bet · G601NU33 · 1982-12-31 00:00:00 — Inom ramen för det treåriga energiforskningsprogrammet lämnasgenom programmet Lokala energikällor stöd till systeminriktade forsknings- ochutvecklingsprojekt med inslag av värmepumpar, sol- och värmeupptagande system,energilagring samt hetvattendistribution för låga temperaturnivåer. Det tillfälliga stöd som kan utgå förupphandling inom energiområdet kommer att användas bl. a. för att främja ensnabb introduktion.av värmepumpar (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 1982/83:18). godkände våren 1981riktlinjer för energipolitiken fram (prop. 1980/81:90, NU1980/81:60, rskr 1980/81:381). Som ett centralt mål angavs att oljeberoendetskulle kraftigt minskas. Det gällde också att skapa förutsättningar för enavveckling av kärnkraften i enlighet med utslaget av folkomröstningen ikärnkraftsfrågan . Statsmakterna tog sikte på en successiv utvecklingmot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara ochinhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Andra viktiga inslag iriksdagens beslut gällde bl. a. energihushållning, program för oljeersättning,åtgärder för att höja säkerheten vid kärnkraftverken, energiforskning ochorganisationsfrågor. Under allmänna motionstiden väcktes ett stort antalmotioner inom ett brett register av energipolitiska frågor. Flertalet av dessamotioner behandlades i näringsutskottets betänkade NU 1981/82:30. beslöt om åtgärder för attfå till stånd vissa investeringar inom energiområdet (prop. 1982/83:50, NU1982/83:18, rskr 1982/83:111). I det föregående (s. 15) har lämnats en någotmer utförlig redogörelse för riksdagsbehandlingen av energipolitiska frågorunder . Budgetpropositionens framställning i energifrågor inledsav föredragande statsrådet med en översikt över utvecklingen på energiområdetunder m. m. Här berörs bl. a. utredningar och annan verksamhet avseendeenergihushållning, bränsleförsörjning, elförsörjning, eldistribution, värmeförsörjningoch kärnsäkerhet. En redogörelse lämnas också för det internationellaenergisamarbetet. Därefter tas vissa övergripande frågor upp. En av dessagäller stöd till anordningar för att minska utsläppen av svavel vid förbränningav kol. Stödet skulle finansieras genom en höjning av den särskilda avgiftenför oljeprodukter. har , sedan frågan beretts avnäringsutskottet (NU 1982/83:22), beslutat i enlighet med regeringens förslag.En annan övergripande fråga gäller introduktion av alternativa drivmedel. Dennafråga behandlas i detta betänkande, utom såvitt gäller förslaget om ändring ibensinskattelagen. NU1982/83:33 31 fattat beslut sedan frågan beretts avskatteutskottet (SkU 1982/83:22). De förslag i propositionen som gällerorganisation av statens energiverk (inkl. oljeersättningsfonden), lokaliseringav och energiforskningsnämnden samt anslag till harockså, , godkänts av (NU 1982/83:26, rskr 1982/83:193). Iövrigt behandlas i detta betänkande 15 olika anslagspunkter ibudgetpropositionen, bl. a. ett förslag om att skallanvisas till . Härutöver tar utskottet i dettabetänkande upp det förslag om ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer som har framlagts i proposition 1982/83:101. Energihushållning och energiproduktion i allmänhet Allmänna riktlinjer, styrmedel Riktlinjer för energipolitiken framtill har, som utskottet inledningsvis erinrat om, fastlagts avstatsmakterna . Samtliga fyra oppositionspartier har i partimotionerredovisat sin syn på energipolitiken. I motioner från moderata samlingspartiet och centerpartietframläggs krav på att skall göra uttalanden om riktlinjerna förenergipolitiken. Också och kommunisterna har ipartimotioner yrkanden som kan hänföras till de allmänna riktiinjernas område.De delar av motionerna som är av mer övergripande natur har refererats i detföregående (s. 11). Här behandlar utskottet inledningsvis de nämnda yrkandenaom energipolitikens inriktning liksom ytterligare några motionsyrkanden meddirekt anknytning därtill. Moderata samlingspartiet ifrågasätter i partimotionen1982/83:1588 effektiviteten av den styrning från olja till andra energislagsom statliga regleringar, bidrag och punktskatter syftar till. Av budgetskäloch med hänsyn till energiförsörjningen bör energipolitiken nu ges en mermarknadsmässig inriktning, säger motionärerna. De vill att skallgöra ett uttalande med innebörden att de i motionen framförda synpunkternaskall gälla som riktlinjer för energipolitiken. 