bet · G601NU38 · 1982-12-31 00:00:00 — Detföreslagna tillskottet till bör enligt föredraganden ges i kontant form,eftersom detta dels löser likviditetsproblem , dels gerföretaget möjligheter att amortera lån och därmed ytterligare förbättraresultatet genom minskning av det negativa räntesaldot. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag idenna del och tillstyrker alltså propositionen såvitt gäller tillskott tillLKAB för nedskrivning av tillgångar. Av propositionen framgår att regeringen, underförutsättning av godkännande, har träffat ett avtal (återgivet ipropositionen som underbilaga 6.2) med om sex månaders förlängduppsägningstid för de ca 320 personer som bolaget har sagt upp under periodenden 1 december 1982-den 1 februari 1983. Under den förlängda uppsägningstidenavses de uppsagda så långt som möjligt sysselsättas i utbildning eller andraaktiviteter. Staten skall enligt avtalet ersätta för kostnaderna härförmed ett fast belopp på 41,3 milj. kr. I propositionen föreslås anvisadessa medel på tilläggsbudget III till statsbudgeten för innevarande budgetår. Vidare föreslås i propositionen att skall tilldelasstatliga medel för löner och för att och till viss del under år1984 bereda övertalig personal meningsfull sysselsättning i form av utbildning,deltagande i tidigarelagda projekt m. m. Dessa statliga insatser skall såledesupphöra . Medelsbehovet har beräknats till 340 milj. kr. I propositionenföreslås att skall anvisa detta belopp till för innevarandebudgetår. De nu nämnda förslagen avstyrks i motion 1982/83:2274 (m).I motiveringen - i motion 1982/83:2273 - erinras om att omställningsbidrag kanutgå vid driftsinskränkningar ifall sysselsättningsproblemen inte kan lösas med NU1982/83:38 12 normala arbetsmarknadspolitiska åtgärder och tillgängligalokala arbetsförmedlingsresurser. Denna bidragsform kan utnyttjas av , sägermotionärerna. Medelsåtgången beräknas till 150 milj. kr. De regionalpolitiskainsatserna för att stärka sysselsättningsläget totalt sett i ochangränsande kommuner genomförs, menar motionärerna, bäst i form av generellaåtgärder. Utskottet anser att det allvarliga sysselsättningsläget imalmfälten motiverar särskilda åtgärder från samhällets sida för att förbättramöjligheterna för den personal som har sagts upp vid att få nya arbeten.Alltså tillstyrker utskottet förslaget i propositionen om ettreservationsanslag av 41,3 milj. kr. att disponeras för förlängd uppsägningstidför de ca 320 personer som har sagts upp den 1 december 1982-den1 Utskottet har ingen erinran mot det avtal som har ingåttsmellan regeringen och i denna fråga. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag att LKABskall tilldelas statliga medel för löner och för att och tillviss del kunna bereda övertalig personal meningsfull sysselsättning.För detta ändamål bör, såsom föreslås i propositionen, anvisas ett belopp av340 milj. kr. Förslaget i den nu behandlade motionen om att s. k.omställningsbidrag skall utnyttjas för tar utskottet inte ställning tillhär. Ett yrkande (m) om utnyttjande av omställningsbidrag för ifrågavarandeändamål behandlas av arbetsmarknadsutskottet (AU 1982/83:24). Av vad nu anförtsframgår att utskottet avstyrker motion 1982/83:2274 (m) i ifrågavarande del. Ytterligare ett anslag till LKABföreslås i propositionen (bil. 6 s. 29). Det gäller ett belopp av 50 milj. kr.för köp av malm från den s. k. forskningsgruvan i är att har meddelat gruvteknik attbolaget av ekonomiska skäl kan ta emot och sälja den malm somstiftelsen producerar i forskningsgruvan. Föredraganden anför att verksamhetenvid denna gruva bör fortgå åtminstone så länge att den hittillsvarandeverksamheten kan utvärderas. Förslaget att medel skall anvisas för det nämnda ändamåletavstyrks i motion 1982/83:2274 (m). Motionärerna delar regeringens uppfattningbeträffande fortsatt verksamhet vid gruvan. Med hänsyn till det kapitaltillskottsom avses erhålla finner de emellertid inga skäl för att särskilda medelskall anslås för inköp från forskningsgruvan. Dessa