bet · G601NU25 · 1982-12-31 00:00:00 — anförtror särskilda uppgifter till ett statligt bolag. Vadbeträffar inflytande för de anställda är det en allmän strävan att reglernahärom i möjligaste mån skall vara likvärdiga för ohka sektorer påarbetsmarknaden. Den moderna arbetsrättsliga lagstiftningen, t. ex. lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, har givit de statliga företagensanställda i samma mån som andra arbetstagare ett vidgat inflytande över sinarbetssituation och den organisa-, tion där de är verksamma. Motionärerna talar om brister i form av att de anställdasoch samhällets intressen sällan beaktas då stadiga bolag fattar långsiktigastrategiska beslut. I den mån sådana missförhållanden skulle förekomma, vilketmotionärerna knappast ger tillräckligt belägg för, finns det enhgt utskottetsmening goda möjligheter för staten såsom ägare att reagera mot detta ochåstadkomma önskade ändringar i företagets politik. Företagets rättsliga formsynes härvidlag ha sekundär betydelse. Med vad här sagts avstyrker utskottet motion 1981/82:1064(vpk) i vad avser särskild lagstiftning om statliga bolag. Statliga företags delägarskap i SAF Många samhällsägda företag tillhörSvenska arbetsgivareföreningen (SAF), anförs det i modon 1982/83:303 (s).Motionärerna reagerar mot detta. De menar att SAF i den senaste valrörelsen påett orättfärdigt och onyanserat sätt engagerade sig mot den offentliga sektornoch de samhällsägda företagen. Det kan, säger motionärerna, inte vara rätt"att samhällsägda företag skall pumpa in pengar i en organisation somsedan använder dessa till att motarbeta bidragsgivaren". Ett stort antal statsägda företag är såsomarbetsgivare organiserade i företagoch organisationer (SFO). Medlemskap i kanerhållas av företag i vilka staten eller kommun direkt eller indirekt ägeraktier och dessutom av andra företag, stiftelser etc. vilka direkt ellerindirekt har anknytning till staten eller kommun. 1 början av år 1982representerade SFO ca 350 arbetsgivare med ca 108 000 anställda. Nägra av destatliga företagen har med hänsyn till sin branschinriktning anslutit sig tillandra, specialiserade arbetsgivarorganisationer. Det finns också många företagmed statlig aktiemajoritet, bl. som tillhör SAF. avslog en motion (vpk) om att den delsskulle uttala sig för att bl. a. två statliga bolag, Kungl. (Operan)och Kungl. , skulle utträda ur SAF, dels begära enutredning om andra statliga organisationers eller bolags medlemskap i . Debåda teaterföretagen - anslutna till som genom är knutet till SAF - borde, sade arbetsmarknadsutskottet(AU 1978/79:7), av praktiska och andra skäl på egen hand få avgöra sinorganisationstillhörighet. Motsvarande ansågs gälla om övriga statliga NU1982/83:25 29 SFO kunde dessutom förutsättas tillvarata statensintresse i sammanhanget och verka för att organisationen skulle få en lämpligorganisation och struktur. Frågan om kommunala bolags anslutning till SAF haruppmärksammats på fackligt håll. a. har uttalat att förbundet anser det olämpligt attkommunala bolag tillhör SAF. Förbundet har publicerat en förteckning över ett 40-talkommunala aktiebolag som drabbas av denna anmärkning. Kommunala bolag kan i sinegenskap av arbetsgivare få bistånd av . Yrkandet i den nu aktuella motionen gäller"samhällsägda företag" och sålunda i vart fall formellt även de kommunalabolagen. Utskottet anser emellertid att inte bör ingå på någonsakprövning av frågan om kommunala bolags tillhörighet tillarbetsgivarorganisation. Det bör få ankomma på de kommunala huvudmännen attavgöra om något initiativ skall tas på detta område. Vad beträffar den statliga företagssektorn instämmerutskottet i motionärernas yrkande. Detta innebär i den delen att riksdagenskall tillkännage för regeringen att statsägda företag enligt meninginte bör tillhöra SAF. 1. beträffande principuttalande omden statliga företagssektorn att avslår motion 1982/83:1588 yrkande 8 och motion 1982/83:1615 yrkande 6, båda såvitt de inte behandlas under 2, 2. beträffande försäljning och börsintroduktionav statliga före tag attriksdagen avslår motion 1982/83:151 yrkande 1, motion 1982/83:1487, motion1982/83:1588 yrkande 8 i ifiågavarande del, motion 1982/83:1615 yrkande 6 iifrågavarande del, motion 1982/83:2007 yrkande 