bet · G601UbU35 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:387 av () ochAnn-Cathrine () vari yrkas att hos regeringen begär att enutvärdering av nu sammanhållna (vertikala) skolor genomförs. 1982/83:1893 av () och StigGustafsson (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att bör få i uppdrag att utvärdera skolenheter i vilkagrundskola och gymnasielinjer är organisatoriskt samordnade. Gymnasieskolan omfattar ett stort antalstudievägar. Skolenhet med gymnasieskola är som regel horisontellt organiserad,frikopplad från underliggande stadier. Medvertikal skolorganisation menas skolenhet som omfattar sex eller fleraårskurser av antingen gmndskolan eller och gymnasieskolan. Ca 8 %av landets skolenheter pä grundskolenivå omfattar årskurserna 1 9. I sädanaskolor undervisas av grundskoleeleverna. 1 ett litet antal fallomfattar vertikalt organiserad skolenhet såväl årskurserna 79 av grundskolansom årskurserna 1 3 av gymnasieskolan. Sådan enhet har som regel tillkommitföre . S.k. total vertikalitet föreligger vid sådana skolenheter vid vilka samtligaårskurser av grundskplan och gymnasieskolan anordnas. Denna organisationsmodellfinns f. n. endast vid två skolor i det kommunala skolväsendet, nämligenAhlströmska skolan och i . En tolvårig skolgånganordnas också vid Högre i , som är en fristående skola. Enligtmotionerna 1982/83: 387 och 1982/83:1893 har den vertikalt'organiseradeskolenheten vissa fördelar. En spridning av eleverna på ett stort antalårskurser vid den vertikala skolan ger möjlighet att motverka vissaåldersgruppers problem och att bygga upp ett faddersystem som fungerar bådefrän social synpunkt och från studiesynpunkt. Äldre kamrater kan hjälpa yngre.Även lärarnas uppgifter blir vid den vertikalt organiserade skolan mervarierande. För såväl deras undervisande som deras ele vy år-dande verksamhetär kunskaper och erfarenheter av olika åldrars behov, 1 1982/83. Rättelse:S. 2, rad 28 Står: beslut bestämde 1983 att bl. Rättat till: beslut S. 2, rad 29 Utgår: skulleavvecklas UbU 1982/83:35 2 förutsättningaroch problem av stort värde. Den vertikalt organiserade skolenheten stimulerarenligt motionärerna också till ett väl utvecklat samspel mellan föräldrar,elever och lärare, vilket anses vara en grundförutsättning för ettframgångsrikt skolarbete. Enligt motionärerna är det ett klart riksintresse attutvärdera vertikalt organiserade skolenheter, eftersom de vunna erfarenheternakan fä betydelse i den fortsatta debatten om skolväsendets utveckling ochframtida organisation. Riksdagenhar under /82 avslagit en motion med likartat innehåll (mot.1981/82:1352, UbU 1981/82:36). Utskottet vill med anledning av de nuförevarande motionerna anföra följande. Delföreligger stor erfarenhet av den typ av vertikala skolor som omfattargrundskolans allaårskurser. Det torde inte råda någon tvekan om att en sådanorganisationsform har positiva värden. Någon särskild utvärdering av vertikalaskolenheter på grundskolenivå anser utskottet inte erforderlig. Denutvärdering som begärs i de båda motionerna synes närmast avse den totalavertikalitet som representeras av Ahlströmska skolan och Höglandsskolan.Beträffande dessa båda skolor har utskottet inhämtat följande. Medanledning av minskande elevunderlag i beslötskolöverstyrelsen (SÖ) om en minskad gymnasieskoleorganisationi kommunen, innebärande bl.a. att gymnasieskolorna vid de båda enheternaAhlströmska skolan och skulle dras in den IjuH 1982. Den 24 september 1981avslog regeringen besvär över SÖ:s beslut. Föratt ge skolstyrelsen större förutsättningar till en samlad bedömning avStockholms totala gymnasieskoleorganisation medgav SÖ attde båda skolorna skulle få finnas kvar till . Somen följd av SÖ:s beslut avvecklas bl.a. Ahlströmska skolan och ivissa delar successivt med början . I anslutning till beslutetanförde skolstyrelsen att skolförvaltningen borde utvärdera verksamheten vid denämnda skolorna. I uppdraget skulle ingå att redovisa och utvärdera detpedagogiska innehållets särart vid ifrågavarande skolor. Om utvärderingenvisade att det vertikala skolsystemet är bra borde det diskuteras även förandra skolor. Erfarenheterna som gjorts vid Ahlströmska skolan och Höglandsskolanskulle, enligt skolstyrelsen, tas till vara inom det övriga skolsystemet. Skolförvaltningenkommer inom ramen för beslutat utvärderingsförfarande att på olika sättdokumentera de pedagogiska erfarenheter som vunnits såväl vid som vid t. ex. genom intervjuer med skolornas personalsamt insamling av skriftliga redogörelser för olika pedagogiska försök och fördet arbetssätt man till-lämpat vid skolorna. En sådan utvärdering har inlettsoch anses kunna fullföljas även om aUa tolv årskurserna inte finns kvar vidskolorna. UbU 1982/83:35 3 skolförvaltningensuppfattning