inköp förutsätts kunna skeinom ramen för ordinarie verksamhet. Liksom regeringen anser utskottet att bör fåsärskilda ekonomiska resurser för att kunna fullfölja sin del avavtalet med forskningsgruvan om köp av järnmalm. Verksamheten vid denna gruvabör fortgå åtminstone tills en utvärdering av den hittillsvarande verksamheten NU1982/83:38 13 Utskottet tillstyrker regeringens förslagatt ett reservationsanslag av 50 milj. kr. anvisas för ändamålet.Ifrågavarande del av motion 1982/83:2274 (m) avstyrks sålunda. produkfionssystem med tregruvor och två hamnar möjliggör en produktion av nära färdigaprodukter. Mot bakgrund av de ändrade marknadsförutsättningar som utskottettidigare har redogjort för bör enligt ochMalmbergets gruvor med tillhörande pelletsverk fortsättningsvis svara förLKAB:s hela produktion. Svappavaaraenheten bör enligt planen avställas medmöjlighet att vid en kraftigt förbättrad marknadssituation åter tas i drift. Föredragande statsrådet erinrar i propositionen (bil. 6 s.28) om att regeringen - i proposition 1982/83:68 om rekonstruktion avStatsföretagsgruppen - har framhållit att de statliga företagen måste drivasefter affärsmässiga principer och så rationellt att de kan hävda sig i deninternationella konkurrensen. I detta har instämt (NU 1982/ 83:25).Eftersom det sagda också gäller är det enligt den här aktuellapropositionen inte rimligt att driften vid enhet i Svappavaaraupprätthålls vid nuvarande marknadsförhållanden. Föredraganden påpekar attregeringen i ett annat avsnitt i propositionen har framlagt förslag omsärskilda åtgärder för . kommunisterna begär i sin partimotion1982/83:2271 att skall uttala att gruvan i inte f. n. börläggas ned. Först bör undersökas, säger motionärerna, om den kalkyleradebristen på järnmalm i bl. a. och kan möjliggöra ökadavsättning från . Därnäst bör bedömas i vad mån ökad förädling ochmodernisering i ståUillverkningsledet kan påverka gruvans situation. Det skall här erinras om att arbetsmarknadsutskottetsamtidigt behandlar ett yrkande i partimotion 1982/83:2261 medinnebörden att skall anvisa 70 milj. kr. för förlängning av driftenvid Svappa-vaaragruvan . Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga ommöjligheten till fortsatt drift av enhet i . Med hänsyn tillkravet på affärsmässig drift av de statliga företagen och till de nu rådandemarknadsförhållandena för produkter är det enligt utskottetsuppfattning inte rimligt att verksamheten vid Svappavaaragruvan upprätthålls.Det finns dock anledning att betona att denna enhet inom vid en kraftigtförbättrad marknadssituation bör kunna tas i drift igen. Utskottet tar förgivet att man inom kontinuerligt bearbetar olika marknader i avsikt attsöka möjliggöra en ökad avsättning av bolagets produkter. Det är uppenbart att en avställning av :sanläggningar i får allvarliga samhällsekonomiska och socialaverkningar. NU1982/83:38 14 dighet har föranlett förslag till åtgärder i propositionenoch i olika motioner. Dessa förslag bereds av arbetsmarknadsutskottet (AU1982/83:24). hänvisar till detta utskotts behandling av nunämnda frågor. Motion 1982/83:2271 (vpk) avstyrks i ifrågavarande del medhänvisning till vad utskottet här har anfört. Sist i avsnittet om tarutskottet upp ett yrkande i kommunisternas partimofion1982/83:2271 med innebörden att hos regeringen skall begära förslagtill satsningar inom verksam-hetsområde"i enlighet med vad somanförs i motionen. Somexempel på sådana åtgärder anges - införande aveffektivare och miljövänligare brytningssystem, - avfosforiseringav fosformalmen, - tillvaratagandeav apatit och jordartsmetaller, samt - regeringskontakterför att snabbt undersöka intresset för svensk malm i och . Det finns, säger motionärerna, rimliga möjligheter att omnågra år, då många europeiska stålindustriers långtidskontrakt går ut, göra enviss inbrytning till förmån för malm från . En förutsättning är attmalmkvaliteter och pris är fördelaktiga. Utskottet finner det värdefullt om man på nya områden inomLKAB:s verksamhetsfält kan åstadkomma