1 motion 1982/83:1503 (m) begärsförslag till besparingar av statens utgifter på energiområdet. Motionärernamenar att starka skäl talar för att statliga stimulansåtgärder ärnödvändiga för att en fortsatt övergång till inhemsk energi skall äga rum. begär i motion 1982/83:1100 att riksdagenskall godkänna de energipolitiska riktlinjer som anges i motionen. Enligtcenterpartiet bör med skärpa uttala att de riktlinjer för endecentralistiskt inriktad energipolitik med en medveten resurshushållning somhar fastlagts i regeringsställning skall gälla även ifortsättningen, - utvecklar sin syn på energipolitiken i motion1982/83:1104, Det NU1982/83:33 32 yrkande i denna partimotion som utskottet behandlar härgår ut på att skall göra ett uttalande om styrmedlen ienergipolitiken. De styrmedel som redan är beslutade är tillräckliga, anförmotionärerna. Om utvecklingen skulle tyda på att de fastlagda målen inte kommeratt nås är det i första hand dessa styrmedel som måste skärpas, säger de. kommunisterna föreslår i motion1982/83:1108 att rik.sdagen skall hemställa hos regeringen om förslag till enenergihushållningslag som ger de styrmedel som krävs för genomförande av eneffektiv energihushållning i enlighet med motionens förslag. Först tar utskottet upp de båda yrkanden i moderatasamlingspartiets och partimotioner som uttryckligen tar sikte påett uttalande av om de allmänna riktlinjerna för energipolitiken. Isamband därmed behandlar utskottet också motion 1982/83:1503 (m) i motsvarandedel. Utskottet anser inte att det finns anledning för riksdagenatt i detta sammanhang ompröva de riktlinjer för energipolitiken fram till år1990 som har antagits av statsmakterna . Energipohtikenbör ta sikte på att oljeberoendet skall minska och att det skall skapasförutsättningar för en avveckling av kärnkraften. En successiv utveckling motett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara och inhemska,energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan är ett viktigt inslag ienergipolitiken. Något sådant uttalande av om allmänna riktlinjer förenergipolitiken som begärs i de här aktuella motionsyrkandena anser utskottetinte vara erforderligt. Mot bakgrund av vad nu har anförts finner utskottet detinte motiverat att i detalj kommentera de olika meningsyttringar av allmännatur som görs i de nu aktuella delarna av motionerna. Utskottet vill dock ge några synpunkter på vad som imoderata samlingspartiets motion 1982/83:1588 och i motion 1982/83:1503 (m)sägs om en mer marknadsmässig inriktning av energipolitiken. Utskottet anseratt motionärerna här ger uttryck för ett förenklat och kortsiktigt synsätt.Givetvis skall en utgångspunkt för olika energipolitiska åtgärder vara att deenergislag som utvecklas skall på kunna bli kostnadseffektivaoch konkurrera på marknadsmässiga villkor. krävs dockstöd både till forskning och utveckling och till introduktionsåtgärder för attsådana kostnadseffektiva alternativ skall komma fram. En viktig aspekt i dettasammanhang är också att energiförsörjningen skall kunna tryggas och attoljeberoendet skall kunna minska i önskvärd takt. Med vad utskottet här har anfört avstyrker utskottetifrågavarande delar av motionerna 1982/83:1588 (m), 1982/83:1100 (c) och1982/83:1503 (m). Vad så gäller de förslag om styrmedel i energipolitikensom förs fram i partimotionerna från och vänsterpartietkommunisterna vill utskottet anföra följande. Utredningenom styrmedel för näringslivets energihushållning, den s. k. NU1982/83:33 33 Grafströmska utredningen, lade ibetänkandet (SOU 1981:94) Energisamverkan stat - kommun - näringsliv fram