bet · G601FiU35 · 1982-12-31 00:00:00 — om betalningar till och från staten I detta betänkande behandlar utskottet motionerna 1982/83:534 av m. (m) om betalningar till och frän staten, 1982/83:768 av () och () om bidrag till studieförbunden m. m., i vad avseryrkande 5, 1982/83:855 av () om den statiiga kassahållningen, 1982/83:865 av m.fl. (c) om förenklad inbetalning av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt, 1982/83:1164 av ()och () om uppbörden av skatter m. m., 1982/83:1589 av m. (m) om nya kreditpolitiska ramar, m. m., i vad avser yrkande 1, 1982/83:2133 av . (c) om inbetalningen av vissa skatter och avgifter, 1982/83:2140 av . (c) om den ekonomiska politiken, i vad avser yrkande 7, 1982/83:2178 av () och () om ideella insatser i offentlig verksamhet, ivad avser yrkande 2. Utskottet tar vidare upp vad somanförs i proposition 1982/83:100 bilaga 1 Finansplanen, avsnitt 2Kassahållningsfrågor (s. 49-54). Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionerna 534, 855, 865, 1164, 2133 och 2140, yrkande 7, från postverket,, föreningsbankers förbund. Yttrandena återfinns som bilaga tillbetänkandet. Periodisering av utbetalningar av bidrag, inbetalningar avskatter och avgifter m. m. I motion 2140 av m. fl. (c) hemställs 7. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad i 1 1982/83. FiU1982/83:35 2 motionen framförts om periodisering av utbetalningar. I motionen anförs att eftersom bidragen tillorganisationerna låsts till uppräkning, vilket inte pä långt när gertäckning för inflationens kostnadshöjningar, bör inte staten därutöver ta fränorganisafionerna de ränteintäkter de kan få genom att det tidigareutbetalningssystemet för bidragen bibehålls. I motion 2178 av () och () hemställs - med hänvisning till motiveringen imofion 1982/83:2177 - 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande utbetalningsrutiner av anslag till ideellaorganisationer. Motionärerna anför att ränteinkomsterna har kommit attbetraktas som en del av de bidragsinkomster som organisationerna kan räkna medfrån är . Om möjligheterna till sådana inkomster bortföll, skulle detinnebära ett kännbart ekonomiskt avbräck i verksamheten. Förändringar bör föregås av överläggningar medbidragsmottagarna i syfte att i möjligaste mån motverka de negativa effekternaav planerade omläggningar av utbetalningsrutiner för statsbidrag, anförmotionärerna. En förutsättning för förändringar bör också vara attbidragsmottagarna informeras i mycket god tid och får tillräcklig tid för attanpassa sig till en förändrad ekonomisk situation. I motion 768 av () och () hemställs 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om beredning av frågan om ändradeutbetalningsrutiner för statsbidrag i den män dessa förändringar kan förutsesfå avsevärda konsekvenser för folkrörelserna och det frivilliga föreningslivet. Motionärerna anför att förskottsutbetalningar avstatsbidrag till studieförbunden är av mycket stor betydelse för förbundensoch deras lokalavdelningars ekonomi. En förändring av utbetalningsrutinernabör inte genomföras utan att studieförbunden tillförsäkras någon form avkompensation för det bortfall av ekonomiska resurser som annars blir följden.De förändringar som befinns vara nödvändiga att genomföra bör ske successivtoch först efter överläggningar med de bidragsmottagare som berörs avförändringarna. Det skulle vara av stort värde att likartade principertillämpas i skilda jämförbara sammanhang. bör därför hos regeringenbegära en samlad beredning av frågan om ändrade utbetalningsrutiner för statsbidrag. I motion 1164 av ()och () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ändring av rutinerna för inbetalning avATP, skatt och moms. Motionärerna anför att ärcirkulationen på pengar, speciellt mellan de mindre företagen, dålig. Skälettill detta är att de FiU1982/83:35 3 flesta företag har samma betalningsdagar för ATP, moms ochskatt. För att få ett jämnare penningflöde - vilket också skulle inverkapositivt