30 och motion 1982/83:2144, 3. beträffanderekonstruktion av attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:68 momenten 1 och 2 och medavslag på motion 1982/83:139 yrkandena 2 och 3, motion 1982/83:141 yrkandena 3och 5, det senare såvitt det inte behandlas under 11 och 12, motion 1982/83:142yrkandena 1 och 2, det senare i ifrågavarande del, samt modon 1982/83:151yrkandena 7 och 8 dels tillFörvärv av aktier från på tilläggsbudget Il till statsbudgetenför /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av 2 ,. NU1982/83:25 30 dels bemyndigar regeringen att ikläda staten de ekonomiskaförpliktelser i övrigt som följer av det i propositionen återgivna avtaletmellan staten och , attriksdagen avslår motion 1982/83:151 yrkande 3, 5. beträffandeSvetjska Svetab attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:68 momenten 3 och 7, detsenare i ifrågavarande del, och motion 1982/83:141 yrkande 6och med avslag på motion 1982/83:142 yrkande 2 i dels bemyndigar regeringen att förvärva samtliga aktier i Svetab i enlighet med vad som delsbemyndigar regeringen att i enlighet med vad som anges i AB Svetabtill ett av staten ägt aktiebolag, 6. beträffande sammanförande avLKAB och till en särskild förelagsgrupp dels medbifall till motion 1982/83:142 yrkande 2 i ifrågavarande del ochmed anledning av motion 1982/83:139 yrkande 4 avslår proposition1982/83:68 moment 7 i vad avser överlåtelse av akder iLuossavaara-Kiirunavaara AB och Svenskt Stål AB samtmoment 8, delstill Ränta och amortering pä skuld till AB på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1982/83under fjortonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 1000kr,. 7. beträffandevissa resurser för utveckling i aft avslår motion1982/83:140, 8. beträffandestatligt övertagande av AB:s andel i attriksdagen avslår modon 1982/83:1034 yrkande 5, 9. beträffandemål för Statsföretagsgruppen attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:68 i ifrågavarande del och medavslag på motion 1982/83:139 yrkande 1, motion 1982/83:141 yrkande 1 iifrågavarande del och motion 1982/83:142 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 10. beträffande offertförfarande attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:68 i ifrågavarande del och medavslag på motion 1982/83:141 yrkande 1 i ifrågavarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. NU1982/83:25 31 11. beträffande Regioninvest i attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:68 moment 4 och med avslag påmotion 1982/83:139 yrkandena 5 och 6, motion 1982/83:141 yrkandena 4 och 5, detsenare i ifrågavarande del, motion 1982/83:151 yrkandena 4-6 och motion1982/83:1023 till Tillskott till för förlusttäckning iRegioninvest i på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /83 underfjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , attriksdagen med anledning av proposition 1982/83:68 moment 5, med bifall tillproposition 1982/83:68 moment 6 och med avslag på motion 1982/83:139 yrkandena7 och 8, motion 1982/83:141 yrkandena 2 och 5, det senare i ifrågavarande del,och motion 1982/83:151 yrkande 2 dels tillTillskott till AB för rekonstruktion på tilläggsbudgetII till statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag av 2 , delsbemyndigar regeringen att efterge fordran på . på grund av låntill AB i enlighet med vad som anges i propositionen, 13. beträffande samverkan mellanstatliga skogsföretag att avslår motion 1982/83:142 yrkande 4, 14. beträffande viss förköpsrätt förlöntagarkooperativ att avslår motion 1981/82:1064 yrkande 1, 15. beträffande lagstiftning omstatliga bolag attriksdagen avslår motion 1981/82:1064 yrkande 2, 16. beträffande statliga företagsdelägarskap i Svenska arbetsgiva reföreningen attriksdagen med anledning av motion 1982/83:303 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), (),(), (), (), RuneJonsson (s), (), (), Per (),(), (vpk), (), SivertAndersson (s), Bo Finnkvist (s) och (). NU1982/83:25 32 (), ErikHovhammar (m), (), Per () och ()anser att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 6 med "Detstår" och slutar på s. 7 med "statliga företagssektorn" bort haföljande lydelse: Framställningar till om medel till statligaföretag har, även när beloppen i fråga