en utveckling som gör det möjligt att påaffärsmässiga grunder tillgodose behov på marknaden. På flera av de områden sommotionärerna nämner pågår redan utvecklings- och försöksverksamhet och görsöverväganden om nya projekt. Utskottet anser inte att har anledningatt göra något sådant uttalande som motionärerna förespråkar. I sammanhangetvill utskottet också erinra om det arbete som utförs av malmfältsutredningen (I1981:06). Mot den angivna bakgrunden avstyrker utskottet motion 1982/83:2271(vpk) i nu behandlad del. Anslag m. m. Regeringen föreslår att riksdagenskall anvisa 200 milj. kr. till för rekonstruktionsändamål. Medlen äravsedda för investeringar inom bl. a. metallurgidivisionen i . De beräknasmedföra bättre energihushållning samt tillvaratagande av fördelarna hosmalmmetallurgin och stränggjutnings-tekniken. Projekten skall leda till attkvalitetsutvecklingen kan inriktas mot att tillgodose höga krav påmaterialegenskaper, renhet och analysjämnhet. Projekt inom andra enheter iLuleå har till syfte att möjligheterna till vidareförädling av stålprodukternaskall tas till vara. NU1982/83:38 15 projekt som möjliggör satsningar på utbytes- ochmiljöförbättringar. Med hänsyn till de inlösenregler som finns i gällandekonsortialavtal mellan staten och den andra ägaren till , . ochtill att det här rör sig om en ensidig statlig satsning skall medlen enligtförslaget ställas till bolagets förfogande som ett rekonstruktionslän. För lånet skall enligt propositionen gälla i huvudsaksamma villkor som för det rekonstruktionslån som lämnades vid bildandeår (prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45). Den närmare utformningen avvillkoren föreslås regeringen få besluta om med hänsyn till den utveckling somdärefter har skett. En utgångspunkt för fortsatta överväganden anges vara attSSAB skall tillföras ytterligare medel för verksamheten i . Med hänsyntill ortens regionalpolitiska betydelse bedöms preliminärt ett belopp avstorleksordningen 400 milj. kr. Det framgår avpropositionen att regeringen avser att senare förelägga förslag idenna fråga. I sju motioner ges synpunkter och framförs yrkanden ifråga om regeringens nu nämnda förslag. Det gäller dels en alternativfinansiering av ifrågavarande investeringar, dels konsekvenser för andra orteroch stålverk. dels också framtida kapitaltillskott till . I motion 1982/83:2274 (m) påyrkas att skallavslå regeringens förslag om ett rekonstruktionslån till . Motionärernaföreslår i stället att skall bemyndiga att lämnakreditgarantier om högst 200 milj. kr. I motiveringen sägs att detskall åligga företagets ledning och styrelse att avgöra vilka investeringar sommotsvarar kravet på affärsmässighet. bör därför inte anslå någrasärskilda medel till för vissa investeringar. Den föreslagna lånegarantinskall möjliggöra för företaget att låna till investeringsbehovet, om dettauppfyller kraven på lönsamhet och affärsmässighet. I fyra motioner framförs önskemål som syftar till attriksdagen skall göra uttalanden om att de satsningar som planeras i i inte får ha negativa återverkningar på enheter utanförSSAB. I mofion 1982/83:2260 (s) begärs sålunda att riksdagenskall uttala att sysselsättningseffekterna på bruksorterna i Bergslagen måstebeaktas i samband med satsningen på i . Motionären syftar härvidfrämst på "planer att bli ämnesleverantör till svenskspecialstålsindustri". Motion 1982/83:2263 (s) innehåller krav på ett uttalandeav om de mindre handelsstålverken. Motionärerna erinrar om attHalmstads aren av större industrier. Det är viktigt,säger de. att regeringens förslag bedöms med hänsyn till den totala strukturenoch att hänsyn tas till de mindre handelsstålverken. I motion 1982/83:2266 (s) påyrkas att skall göraett uttalande om de mindre handelsstålverkens framtida drift. Propositionen harskapat oro i och , säger motionärerna. De vill ha svar påfrågan NU1982/83:38 16 om en framtida ombyggnad av finvalsverket i medfören sådan kapacitetshöjning att den redan befintliga överkapaciteten i landetökar till