på landets ekonomi - borde en ändring av rutinerna göras. I motion 1589 av m.fl. (m) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1982/83:1588 - 1. att uttalar att nya kreditpolitiska ramar föratt motverka likviditetspåfrestningar i företagen i samband med övergången tillsnabbare indrivning av skatter och avgifter skall införas. Motionärerna anför att med anledning av de påfrestningarpå likviditeten som de nya uppbördsreglerna innebär är det viktigt attkreditregleringarna inte hindrar bankerna att hjälpa mindre företag somdrabbas. Postgirots och PKbankens särställning I motion 534 av m.fl. (m) hemställs (yrkande 1) att som sin mening ger regeringen tillkänna att postgirots och PKbankens monopolställning vid statliga betalningarbör upphöra. En strävan efter rationella betalningsformer hämmas av attstatens betalningsrutiner pä många områden är otidsenliga, ansermotionärerna. Betalningssystemet bör fungera så praktiskt som möjligt.Förutsättningen härför är fri konkurrens mellan olika institut och betalningsformer.Staten skall inte favorisera postgirot eller någon särskild bank, närlikvärdiga betalningsrutiner finns att tillgå på annat håll. Kvardröjande resterav postgirots och PKbankens monopolställning när det gäller statligabetalningar bör således upphöra. I motion 534, yrkande 2, hemställsatt begär att regeringen ändrar bestämmelserna om inbetalning avarbetsgivaravgifter och mervärdeskatt sä att inbetalning härav kan ske viabank. Analogt med inbetalning av inkomst- ochförmögenhetsskatter borde arbetsgivaravgifter och moms kunna betalas via banklika väl som via posten. Det skulle medföra en väsentlig förenkhng för mängaföretag och ge räntefördelar, anför motionärerna. I motion 865 av m.fl. (c) hemställs att beslutar begära att regeringen genomför sådanaändringar i bestämmelserna för betalning av moms och arbetsgivaravgifter attmöjlighet införs att verkställa dessa betalningar även via bank/bankgiro påmotsvarande sätt som gäller för inkomst- och förmögenhetsskatter. Enhgt gällande bestämmelser skall vissa statligainbetalningar göras via posten och postgirot. a. gäller detta inbetalningtill statskassan av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt. För många mindre ochmedelstora rörelseidkare - bl. a. inom jordbruksnäringen - innebär dennabestämmelse en onödig administrativ belastning och som regel även kostnader,anför 1* 1982/83. FiU1982/83:35 4 Förutom en dags räntekostnad åsamkasföretaget/näringsidkaren olägenheten av att behöva använda en annanbetalningsväg än vad som eljest används för övriga betalningar. I motion 2133 av . (c) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1982/83:2132 -att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder för att möjliggöra bankinbetalning av mervärdeskatt ocharbetsgivaravgifter på samma sätt som post- och postgiroinbetalning. Både av förenklingsskäl och av ekonomiska skäl är detenligt motionärernas uppfattning angeläget att de inbetalningsrutiner somgäller för direkta skatter kan tillämpas för alla företagens betalningar tillstatsverket. Regeringen bör därför vidta erforderliga åtgärder för att dettaförhållande skall uppnås. I motion 534, yrkande 3, hemställsatt begär att regeringen framlägga ''ö lag om utbetalning avöverskjutande skatt i enlighet med vad i motionen "'irts. Motionj, ia anför att en utbetalningsavi för överskjutandeskatt kan lösas in hos sten eller i bank. Men utsändningen via posten är enonödig omgång, c;r till extrakostnader för statsverket och ränteförlusterför betalningsn arna. Dessutom kvarstår vissa problem med säkerheten, även omen förbättringar åstadkommits. Deklaratic jlanketter bör således från taxeringsåret 1984innehålla en ruta för uppgivande av kontonummer, dit vederbörandeskattemyndighet åtar sig att sända eventuell överskjutande skatt. Ettalternativ kan vara att betalningsn ittagaren ger sin bank i uppdrag attuppbära eventuell skatte-återbäring och sätta in beloppet på hans/hennes