ettförslag till energihushållningslag. Förslaget avsåg energiplanering,energitillförsel och energianvändning inom näringslivet. Remissbehandlingen avbetänkandet har avslutats. Fr. o. m. har statensenergiverk det övergripande ansvaret för energihushållningsprogrammet. Andrautredningars betänkanden med anknytning till styrmedel inom energiområdet ärdels det remissbehandlade betänkandet (SOU 1981:69) Pris på energi,avgivet av kommittén om principer för taxor och priser inom energiområdet, delsenergiskattekommitténs betänkande (SOU 1982:16) Skatt på energi. Regeringen avser att lägga fram ett förslag om energiskattunder och förslag om oljemarknaden . Som framgår av vad utskottet nu har anfört kommerriksdagen att beredas tillfälleatt ta ställning till förslag om olika åtgärder som kan betecknas som styrmedelinom energiområdet. Utskottet anser inte att skall göra något sådantallmänt uttalande om styrmedel som förespråkas i motion1982/83:1104. Ifrågavarande motionsyrkande avstyrks alltså. Utskottet avstyrkte ett motionsyrkande frånvänsterpartiet kommunisterna med önskemål om en energihushållningslag (NU1981/82:30 s. 19). Härvid uttalade utskottet att borde avvaktaregeringens fortsatta beredning av den Grafströmska utredningens förslag.Riksdagen följde utskottet. Utskottet är alltjämt av samma uppfattning. Alltsåavstyrker utskottet den nu berörda delen av motion 1982/83:1108 (vpk). I motion 1982/83:2007 (m) begärs att skallavveckla de särskilda stöden till torvanläggningar, fjärrvärmeanläggningar ochviss energiteknisk industri samt den upphandlingsdelegation som riksdagenbeslutade om (se s 16). föreslås att densärskilda avgiften för oljeprodukter skall sänkas i motsvarande mån. Deföreslagna åtgärderna skulle enligt motionärerna kunna innebära en besparing på600 milj. kr. Utskottet vill erinra om att de här aktuella stödformernanyligen har beslutats av . De är avsedda att gälla under en begränsadtid. Stödet till torvanläggningar och fjärrvärmeanläggningar avser sålundaanläggningar som beställs . Det kompletterande stöd som gällerupphandling inom energiområdet skall likaså gälla investeringar under år 1983.Utskottet anser inte att det nu finns anledning för att ompröva sittbeslut i denna fråga. Motion 1982/83:2007 (m) avstyrks alltså i ifrågavarandedel. I partimotion 1982/83:1100 framförs tvåyrkanden om energisektorns sysselsättningseffekter. skulle göra ettuttalande om att de positiva sysselsättningseffekter som satsningen på inhemskabränslen innebär skall tillvaratas i enlighet med vad som anförs i motionen.Vidare skulle beakta vad som i övrigt anförs i motionen beträffandeenergisektorns sysselsättningseffekter. 3 1982/83. NU1982/83:33 34 Energipolitiken är inriktad pä enutveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helstförnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. För attde energipolitiska målen skall nås krävs omfattande investeringar. Sådanainvesteringar lägger en väsentHg grund för en långsiktig utveckling mot ökadproduktion av inhemska bränslen och ökad sysselsättning. Statsrådet har hållitöverläggningar med myndigheter inom energiområdet i syfte att nå lösningar påde problem som råder kring tillförsel och användning av inhemska fastabränslen. Som en följd av dessa överläggningar skalloljeersättningsdelegationen i samarbete med nämnden förenergiproduktionsforskning göra en analys av de hinder som finns för enövergång till inhemska bränslen. Oljeersättningsfonden, statens industriverk ochenergiupphandlingsdele-gationen skall också genomföra olika projekt inomfastbränsleområdet. Regeringen gav vidare industriverket ochskogsstyrelsen i uppdrag att skyndsamt utreda vad en ökad användning avskogsråvara för eldningsändamål får för effekter på råvaruförsörjningen. Utskottet finner mot bakgrund av vad som här har anförtsinte skäl att föreslå att göra något sådant uttalande som begärs imotion 1982/83:1100 (c). Sålunda avstyrker utskottet det berörda motionsyrkandet. Ytterligare ett yrkande i partimotion1982/83:1100 