förfång för det nya företaget . Det ärangeläget att regeringen medverkar till en samordning inom branschen för attförhindra överkapacitet, anför motionärerna. Också motion 1982/83:2259 (fp) går ut på att riksdagenskall göra ett uttalande om handelsstålsindustrin. Motionären anser att de nuaktuella åtgärderna kan försämra möjligheterna för enheter utanför på sättsom strider mot tidigare uttalanden av statsmakterna. Sådana följdverkningarmåste undvikas. Som villkor för det rekonstruktionslån som lämnades vidSSAB :s bildande angavs (prop. 1977/78:87 bil. 7) att underrekonstruktionsperioden skulle vidta strukturella åtgärder i samråd medhandelsstålsindustrin i övrigt. Syftet var att undvika att åtgärder som SSABvidtog förorsakade väsentliga problem för andra svenska produktionsenheter ibranschen. ålades att till industridepartementet lämna enredogörelse för bolagets utveckling. Utskottet vill först erinra om att de investeringar somhär diskuteras har en posifiv sysselsättningseffekt för dels direkt,dels indirekt genom att stora beställningar kan läggas ut till länetsverkstadsindustri. Investeringarna inom metallurgidivisionen har till syfteatt åstadkomma dels bättre energihushållning, dels en kvalitetsförbättring såatt höga krav på materialegenskaper kan tillgodoses. Dessutom gäller detinsatser vid andra enheter i för att tillvarata möjligheter tillvidareutveckling av stålprodukterna. Det är också fråga om satsningar påutbytes- och miljöförbättringar. Med hänsyn till sysselsättningsläget i finnerutskottet det angeläget att de planerade investeringarna kommer till stånd.Såsom föreslås i propositionen bör 200 milj. kr. ställas till förfogandeför detta ändamål. Utskottet delar regeringens uppfattning att den lämpligasteformen för detta är att får ett rekonstruktionslån. Härav följer attutskottet avstyrker motion 1982/83:2274 (m) i här behandlad del. Utskottet har noterat att den planerade satsningen inomSSAB:s enheter i har väckt en del oro inom den övriga stålindustrin förden framtida sysselsättningsutvecklingen i de mindre handelsstålverken ochspecialstålsindustrin. Detta framgår av de refererade motionerna och avupplysningar som har lämnats till utskottet. Mot denna bakgrund vill utskottet framhålla att deinvesteringar som är aktuella inom metallurgidivisionen inte har deninriktningen att annan tillverkning inom stålindustrin slås ut. I stället ärdet fråga om kvalitetshö-jande åtgärder, som skall säkra tillgången påmaterial med lägre föroreningshalter och göra till en ämnesleverantör medhög internationell konkurrenskraft. Motsvarande gäller investeringarna iövriga delar av Luleåanläggningen. Man kanemellertid inte bortse från att de planerade åtgärderna kan NU1982/83:38 17 inverka negativt på övrig stålindustri. Därför bör detankomma på regeringen att, i samband med utformningen av villkoren förrekonstruktionslånet, på samma sätt som tidigare se till att negativasysselsättningseffekter på övriga stålindustrier undviks och attinvesteringarna inte heller i övrigt förorsakar väsentliga problem för andrasvenska produktionsenheter inom branschen. Vad i övrigt anförs i propositionenom de nu aktuella lånevillkorens utformning ger inte anledning till någonerinran. Utskottet föreslår att i ett uttalande till regeringenansluter sig till vad utskottet här har anfört. Ett sådant uttalandetillgodoser i viss mån önskemål i motionerna 1982/83:2260 (s), 1982/83:2263(s), 1982/83:2266 (s) och 1982/83:2259 (fp). I motion 1982/83:2270 (s) begärs att som sinmening skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförs ommetallurgiska centra inom . Motionärerna har tagit fasta på följandeformulering i propositionen (bil. 6 s. 30): '"föreslår investeringarinom metallurgidivisionen i som syftar till att befästa Luleås ställningsom malmme-tallurgiskt centrum." De anför att det inom SSAB-koncernenfinns och i fortsättningen bör finnas två tunga malmbaserade metallurgiskaenheter placerade i och . Dessa två metallurgiska centra börbehandlas likvärdigt, säger