kontopå samma sätt som sker beträffande barnbidrag m.m. I motion 534 hemställs 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbetalning av statliga bidrag och förmåner, 5. att begär att regeringen uppdrar åt statenslöne- och pensionsverk att föranstalta om upphandling avseende förmedling av statliga löner, pensioner och utfallande belopp på grupplivförsäkringen till konto- havare i andra banker än PKbanken. Motionärerna anför att harinfört enklare och smidigare rutiner för utbetalning av vissa sociala förmåner.Det är -angeläget att andra statiiga förvaltningar följer i samma spår, ansermotionärerna. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att vidtaerforderliga förändringar i sina betalningsrutiner. Möjligheter föreligger numera för staten att utbetalalöner och pensioner via annan bank än PKbanken. Överläggningar har också förtsmed andra banker om en flyttning av betalningsuppdraget. FiU1982/83:35 5 erbjöds fördelaktigare villkor, träffades nytt avtal medPKbanken . Med hänsyn till de besparingsmöjligheter somett anbudsförfarande skulle medföra bör regeringen uppdra åt statens löne- ochpensionsverk att i föreskriven ordning föranstalta om upphandling avseendeförmedling av statliga löner, pensioner och utfallande belopp på grupplivförsäkringartill kontohavare i andra banker än PKbanken. Den statliga kassahållningen och system S I motion 534, yrkande 6, hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom snabbare överföring till och från av statens betalningar. Motionärerna anför att tar det fyrabankdagar innan en inbetalning frän ett företag eller en privatperson till en statligmyndighet når sin slutstation - statsverkets checkräkning i - ochdärmed kan påverka statsskuldens storlek och den därav uppkommanderäntebelastningen. Beräkningar utförda på basis av uppgifter i den statligautredningen girohantering tyder på att statsverkets behov av kortupplåning skulle kunna minskas med inemot , om betalningartill statliga verk och myndigheter fick gå direkt till utan att taen omväg över postgirot. Räntekostnaderna på statsskulden skulle kunna minskamed ca 750 milj. kr. Detta skulle kunna ujjpnås, om postverket ålades attinleverera inkommande likvider via postgirot direkt tillstatsverkets/myndighetens checkräkning i . Utbetalningar skulle pämotsvarande sätt kunna ske genom att erforderligt belopp dras direkt påmyndighetens konto i utbetalningsdagen. Med detta system skullestaten spara avsevärda belopp, som företag och enskilda - i enlighetmed vad som tidigare föreslagits i denna motion - ges möjlighet att fritt väljapost-eller bankgiro för sina betalningar. I motion 855 av ()hemställs att beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om förbättrad statlig kassahållning. Motionären anför att det tar inte mindre än fyra bankdagarfrån det att betalningen nått myndighetens postgirokonto till dess attbetalningen påverkat statsverkets checkräkning i . Beräkningarutförda på grundval av uppgifter i den statliga utredningen pekar på att statens kortfristiga uppläningsbehov skulle kunnaminskas med inemot om likvider till statliga verk ochmyndigheter fick gä direkt till riksbankskonton utan nuvarande fördröjandeomväg över postgirot. i postgirot förräntas nu dessa likvider iPKbanken. Om likviderna i stället gick direkt in till skulle såledesräntekostnaderna på statsskulden kunna minskas med ca 750 milj. kr. FiU1982/83:35 6 skulle företag,myndigheter och enskilda få valfrihet att använda posten eller banksystemet försina betalningar. Periodisering av utbetalningar av bidrag, inbetalningar avskatter och avgifter m. m. Regeringen anförde ibudgetpropositionen att man avsåg att granska reglerna för utbetalning avstatliga bidrag. Avsikten är att senarelägga utbetalningarna av bidragen tillden tidpunkt under budgetåret då de faktiskt förbrukas för det avseddaändamålet. Därigenom minskar statens räntekostnader och erhålls en jämnarefördelning över året av statens upplåningsbehov. I propositionen