avser energipolitikens inriktning. Motionärerna begär ettuttalande av rik.sdagen om att energipolitiken skall inriktas på att underlättamöjligheterna att med svensk teknik och produktion förbilliga användningen avsolenergi. Ett liknande yrkande framförs i motion 1982/83:250 (c). De riktlinjer för energipolitiken som antogs avstatsmakterna innebar en satsning på utveckling av bl. Statligt stöd inom detta område kan lämnas avoljeersättningsfonden, av statens råd för byggnadsforskning inom det s. k. Sol85-programmet och av enligt energilåneförordningen (1981:589). Som framgår av budgetpropositionen (bil. 13 s. 74) harinom Sol 85-programmet ett flertal solvärme-, lagrings- och värmepumpsystemutvecklats . Sol 85-programmet skall utvärderas vid mitten av1980-talet (prop. 1980/81:90 s. 261-267). Det är självfallet av stort värde om den pågåendesatsningen på solvärmeområdet kan resultera i konkurrenskraftiga inhemskalösningar. Utskottet anser emellertid inte att , innan det s. k.Sol 85-programmet har utvärderats, har anledning att göra något uttalande ienlighet med motionärernas önskemål. De här aktuella motionsyrkandena avstyrksalltså. begär vidare i motion 1982/83:1100 attriksdagen skall ansluta sig till de riktlinjer för kolanvändningen som föreslåsi motionen. Dessa innebär att solenergi, inhemska bränslen, tillvaratagande avspillvär- NU1982/83:33 35 me och energihushållning skall prioriteras före kolanvändning.Ett liknande förslag finns i motion 1982/83:357 (c). Det går ut på attriksdagen i en meningsyttring till regeringen skall uttala att utnyttjande avtillgänglig skogsenergi skall prioriteras före kol och att uppbyggnaden avdistributionssystem och förädlingsanläggningar för skogsenergi skall främjas. Utskottet vill erinra om att utnyttjande av inhemskabränslen och spillvärme samt energihushållning är prioriteradeverksamhetsområden inom energipolitiken. I syfte att oljeberoendet skall minskahar i det energipolitiska beslutet även förespråkat enförsiktig kolintroduktion i . Utskottet anser inte att nu börgöra några omprioriteringar i det tidigare fastlagda oljeersättningsprogrammet.Alltså avstyrker utskottet denna del av motion 1982/83:1100 (c) liksom motion1982/83:357 (c). Frågor om ansvarsfördelningen vadgäller energiplaneringen m. m. tas upp i tre motioner. villenligt ett yrkande i partimotionen 1982/83:1100 att skall göra ettuttalande om kommunernas självbestämmande över sin värmeförsörjning. I motionensägs bl. a. att statens åtgärder visavi kommunerna skall vidtas i samarbete medkommunerna och inte genom diktat. I motionerna 1982/83:2004 (c) och 1982/83:2015 (c)framförs vissa synpunkter på och förslag om den regionala energiplaneringen.Länsstyrelserna bör enligt motion 1982/83:2004 (c) ges en klart definieradroll i energiplaneringen. De bör ha en samordnande funktion mellan denkommunala och den nationella nivån. I motion 1982/83:2015 (c) sägs att det vorelämpligt om regeringen tog initiativ till överläggningar med länslandsting och länsavdelning av omöverförande av ansvaret för den regionala energiplaneringen till landstinget.Det begärs i båda motionerna att skall göra uttalanden i de angivnaämnena. Kommunernas ansvar inom energiområdet regleras sedan år1977 i lagen (1977:439) om energiplanering. Enligt denna lag skallkommunerna i sin planering främja hushållningen med energi samt verka för ensäker och tillräcklig energitillförsel. Kommunerna har härigenom ett betydandeansvar både när det gäller tillförsel och när det gäller användning av energi. beslutade (prop. 1980/81:90, NU1980/81:60, rskr 1980/81:381) om en ändring i lagen om kommunalenergiplanering. Denna ändring (1981:601) innebar att varje kommun till den 1juh 1982 skulle upprätta en plan för att minska oljeanvändningen i kommunen. Dessa planer har sammanställts avoljeersättningsdelegationen i samarbete med statens industriverk. Ett förslaghar inlämnats till regeringen NU1982/83:33 36 om hur kommunernas arbete med oljereduktionen skall drivasvidare. Detta