion i (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70, rskr1979/80:410). Beslutet avsåg en utbyggnad av det s. k. mednaturgasdistribution i västra fr. o. m. . Det innebar ocksågodkännande av avtal som hade slutits mellan och regeringarom naturgassamarbete och av vissa riktlinjer för projektet. Det numera helstatliga företaget har fåttansvaret för naturgastillförseln och skall äga huvudledningarna inom landet.Bolaget sluter de avtal som krävs samt svarar för erforderliga marknadsundersökningaroch tekniskt utvecklingsarbete. Den beslutade omfattningen av Sydgasprojektetinnebar en årlig leverans av naturgas under 20 år.Avsättningen beräknades ske inom 14 kommuner i västra . Oljeförbrukningeni området beräknades kunna minskas genom naturgasintroduktionen.Merparten av gasen - - beräknades ersätta tjock eldningsolja inomindustrin och trädgårdsnäringen. Återstoden väntades åtgå i stället för lätteldningsolja för uppvärmning, främst i småhus. Ett villkor för naturgasintroduktionen i har varitatt den skall bli kommersiellt konkurrenskraftig. De kalkyler som hade gjortsför pekade också enligt proposition 1979/80:170 på attprojektet skulle ge ett ekonomiskt överskott, sett . Medhänsyn till att det var fråga om en av försörjningsskäl motiverad introduktionav naturgas hade dock staten ställt vissa ekonomiska garantier förSydgasprojektet. Dessa innebar en begränsning av de ekonomiska riskerna, så attprojektet totalt sett, dvs. vid den tjugoåriga avtalsperiodens slut, inteskulle leda till förlust för intressenterna. Förutom om projekt rörande naturgasleveranser från Norgehar diskussioner också förts om leveranser av naturgas från överFinland. kom de svenska, finska och sovjetiska intressenternaöverens om att de skulle utreda marknadsförutsättningar och tekniskamöjligheter för ett sådant projekt. Swedegas har genomfört ett NU 1982/83:52 10 utredningsarbete,och f. n. pågår vissa marknadsstudier. 1981års energikommitté skall enligt sina direktiv studera möjligheterna att ökaanvändningen av naturgas i det svenska energisystemet. Detta gäller naturgassåväl från som från andra naturgasområden. Kommittén skall ocksåbelysa de ekonomiska konsekvenserna för samhällsekonomin i stort av de åtgärdersom föreslås. Utskottetbehandlade ett antal motioner om naturgas (NU 1981/82:30 s. 47). Avdessa gällde en motion bl. a. och en annan köp av naturgas frånSovjetunionen. motion från moderata samlingspartiet krävdes bl. a. en allsidig utvärderingav . Vid behandlingen av energipolitiskaproposition erinrade" näringsutskottet (NU 1980/81:60 s. 50) om de högakostnader som är förknippade med introduktion av naturgas i stor skala.Utskottet hade dock inga invändningar mot det mål för naturgasanvändning somföreslogs, speciellt som föredragande statsrådet i proposifionen betonadevikten av att marknadsfrågorna bearbetades effektivt. Det finns också skäl atterinra om att distribution av naturgas, enligt riktlinjerna förSydgasprojektet, i princip skall ske på kommersiella grunder (prop. 1979/80:170s. Utskottet erinrade också om att det ingick i uppdragetför energikommitté (11981:08) att studera förutsättningarna, bl. a. iekonomiskt hänseende, för ökad naturgasanvändning i . Moderata samlingspartiets företrädare reserverade sig tillförmån för motionsyrkandet. Denandra nämnda motionen, kommunisterna, innehöll ett yrkandeom åtgärder av regeringen för att förhandlingar skulle upptas medSovjetunionen om köp av naturgas och att prospektering av en ledning överÅlands hav skulle påbörjas. Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till depågående förhandlingsförberedelserna på området. I propositionen sägs att beräkningar inom ABtyder på att det ekonomiska resultatet av kan komma att bliväsentligt sämre än vad som antogs då godkände riktlinjer förgenomförande av projektet. Mot den angivna bakgrunden har överläggningartagits upp mellan företrädare för staten och Sydgasintressenterna. Det kanenHgt propositionen inte uteslutas att överläggningarna leder till en ändringav gällande riktlinjer för projektet eller till bedömningen att projektet helteller delvis bör avbrytas. I sådant fall återkommer regeringen till frågan. Medanett resultat av överläggningarna avvaktas bör enligt föredraganden SwedegasAB:s arbete med , inkl. ett planerat underjordiskt lager,fortsätta i huvudsak enligt gällande tidsplan. Den medelsanvisning som föreslåsär dock begränsad fill att gälla till utgången av innevarande kalenderår. NU1982/83:52 11 Det totala medelsbehovet förSwedegas verksamhet för beräknas till 138 milj. kr. Av detta beloppbedöms 64 milj. kr. kunna finansieras genom lån på kapitalmarknaden förinvesteringar i' kommersiella projekt. För återstående verksamhet föreslåsriksdagen anvisa ett anslag om 74 milj. kr. Härav avser 15 milj. kr. vissutredningsverksamhet m. m. Liksom tidigare skall medlen ställas till Swedegasförfogande i form av lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. Om ändradeförutsättningar för skulle leda till att medelsbehovet minskarredan under innevarande år räknar regeringen med motsvarande minskning av lånebeloppet. I mofion 1982/83:2334 (m) begärs att skall avslåregeringens förslag. Motionärerna anför att de i avvaktan på en analys avSydgasprojektets framtidsmöjligheter och ett klarläggande beträffanderegeringens överläggningar med Sydgasintressenterna inte är beredda atttillstyrka propositionen i denna del. Statssekreteraren för energifrågor i industridepartementetUlf har under ärendets beredning inför utskottet lämnat upplysningarom . Av den redogörelse som utskottet sålunda har fått framgåratt regeringen har för avsikt att förelägga enproposition om . Utskottet vill först erinra om att ett villkor förnaturgasintroduktionen i , enligt riktlinjerna för , äratt denna skall ske på kommersiella grunder. De ekonomiska garantier som statenställt för projektet har tillkommit av försörjningspolitiska skäl. Förändradeförutsättningar för har som nämnts föranlett regeringen att taupp överläggningar med intressenterna i projektet. Utskottet räknar med att detinom kort kommer att kunna bringas klarhet i vilka möjligheter som finns attåstadkomma reviderade avtal till rimliga kostnader för staten. Vid ett ställningstagande till frågan om Sydgasprojektetskall genomföras eller inte måste det enligt utskottets uppfattning vara enviktig utgångspunkt att de totala kostnaderna för staten skall begränsas såmycket som möjligt. Vid en beräkning av dessa kostnader bör även beaktassamtliga de kostnader som kan härledas till projektet i form av eventuellastatliga incitament till en gasintroduktion, såsom subvenfioner fillinvesteringar eller skattemässiga fördelar för gas. Givetvis skall ocksåeventuella kostnader för nedläggning av projektet ingå i den analys som måstegöras vid ett ställningstagande i frågan. Utskottet konstaterar i sammanhanget också attifrågavarande projekt inte har en så väsentlig betydelse för flexibiliteten idet svenska energisystemet att några betydande extrakostnader för staten avdetta skäl är motiverade. I avvaktan på ett resultat av de pågående överläggningarnabör Swedegas arbete med fortsätta i huvudsak enligt gällandetidsplan.