anges att inormalfallet bör antalet utbetalningstillfällen uppgå till fyra gånger per år.Flera betalningstillfällen kan vara motiverade om det är fråga om störrebidragsanslag där räntevinsten kan bli betydande om utbetalningarna uppdelasoch senareläggs ytterligare. Avsikten är att i vissa fall göra en successivövergång till de nya reglerna. I några fall har vid medelsberäkningen hänsyntagits till de problem som uppstår vid en övergång till mer strikta regler,anför föredraganden i budgetpropositionen. Utskottet har förståelse för attorganisationerna, pä det sätt som redovisas i motiotterna2140,2178 och 768, harkommit att inberäkna ränteinkomsterna som en del av de bidrag organisationernaerhållit under en lång följd av är. En omedelbar övergång till ett nyttutbetalningssystem såsom föreslagits i budgetpropositionen kan därför fä återverkningarpå organisationernas verksamhet. Utskottet har i flera sammanhang betonat vikten av atttillväxten i statsutgifterna hålls tillbaka. Det är en nödvändig förutsättningför att sanera statsfinanserna. Organisationerna kan inte generellt undantasfrån de åtgärder som måste vidtas för att komma till rätta med obalanserna ivår samhällsekonomi. Utskottet har också anfört att möjligheterna till förbättradstatlig kassahällning måste tas till vara i detta arbete. Som generell principför utbetalning av anslag bör enligt utskottet gälla att medel inte utbetalasförrän de behöver förbrukas för det avsedda ändamålet. Av prakfisktadministrativa skäl kan detta leda till att utbetalningarna fördelas på vissabegränsade utbetalningstillfällen . För att mottagarna skall få enmöjlighet att anpassa sig till de förändrade förhållandena kan övergängen tillde nya utbetalningsrutinerna i vissa fall behöva ske successivt. Övergångenbör dock av statsfinansiella skäl inte utsträckas alltför långt i tiden.Eventuella överläggningar med företrädare för mottagarna bör inte leda till attreglerna utformas på olika sätt för olika områden. En förutsättning för attmottagarna skall kunna acceptera och förstå betydelsen av de föreslagnaåtgärderna är att de utformas på ett enhetligt sätt med generella regler. FiU1982/83:35 7 Utskottet har inte något att erinramot att reglerna för utbetalning av statliga bidrag granskas på det sätt somföreslås i budgetpropositionen. Några åtgärder från sida för atttillgodose de krav som framförs i motionerna 2140 yrkande 7, 2178 yrkande 2 och768 yrkande 5 anser inte utskottet nödvändiga. I motion 1164 föreslås attrutinerna för inbetalning av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt ändras säatt inbetalningarna fördelas . Enligt utskottets mening måsteföretagens intresse av att fördela inbetalningarna vägas motstatens intresse att sä långt möjligt utjämna statsbudgetens inkomster ochutgifter mot varandra och att inte skapa alltför stora svängningar päkreditmarknaden. kortfristiga upplåning och riksbankenspenningpolitiska åtgärder påverkas i hög grad av dessa variationer. Vidare börbeaktas uppbördsmyndigheternas intresse av att samordna uppbörden. Därigenomunderlättas arbetet för uppbörd och kontroll av skatter och avgifter. (B 1982:02) lade i slutet av år1982 fram förslag för att samordna och effektivisera uppbörden av mervärdeskattoch vissa punktskatter (Ds B 1982:12). För skattskyldiga med en skattepliktigomsättning som överstiger 5 milj. kr. föreslår utredningen attredovisningsperioden förkortas från till en månad. Inbetalningföresläs ske senast den 25 i . Förslaget berör ca 15 000 av de ca200 000 skattskyldiga som har en redovisningsperiod pä tvä månader.Utredningens förslag remissbehandlas . avser att fortsätta sitt arbete ochkommer att uppmärksamma andra frågor som är av intresse frånkassahållningssyn-punkt. Utskottet ser mot denna bakgrund inte anledning att tainitiativ till förändringar i den riktning som föresläs i motion 1164. I motion 1589, yrkande 1, hemställsatt uttalar sig för att införa nya kredtipolitiska ramar för attmotverka