har varit betydande, kännetecknats avknapphändighet, i vissa fall bristfällighet. Den nu behandlade propositionen ärett anmärkningsvärt exempel på undermålig information och presentation. Ipropositionen saknas bl. a. en bedömning av företagens framtida marknader ochintäkter. Uppgifterna och bedömningarna i propositionen svarar inte alls mot deföreskrifter och rekommendationer som gäller för privata företag vilkas aktierman handlar med på börsen. Det kan inte vara rätt att skalltillskjuta till statliga företag utan att ha erhållitett beslutsunderlag motsvarande det som varje kapitalplacerare enligt lag har rättatt få innan han bestämmer om han skall köpa nyemitterade aktier. I samband med utskottsbehandlingen är det möjligt attbegära kompletterande information. Denna väg är dock på det hela tagetoframkomlig därför att den är så tidsödande. Det är också i praktiken svårt attmed utgångspunkt i en kortfattad proposition bedöma vilka ytterligare informationersom det i det särskilda fallet kan vara motiverat att begära. Vidare bör detvara möjligt för hela och inte bara för det berörda utskottetsledamöter att få en fullständig presentation. Det är f. ö. inte bara riksdagenutan även allmänheten och massmedia som kan ställa sådana krav. I egenskap avskattebetalare och medborgare blir alla, vare sig de vill eller inte, tvingadeatt tillskjuta pengar. I föreliggande fall begär regeringen att varje svenskskall tillskjuta i genomsnitt nästan ett i förlusttäckning förStatsföretag. Det är då en rimlig begäran att de som så önskar kan bilda sig enuppfattning om hur pengarna avses bli använda. Det har också betydelse för hurverksamheterna drivs i ett företag att ledningen - och vad gällerde statliga företagen också de politiskt ansvariga -tvingas göra grundligabedömningar och presentationer i samband med att man begär kapitaltillskott.Inte minst gäller detta bedömningar av hur intäkter och marknader kanutvecklas. De brister som den nu aktuella propositionen visar i dessa avseendenförklarar till en del varför statliga företag ofta misslyckas och varförstaten endast i undantagsfall bör driva egna företag. Det är uppenbart attriksdagen måste ställa väsentligt högre krav på att de berörda företagen, derashittillsvarande verksamhet och resultat och deras planer och framtidsutsikteringående presenteras i de propositioner genom vilka regeringen framläggerförslag avseende den statliga företagssektorn. Utskottet finner det angelägetatt här kraftigt poängtera detta och förutsätter att regeringen grundligtomprövar sin nuvarande praxis på området. NU1982/83:25 33 Principuttalande om den statliga företagssektorn (mom.1) (), ErikHovhammar (m), (), Per () och ()anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 8 med "Utskottet delar" och slutar på s. 9med "aktuella ärendet" bort ha följande lydelse: Utskottet vill understryka att, såsom framhålls i de bådamotionerna, statens dubbla funktion som normgivare för näringslivet och somägare av företag ger upphov till en besvärande rollkonflikt. En vanligföreteelse är att denna konflikt löses på ett sätt som innebär attföretagsekonomiska principer sätts åsido, med bristande effektivitet ochorationell resursanvändning som resultat. Vägen ut ur det dilemma sommotionärerna riktar uppmärksamheten på måste vara att staten kraftigtinskränker sitt företagsägande dels genom att helt avveckla sina intressen ivissa företag, dels genom att åstadkomma ett privat delägarskap i de resterandestatliga företagen. Fråganhuruvida---- (= utskottet)--- av . Det står enligt utskottets mening i god överensstämmelsemed dess nu refererade uttalanden, ifall i detta sammanhanguttryckligen slår fast att konkurs kan vara en möjlig lösning även för statligaföretag. Att gör ett sådant konstaterande ligger också i linje med deprinciper som utskottet har angivit för statens funktion som företagsägaré. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att i ettuttalande till regeringen ansluter sig till vad utskottet nu har anfört. Därmedtillgodoses motionerna 1982/83:1588 (m) och 1982/83:1615 (fp) i berörda delar. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande principuttalandeom den statliga företagssektorn att med anledning av motion1982/83:1588 yrkande 8 och motion 1982/83:1615 yrkande 6, båda såvitt de inte behandlas under 2, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Principuttalande om den statliga företagssektorn (mom.1) () och Per-OlaEriksson (c) anser att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 8 med"Utskottet delar" och slutar på s. 9 med "aktuella ärendet"bort ha följande lydelse: Utskottet vill understryka att statens ägarroll inomnäringslivet kan komma i en besvärande konflikt med statens övergripande rollnär det gäller näringspolitik och ekonomisk politik. Denna rollkonflikt fårinte lösas på ett sätt som innebär bristande effektivitet och orationellresursanvändning. Fråganhuruvida---- (= utskottet)--- av . De refererade uttalandena måste ses som ett uttryck föratt anser att uppkommande problem skall lösas på ettföretagsekonomiskt riktigt och 1** 1982/83. NU1982/83:25 34 rationellt sätt också i statliga företag och att dessainte på något grundläggande sätt skiljer sig från andra företag. Detta synsättutesluter emellertid inte att varje ägare och inte minst staten genom sinövergripande roll i en konkurssituation har ett ansvar mot andra intressenteratt söka undvika konkursen. Med det anförda har utskottet ånyo understrukit vadutskottet och uttalade . Med detta kan motionerna1982/83:1588 (m) och 1982/83:1615 (fp) i de berörda avsnitten anses varabesvarade. Försäljning och börsintroduktion av statliga företag(mom. 2) (), StaffanBurenstam (), (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 14 med "Som tidigare" och slutar på s. 15med "i banken" bort ha följande lydelse: Ett omfattande statligt företagsägande utgör inte någotsjälvändamål. Tvärtom talar starka skäl för att staten endast i undantagsfallbör driva egna företag. Erfarenheten visar att det ofta även utanförkrisbranscherna kan vara svårt att uppnå samma lönsamhetsgrad i statligaföretag som i privata. Det är en uppenbar risk att ledare av statliga företagförlitar sig på att ägaren i en krissituation skall kunna förmås att gripa inmed kapitaltillskott eller motsvarande. Härigenom hämmas den strävan efter ökadeffektivitet som är en väsenthg drivkraft i ett vitalt näringsliv. Etttillskott av enskilda eller kooperativa delägare i de statliga företagen skulleskapa en nyttig motvikt mot en sådan utveckhng. a. av denna anledning ärbörsintroduktion av statliga företag en åtgärd som det är angeläget att pröva. Ldagens statsfinansiella läge finns ett annat starkt motivför försäljning av statliga företag - helt eller delvis - till andra ägare. Denstatliga företagssektorn, inte minst Statsföretagsgruppen, ställer krav påkapitaltillskott av en storleksordning som är helt oförenlig med en strambudgetpolitik. 1 en situation motsvarande den där Statsföretagsgruppen nubefinner sig skulle varje annan koncernledning få överväga att skaffa kapitalgenom att sälja delar av koncernen. En sådan lösning måste betraktas somnaturlig även för de statliga företagens del. Utskottet ansluter sig till demotionsyrkanden som går ut på att regeringen skall lägga fram förslag till enplanmässig försäljning av statliga företag. En riktpunkt bör vara att statenunder /84 skall kunna tillgodoräkna sig likvider föraktieförsäljning uppgående till ca . dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande försäljning ochbörsintroduktion av statliga företag att med anledning av motion1982/83:151 yrkande 1. NU1982/83:25 35 motion 1982/83:1487, motion 1982/83:1588 yrkande 8 iifrågavarande del, motion 1982/83:1615 yrkande 6 i ifrågavarande del, motion1982/83:2007 yrkande 30 och motion 1982/83:2144 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Rekonstruktion av (mom. 3) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 15 med "I det" och slutar på s. 16 med"rörelse" bort ha följande lydelse: I föregående avsnitt har utskottet föreslagit atterforderliga finansiella insatser i samband med en rekonstruktion avStatsföretagsgruppen till väsentlig del skall baseras på en försäljning avstadiga företag inom och utom gruppen till icke-statliga intressenter.Utskottet tar nu närmare ställning till hur gruppens omstrukturering börgenomföras. Därvid ansluter sig utskottet till vad som föreslås i motion1982/83:151 (m). En första åtgärd bör vara att alla de bolag inom gruppen