bör de erfarenheter som gjorts vid dessa skolor verksamt kunnabidra till en fortsatt pedagogisk utveckling inom kommunen. Utskottetanser det mot denna bakgrund inte motiverat att hos regeringen begära enytterligare utvärdering. Utskottet har därvid också beaktat att det iskolväsendet endast finns ett mycket begränsat utrymme för den ifrågavarandeorganisationsmodellen. Då det alltså inte föreligger skäl för att genomföra encentral utvärdering föreslår utskottet att avslår mofionerna 1982/83;387 och 1982/83:1893. Utskottetkan konstatera att skolplaneringen genom de låga födelsetalen sedan mitten av1970-talet ställs inför svåra problem . I slutet av1990-talet kommer antalet gymnasieelever att ligga på en nivå som är lägre än dagens. Mot denna bakgrund kan det vara motiverat att ibland användasig av nya organisationsmodeller. I de fall kommun anser det vara av värde attanordna skolenhet som omfattar gymnasial utbildning av viss bredd samt ett eUerflera grundskolestadier bör en sådan organisationsform inte utgöra hinder närSÖ prövar ärende om skolenhet enligt 2 kap. 20 § skolförordningen. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Åberopande det anfördahemställer utskottet 1. att beträffande viss utvärdering avvertikalt organiserade skolenheter avslår motionerna 1982/83:387 och 1982/83:1893, 2. att beträffande anordnande av vertikaltorganiserad skolenhet som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), PerUnckel (m), (), (), (), HelgeHagberg (s), (), (), (), LarsSvensson (s), (), (vpk), () ochKenth Skårvik (fp). UbU 1982/83:35 4 (), Per (), (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 2börjar "Det föreligger" och på s. 3 slutar "och 1982/83;1893" bort ha följande lydelse; S. k. total vertikalitet föreligger vid och . För att en vertikal skola med tolv årskurser inteskall bli för stor -enheterna har som regel 400 eller 500 elever - omfattarorganisationen ett förhållandevis litet lågstadium, mellanstadium ochhögstadium samt ca 60 intagningsplatser på det gymnasiala stadiet (fördelade påtre linjer). Till de senare intagningsplatserna rekryteras även elever frånangränsande grundskolor genom den centrala intagningsnämndens försorg. Eleveri årskurs 9 vid den vertikalt organiserade skolenheten, som önskar välja annangymnasial studieväg än den som erbjuds vid skolenheten, söker till annangymnasial skolenhet. Varje är avslutar dock ett antal elever en tolvårigskolgång vid skolenheten. Denvertikalt organiserade skolenheten har enligt utskottets mening vissa fördelar.En spridning av eleverna på ett stort antal årskurser vid den vertikala skolanger möjlighet att motverka vissa åldersgruppers problem och att bygga upp ettfaddersystem som fungerar både från social synpunkt och från studiesynpunkt. Denvertikalt organiserade skolenheten stimulerar, som framhålls i motionerna,till ett väl utvecklat samspel mellan föräldrar, elever och lärare, vilket ären grundförutsättning för ett framgångsrikt skolarbete. Utskottet anser ilikhet med motionärerna att det är ett klart riksintresse att utvärdera denvertikalt organiserade skolenheten, eftersom de vunna cifareiiheterna kan varavärdefulla inför det omfattande försöks- och utvecklingsarbete som skallstarta med sikte på en ny organisation av gymnasieskolan. Begreppetvertikal integration kan, som framhålls i motion 1982/83:387, omfattaorganisationsmodeller såväl för olika stadier som för gymnasialutbildning och ett eller flera underliggande grundskolestadier. Det som nutorde vara av störst intresse är dock olika former av integration mellanhögstadiet och gymnasieskolan. Enligt utskottets mening bör en utvärdering avvertikalt organiserade skolenheter avse såväl de i motionerna nämnda skolornai som ett begränsat antal representativa skolor i andra delar avlandet med en från storstadsregionen avvikande befolkningsstruktur.Skolöverstyrelsen bör ha ansvaret för utvärderingen. Den av utskottet begärdautvärderingen vinner självfallet på att göras på basis av fungerande skolenheter.Vad utskottet anfört om en central utvärdering av vertikalt organiseradeskolenheter bör med bifall till motionerna 1982/83; 387 och 1982/83;1893 som sin mening ge regeringen till känna. UbU 1982/83:35 5 delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse; 1. att beträffande viss utvärdering avvertikalt organiserade skolenheter med bifall till motionerna 1982/83:387 och1982/ 83; 1893 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. BjörnSamuelson (vpk) anför: InomSÖ har bildats en arbetsgrupp under ledning av generaldirektören med uppdragatt leda försöksverksamhet och utvecklingsarbete för en reformeradgymnasieskola. Jag förutsätter att kommuners önskemål att pröva vertikalskolorganisation beaktas även i det sammanhanget.