likviditetspåfrestningar iföretagen i samband med övergången tillsnabbare indrivning av skatter. Omläggningar i uppbördssystemet får effekter för statenoch de skattskyldiga genom att den genomsnittliga likviditetsställningenpåverkas, vilket i sin tur leder till räntevinster eller ränteförluster. Vidareuppstår vissa engångs-effekter i samband med omläggningar. Beträffande förändringar i den genomsnittligalikviditetsställningen vill utskottet redovisa vad skattekreditutredningenanför i nyssnämnda betänkande. I och med att tid löper från det att en skattepliktigtransaktion görs till dess skatten betalas in kan man enligt utredningen sägaatt statsverket beviljar de skattskyldiga kredit med betalningen av skatten.Kredittiden brukar anges till halva redovisningsperioden plus helabetalningsperioden. FiU1982/83:35 8 kredittiden får den skattskyldige en förbättrad likviditetoch kan tillgodogöra sig ränta härpå. I samband med att den allmänna varuskatten år 1969ersattes med mervärdeskatten diskuterades ersättningen till de skattskyldigaför deras medverkan vid skatteuppbörden. Avvägningen av betalningsperiodenslängd gjordes dä uttryckligen med beaktande av att den tidigare ersättningenför arbetet med skatteuppbörden slopades. Sedan mervärdeskatten infördes harbåde skattesatsen och räntenivån ungefär fördubblats. Detta har medfört attersättningen i fasta priser har fyrdubblats frän 1969 till 1982. Skattekreditutredningensuppgift är att se över kreditgivningen pä skatteområdet i syfte att elimineraomotiverade likviditets- och ränteförmåner för de skattskyldiga. Utredningensförslag att förkorta kredittiderna skall ses mot denna bakgrund. Vad gäller de effekter av omläggningen av skatteuppbördensom är av engångsnatur vill utskottet anföra följande. I samband med att uppbördstekniska omläggningar genomförsuppstår i vissa fall en finansiell engängseffekt för statc det är omläggningensker. Detta påverkar det kassamässiga budgetutfallet omläggningsåret. Det böremellertid observeras att företagen inte påverkas på samma sätt som staten ochstatsbudgeten av en eventuell engängseffekt, eftersom företagen i redovisningenperiodiserar sina inkomster och utgifter. Om företagen påskyndar sinaskatteinbetalningar påverkar det inte deras årsresultat på annat sätt än genomatt likviditetsminskningen påverkar ränteinkomsterna. För staten och statsbudgetensinkomster, som är kassaniässigt redovisade, uppstår däremot en tillfälligförstärkning det budgetår omläggningen sker. Beträffande åtgärdernas effekter på kreditmarknaden villutskottet först konstatera att en central uppgift för kreditpolitiken desenaste åren har varit att begränsa det likviditetstillskott som det storabudgetunderskottet bidragit till samt att begränsa de störningar påkreditmarknaden som följer av , omfattande statlig upplåning. Genom attförkorta kredittiderna begränsas omfattningen av den statliga upplåningensamtidigt som företagens likviditet minskar. Enligt utskottets uppfattningtorde kreditmarknaden utan vidare kunna tillgodose företagens eventuella behovav ökad upplåning om statens anspråk på kreditmarknaden minskar medmotsvarande belopp. En sådan omfördelning skulle kunna bidra till en bättrefungerande kreditmarknad i och med att de kreditpolitiska medlen inte skullebehöva utnyttjas i lika hög grad. Några särskilda kreditpolitiska åtgärder med anledning avde förändrade uppbördsrutinerna anser inte utskottet påkallade. De åtgärder somkan behöva vidtas för att tillfredsställa företagens ökade kreditefterfråganfår avgöras från kreditpolitiska utgångspunkter i den aktuella situationen. Meddet anförda avstyrker utskottet motion 1589 yrkande 1. FiU1982/83:35 9 Postgirots och PKbankens särställning I motion 534 yrkas att postgirotsoch PKbankens monopolställning vid statliga betalningar bör upphöra. Isärskilda yrkanden tar motionärerna upp olika statliga in- och utbetalningar.Det bör enligt motionärerna vara möjligt att betala arbetsgivaravgifter ochmervärdeskatt