de. Utskottet räknar med att de här aktuella investeringarna iLuleå inte skall medföra nedläggning av metallurgisk verksamhet i Oxelösund.Som framhålls i propositionen (bil. 6 s. 22) har strävat efter att kommabort från ortstänkandet och därför organiserat sig i divisioner där likartadverksamhet från olika orter ingår. Mot bakgrund av vad nu har anförts finnerutskottet inte anledning för att göra något sådant uttalande sommotionärerna föreslår. Motionen avstyrks sålunda. Den sjunde av de motioner som berör , 1982/83:2272(fp), gäller frågan om framtida kapitaltillskott till bolaget. Motionärernakritiserar regeringens mofivering för sitt aviserade förslag att skallbeviljas ytterligare 400 milj. kr. De finner det anmärkningsvärt att enutgångspunkt skall vara att skall få ytterligare kapitaltillskott och kaninte biträda detta synsätt. föreslås uttala att ett sådanttillvägagångssätt är olämpligt. Utskottet vill erinra om att inte nu har att taställning till något förslag om ytterligare medelstilldelning till . Detbelopp som preliminärt har angivits i propositionen har beräknats med hänsyntill bl. a. ortens regionalpolitiska betydelse. Utskottet räknar med att ettfullgott beslutsun-deriag skall föreligga när har attbesluta i frågan. Något sådant uttalande till regeringen som motionärernaförespråkar anser utskottet inte vara erforderiigt. Därav följer att motion1982/83:2272 (fp) avstyrks i nu behandlad del. kommunisterna framför i sin partimotion1982/83:2271 önskemål om att skall begära förslag av regeringen tillsatsningar 2 Riksdiigai 1982183. NU1982/83:38 18 inom SSAB.s verksamhetsområde i enlighet med vad somanförs i motionen. Motionärerna erinrar om att fackföreningarna inom harframlagt vissa förslag till regeringen. Förslagen innebär att man under enfemårsperiod skall satsa på kvalitetshöjande åtgärder, vissa nyaproduktområden samt en avlastning av vissa kapitalkostnader för Luleå.Förslagen skulle dra en kostnad av 610 milj. kr. utöver den i propositionenförutsedda summan av 200 milj. kr. för den närmaste treårsperioden. Som utskottet anfört har regeringen i propositionenuttalat att en utgångspunkt för de fortsatta övervägandena är att skalltillföras ytterligare medel för verksamheten i . kommer attföreläggas förslag i denna fråga. Enligt utskottets uppfattning finns det motdenna bakgrund inte anledning för att nu begära att regeringen skallföreslå några ytterligare satsningar inom verksamhetsområde. Saken fårtas upp när regeringen har presenterat sina förslag. Motionen avstyrks i nubehandlad del. Av propositionen framgår (bil. 6 s.30) att regeringen finner det angeläget att , bl. a. av beredskapsskäl,bibehåller en tillverkning av järnvägsräls. Landets enda tillverkning avjärnvägsräls sker hos vid Domnarvet i . I den strukturplan som fastlades av år1978 angavs att produktion av grova och medelgrova profiler skullekoncentreras till . Vidare slogs fast att rälsverket i Domnarvet på siktborde läggas ned och fillverkningen av räls överföras till , något somalltså ännu inte har genomförts. har till regeringen framfört att rälstillverkningenav strukturella skäl bör förläggas till . anser företaget, varaen av produkterna i ett modernt verk snarare än den enda produkten i ett äldreverk. uppger att en förutsättning för fortsatt produktion av räls inomSSAB-koncernen är att det långsiktiga samarbetet med ochNorske Statsbaner kan bibehållas. Till priset av investeringar om ca 15 milj.kr. kan dock rälsproduktion bibehållas i Domnarvet . SSABhar framfört att kostnaderna för överföring av rälsproduktionen till Luleåinkl. nödvändiga investeringar beräknas - penningvärde - till ca 180milj. Företaget hävdar vidare att ensådan överföring förutsätter att statsmakterna ställer särskilda medel tillkoncernens förfogande. Föredragande statsrådet anför att det är angeläget attstrukturplanen fullföljs vad gäller lokalisering av tillverkningenav järnvägsräls. För dagen saknas dock underlag, säger föredraganden, för ettställningstagande till bl. a. formerna