förslag remissbehandlas . F. n. pågår också överläggningar mellan regeringen ochvederbörande kommuner om den framtida värmeförsörjningen i de trestorstadsregionerna. Regeringen avser att redovisaresultatet av dessa överläggningar. Förslag om fjärrvärmeutbyggnad, om uppförande avfastbränsleeldade produktionsanläggningar och om förberedelser för en framtidamottrycks-utbyggnad blir väsentliga inslag i detta sammanhang. Enligt vadutskottet har erfarit kommer regeringen att behandla fråganom kommunernas energiplanering. Utskottet anser mot den här angivna bakgrunden inte attriksdagen skall göra något sådant uttalande som föresläs i centerpartietspartimotion 1982/83:1100. Som nämnts behandlas nu frågor om kommunernas roll ienergipolitiken i . kommer snart att få ta ställningtill de förslag som detta arbete mynnar ut i. Utskottet vill dock redan nuunderstryka betydelsen av att en samordnad planering av tillförsel ochhushållning utgör grunden för kommunernas insatser på energiområdet. Någonstatlig detaljplanering inom detta område är emellertid enligt utskottetsuppfattning inte aktuell. Motion 1982/83:1100 (c) avstyrks alltså i denna del. Frågan om länsstyrelsernas engagemang i den kommunalaenergiplaneringen har diskuterats av statens industriverk ocholjeersättningsdelegationen i rapporten och analys av kommunaloljereduk-tionsplan (SIND PM 1983:3). Frågan behandlades även i proposition1980/81:90 (NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Innebörden av tidigare uttalandenär att det kan ha ett betydande värde att kommuner, länsstyrelser,landstingskommuner, industriverket och andra organ deltar i ett konstruktivtsamarbete inom energiområdet när detta är påkallat med hänsyn tillomständigheterna. En formalisering av det regionala samarbetet har mot denbakgrunden inte bedömts lämplig. Frågan om länsstyrelsernas engagemang på detta områdesynes ha ett visst samband med frågan om kommunernas energiplanering, vilkenkommer att behandlas av regeringen . Mot här angiven bakgrund finns det, menar utskottet, inteanledning för att uttala sig för någon formalisering av det regionalasamarbetet och länsstyrelsernas roll i sammanhanget. Motion 1982/83:2004 (c)avstyrks alltså. Med hänsyn till att kommer att få behandla denaviserade propositionen om storstädernas värmeförsörjning anser utskottet inteatt nu bör göra något uttalande om den regionala energiplaneringen iStockholms län. Yrkandet härom i motion 1982/83:2015 (c) avstyrks följaktligen. NU1982/83:33 37 I detta avsnitt behandlas deförslag om ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer somregeringen har lagt fram i propositionen om tilläggsbudget II för /83 och ibudgetpropositionen. Flera motionsyrkanden gäller dessa förslag. Vidare tarutskottet här upp frågor om hantering och förvaring av använt kärnbränsle,kärnkraftsprogrammets omfattning, avtappning av hetvatten föruppvärmningsändamål, säkerhetsåtgärder vid kärnkraftverken samt ytterligarenågra förslag i budgetpropositionen om anslag inom kärnkraftsområdet. Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer har tidigare beslutat omersättning till och förförsenad idrifttagning av kärnreaktorerna resp. och4, Bakgrunden är i korthet följande. När de politiska partierna hade enats om att enrådgivande folkomröstning om kärnkraftens framtida användning skulle anordnas,beslöt genom den s, k. rådrumslagen - dvs. lagen (1979:335) om förbudmot att tillföra kärnreaktorer kärnbränsle - att t. v. ingakärnreaktorer skulle få tillföras kärnbränsle om så inte hade skett tidigare.Lagen berörde de nämnda kärnkraftblocken. I lagen stadgades om rätt förinnehavarna av de reaktorer som omfattades av förbudet att få ersättning för deförluster som uppstod genom att reaktorernas idrifttagande fördröjdes.Ersättningsfrågorna skulle i första hand lösas genom förhandlingar. Ipropositionen rörande rädrumslagen angavs vissa riktlinjer för sådanaförhandlingar. beslutade att ersättningskulle utgå för försenad idrifttagning av i enlighet med enöverenskommelse