via bank. Detta föreslås också i motionerna 865 och 2133. Imotion 534 anförs vidare att det bör vara möjligt att betala ut överskjutandeskatt och bidrag direkt till konto i post eller bank på samma sätt som gällerför t. ex. barnbidrag. Löner och pensioner bör kunna betalas ut även via andrabanker än PKbanken, anför motionärerna. behandlade frågan ommyndigheternas skyldighet att anlita postgirot för utbetalningar (FiU1976/77:23). Ett enigt utskott framhöll att denna skyldighet är engrundläggande förutsättning för att man skall kunna upprätthålla rationellabetalningsrutiner i statsförvaltningen. Dessa rutiner är anpassade till detstatliga redovisningssystemet -system S - och, anförde utskottet, tillgodoserde krav på snabbhet och säkerhet som måste ställas. Utskottet kunde då intefinna att de skäl anfört i en skrivelse pä någotavgörande sätt kunde ändra denna ståndpunkt. avlämnade den tillsattautredningen rörande förhällandet mellan bankgiro och postgiro sitt betänkandeRationellare girohantering (SOU 1979:35). Utredningen konstaterade bl. a. attfull jämställdhet inte kan skapas mellan bankgiro och postgiro på grund av denfundamentalt olikartade uppbyggnaden av de båda girosystemen. Utredningenföreslog i första hand att medel skulle kunna överföras direkt genom ettgireringsförfarande mellan konton i de båda systemen. Bankerna föreslogs vidarebli ålagda viss serviceplikt. Utredningen föreslog också "ehuru med starktuttalad tvekan" att möjlighet skulle öppnas att återbetala överskjutandeskatt genom insättning på bank eller postgirokonto. Beträffande frågan omstatliga in- och utbetalningar föreslog inte utredningen några mer djupgåendeförändringar. Sädana förändringar skulle kunna få starkt negativa konsekvenserför postgirots ekonomi, anförde utredningen. Utredningens förslag remissbehandlades men föreladesaldrig i samlad form. Möjligheter har emellertid öppnats att inbetalainkomst- och förmögenhetsskatt via bank. Utskottet anser att staten genom sina egnabetalningsrutiner och genom posten måste medverka till att skapa rationella ochbekväma betalningsrutiner i samhället. En konkurrens inombetalningsförmedlingen kan vara positiv. Som redan girootredningen konstateradeär emellertid konkurrensförutsättningarna väsentligt olika för bank- ochpostgirot. Detta redovisas utförligt i postverkets remissyttrande övermotionerna (se bilaga). Utskottet ser det som naturligt att staten anlitarposten och PKbanken för sina FiU1982/83:35 10 betalningar på samma sätt som många privata företag genomägarförhållanden är knutna till vissa banker. Utskottet anser att såväl ursamhällsekonomisk synvinkel som i servicehänseende är den nuvarandeinfrastrukturen på betalningsmedelsområdet och de väl utvecklade bankrutinersom postverket svarar för en viktig förutsättning för en väl fungerandesamhällsservice. Med det anförda avstyrker utskottet motion 534 yrkande 1 omatt avskaffa postgirots och PKbankens särställning inom det statligabetalningssystemet. Utskottet har förståelse för uppfattningen, som framförtsav postverket och statsanställdas förbund, att om vissa lönsamma statiigauppdrag bortfaller från postgirot undergrävs grunden för delar av postensverksamhet. Utskottet noterar emellertid att den väsentligaste olägenheten medatt utnyttja postgirot, som motionärerna ser det, nämligen att det leder tillränteförluster för företagen, har bortfallit i och med att medel påpostgirokonto numera är räntebärande för företagen. Utskottet kan mot bakgrund av det anförda inte tillstyrkamotionärernas förslag till förändringar vad gäller inbetalningen avmervärdeskatt och arbetsgivaravgifter eller utbetalningen av överskjutandeskatt, löner, pensioner eller bidrag. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna 865, 2133 samt 534 yrkandena 2-5. Den statliga kassahållningen och system S Beträffande motion 534 yrkande 6och motion 855 om snabbare överföringar från och till av statensbetalningar vill utskottet anföra följande.