för statlig medelstilldelning för ensådan flyttning till NU1982/83:38 19 När den första etappen av investeringarna i Luleågår mot sitt slut bör den enligt propositionen följas av en investering förrälstillverkningen. förutsätts redovisa ett underlag för flyttningen motdenna bakgrund. Regeringen skall därefter förelägga förslag i dennafråga. Frågan omrälsverkets framtid tas upp i tre motioner. kommunisterna föreslår i motion1982/83:2271 att skall uttala att flyttningen av iBorlänge inte nu bör genomföras. Nyinvesteringen i ett rälsverk i måste,menar motionärerna, infogas i en plan för utveckling av hela och bör ävensamordnas med en satsning på spårbunden trafik och nya marknader. I motion 1982/83:2265 (s) begärs att skall göraett uttalande om flyttningen av rälsverket i enlighet med vad som anförs imotionen. Där sägs att det är föga rationellt att nu ange tidpunkten förflyttningen av en lönsam enhet. Utvecklingen av stålmarknaden bör avvaktas ochett beslut om flyttningen av rälsverket anstå till dess förhållandena kanöverblickas och bedömas. Enligt motion 1982/83:2258 (c) bör ta avståndfrån regeringens uttalande om att järnvägsrälstillverkningen i en kommandeetapp skall flyttas från Domnarvet till . Med hänsyn tillsysselsättningseffekterna i Domnarvet motsätter sig motionärerna bestämt en sådanflyttning. Utskottet vill erinra om att det 1978 slogs fast att rälsverket i Domnarvet borde läggas ned ochtillverkningen av räls överföras till . kan inte själv finansiera dekostnader som är förenade med en sådan överflyttning. En förutsättning för attden skall komma till stånd är att statsmakterna ställer särskilda medel tillSSAB:s förfogande. De beräknade kostnaderna för en överflyttning avrälsproduktionen har av bolaget beräknats till 180 milj. kr. exkl, räntor underbyggnadstiden. Några medel för överflyttningen anvisas inte en.ligt proposition1982/83:120, Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärangeläget att tillverkning av järnvägsräls i säkras även för framtiden.Även bedömningen att rälsen bör produceras som en av flera produkter i ettmodernt verk snarare än att vara den enda produkten i ett äldre verk anslutersig utskottet till. Därmed ställer sig utskottet bakom att strukturplanen av år1978 fullföljs vad gäller lokaliseringen av rälstillverkningen. Utskottet är emellertid av den uppfattningen att riksdageninte nu bör uttala sig om tidpunkten och kostnaderna för en överflyttning avrälstillverkningen. Det får ankomma på regeringen att senare återkomma ifrågan. Med hänvisning till vad utskottet här har anfört avstyrks de nuaktuella motionsyrkandena. NU1982/83:38 20 I detta avsnitt behandlas niomotionsyrkanden som avser vitt skilda frågor rörande näringslivet i ,Det gäller förslag bl. a. om en handelsgödselfabrik och om annan kemiskindustri, om satsningar i anslutning till tillverkningen av ett nytt svensktflygplan och om tonträtillverkning. Inledningsvis tar utskottet upp ett yrkandeom verksamhetsförhållandena för småföretag. föreslår i motion1982/83:2261 vissa åtgärder avsedda att leda till förbättrade förutsättningarför de små och medelstora företagen. Dessa förslag behandlas i huvudsak avarbetsmarknadsutskottet (AU 1982/83:24). tar här upp ettyrkande i motionen som går ut på att i övrigt skall beakta vad somanförts i motionen beträffande vikten av satsningar på småföretagsamheten. Motionärernasäger att samhällets åtgärder måste inriktas på att skapa förutsättningar förett differentierat näringsliv och en diversifierad näringsstruktur. Problemen iNorrbotten, framför allt i inlandet, ställer krav på mycket omfattandestimulanser, anför de. Dessa måste utformas så, att de regioner som bästbehöver stöd får det. Insatserna skall gynna utvecklingen av de mindreföretagen. Utskottet vill framhålla att de förslag som framläggs ipropositionen är avsedda att främja utvecklingen och stärka sysselsättningen iNorrbottens län. Några av förslagen tar direkt sikte på förbättradeverksamhetsförhållanden för små och medelstora företag.