träffad mellan staten och . Samtidigtgodkändes regeringens förslag om ersättning till förförsening av kärnkraftblocken 3 och 4 i enligt sammaprinciper som för reaktorerna i Forsmark. beslöt att den fortsatta utbyggnadenav skulle begränsas med hänsyn till den förestående folkomröstningenom kärnkraft (NU 1978/79:60, rskr 1978/79:429). bemyndigade 1979 (prop. 1979/80:33, NU 1979/80:25, rskr 1979/80:134) regeringen attgodkänna en överenskommelse mellan och de privataintressenterna i Forsmark om utbyggnad av i vad staten därigenomiklädde sig ekonomiska förpliktelser. Utskottet erinrade om att riksdagensenare skulle komma att få ta ställning till de definitivaförseningskostnaderna. Somframgår av proposition 1982/83:101 (s. 28 f.) har , med förbehåll NU1982/83:33 38 för att fattar erforderliga beslut, enöverenskommelse om ersättning för förseningen av träffats mellanstaten, företrädd av generaldirektör , och Forsmarks Kraftgrupp AB.I propositionen (s. 30 f.) redogörs utförligt för beräkningsprinciperna iöverenskommelsen. Denna har i sin helhet fogats som underbilaga tillpropositionen. Den nu ingångna överenskommelsen gäller ersättning förmerkostnader i kraftproduktionen. Beräkningsprinciperna är desamma som. detidigare fastställda principerna rörande ersättning för förseningen av Forsmark1 och 2 resp. . Detta innebär i korthet att den genomförseningen av förlorade produktionen skall ersättas med belopp sommotsvarar ökade kostnader för att på optimalt sätt producera erforderligelektricitet på annat sätt eller för att anskaffa ersättningskraft. Förberäkning av ersättningen i denna del jämförs den faktiska elproduktionen månadsvisi efterhand med den hypotetiska elproduktion som skulle ha varit möjlig utanförsening. De produktionsskikt som kan ligga till grund för ersättning ärgasturbinproduktion, konventionell kondensproduktion och mottryckspro-duktion.Parterna har i fråga om ökade anläggningskostnader kommit överens om att enöverenskommelse om ersättning för dessa kostnader skall träffas först närForsmark 3 har blivit färdigställd, vilket beräknas ske i mitten av år 1985.Överläggningar har dock inletts om principer för kompensationsberäkningaravseende anläggningsmerkostnaden. I propositionen föreslås att skallbemyndiga regeringen att ikläda staten de ekonomiska förpliktelser som följerav den nu aktuella överenskommelsen. Vidare föreslås att 140 milj. kr. skallanvisas på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /83 över förslagsanslaget E 7, Ersättning förförsenad idrifttagning av kärnreaktorer. Det framhålls i propositionen att detmed de föreslagna beräkningsprinciperna nu inte går att mer än preliminärtberäkna hur stor ersättningen blir. I budgetpropositionen föreslås (punkt E 7) att det nämndaanslaget för det kommande budgetåret skall bestämmas till 375 milj. kr. Deterinras om att från anslaget betalas ersättning till Forsmarks Kraftgrupp ABoch för försenad idrifttagning av kärnreaktorernaForsmark 1 och 2 resp. . Från anslaget avses också, omriksdagen bifaller regeringens förslag till tilläggsbudget II (prop. 1982/83:101 bil. 9) iifrågavarande del, skola utbetalas ersättning för försenad idrifttagning avkärnreak-torn . Ersättningen beräknas uppgå tillsammanlagt 175 milj. kr. för de fyra förstnämnda kärnreaktorerna och till 200milj. I motioner från och vänsterpartietkommunisterna riktas invändningar mot regeringens förslag. begäri partimotionen 1982/83:1100 att skall avslå regeringens förslag iproposition 1982/83:101 och i budgetpropositionen om ersättning för försenadidrifttagning av Forsmark -3. I motionen yrkas också att skalluttala sig för att nya överläggningar tas upp med ochatt dessa NU1982/83:33 39 sker med utgångspunkt i vad som anförs i motionen. Motion1982/83:1016 (c) har samma syfte. I båda motionerna anförs kritiska synpunkterpå överenskommelsen mellan staten och om ersättning förförseningen av . Motionärerna anser att elproduktion med hjälp avgasturbin inte bör inräknas i underlaget för ersättning.