somnormalt är lönsamma sammanförs under , som redan fungerar sommoderbolag i en delkoncern. bör därefter introduceras på börsen ochsuccessivt överlåtas på privata intressenter. Statsföretags resurser sommoderbolag bör tas i anspråk för de kvarvarande problemföretagen, dvs. främstde som enligt regeringens förslag skulle skiljas ut ur Statsföretagsgruppen.Regeringen bör med det snaraste framlägga ett genomarbetat program förrekonstruktion av Statsföretag enligt de riktlinjer som har angivits. Eftersom de nu föreslagna åtgärderna inte ger ekonomisktresultat förrän behövs det, såsom också framhålls i motion1982/83:151 (m), ett kapitaltillskott till Statsföretag under innevarandebudgetår för att redan uppkomna förluster skall kunna täckas i bokslutet för år1982. Regeringen bör skyndsamt lämna förslag härom, så att beslut kanfattas . dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande rekonstruktion av aftriksdagen med bifall till motion 1982/83:142 yrkande 2 i ifrågavarande del ochmotion 1982/83:151 yrkande 7, med anledning av motion 1982/83:141 yrkande 5,såvitt det inte behandlas under 11 och 12, och med avslag på proposition1982/83:68 momenten 1 och 2, motion 1982/83:139 yrkandena 2 och 3, motion1982/83:141 yrkande 3, motion 1982/83:142 yrkande 1 och motion 1982/83:151yrkande 8 hos regeringen begär nytt förslag till rekonstruktion av StatsföretagAB. NU1982/83:25 36 Rekonstruktion av (mom. 3) (), ChristerEirefelt (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 15 med "I det" och slutar på s. 16 med"rörelse" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker regeringens förslag att staten frånStatsföretag skall förvärva dels och , dels bolagets andelar i , i vardera fallet motsvarande av samtliga aktier.Förvärvet bör emellertid inte ske på de villkor som regeringen föreslår.Erforderliga finansiella insatser i Statsföretagsgruppen bör, som utskottet harföreslagit i föregående avsnitt, till väsendig del baseras på en försäljning avstatliga företag inom och utom gruppen till icke-statliga intressenter. Dettainnebär i princip att Statsföretag så långt möjligt själv får lösa sinaproblem. Eftersom en försäljning inte kan genomföras och således gerresultat först behövs det ett kapitaltillskott tillStatsföretag under innevarande budgetår för att redan uppkomna förluster skallkunna täckas i bokslutet för år 1982.1 motionerna 1982/83:139 (c) och1982/83:141 (fp) har föreslagits ett anslag av för förvärv avaktier från Statsföretag. Av vad som sagts framgår emellertid att deakuta problemen inte blir lösta genom ett sådant anslag. Utskottet föreslårdärför nu inte något anslag till det angivna ändamålet. Det får i ställetankomma på regeringen att skyndsamt lämna förslag om erforderliga kapitaltillskotttill Statsföretag under innevarande budgetår. Regeringen bör också med det snaraste framlägga ettgenomarbetat program för rekonstruktion av Statsföretag enligt de riktlinjersom utskottet här anger. Detta program bör, såsom begärs i motion 1982/83:141(fp), innefatta konkreta planer för olika företag inom . Enlångsiktig lösning av Eisers problem är angelägen. Vissa bolag, såsom Beroxo,torde få läggas ned. Mycket talar också för att en ytterligare uppdelning avStatsföretagsgruppen bör ske. I enlighet med vad som anges i motion 1982/83:139(c) bör Statsföretag delas upp i flera företagsgrupper med decentraliseradförvaltning. Utskottet ställer sig också positivt till förslaget i motion1982/83:141 (fp) att skall utgöra en egen koncern, skild frånStatsföretag. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3, beträffande rekonstruktion av attriksdagen med bifall till motion 1982/83:142 yrkande 2 i ifrågavarande del, medanledning av motion 1982/83:139 yrkandena 2 och 3, motion 1982/83:141 yrkandena3 och 5, det senare såvitt det inte behandlas under 11 och 12, och motion1982/83:151 yrkande 7 och med avslag på proposition 1982/ NU1982/83:25 37 83:68 momenten 1 och 2, motion 1982/83:142 yrkande 1 ochmotion 1982/83:151 yrkande 8 hos regeringen begär nytt förslag tillrekonstruktion av , Svenska (mom, 4) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Med hänvisning" och slutar med"angiven del" bort ha följande lydelse: efter att ha fått ettmedelstillskott av inte mindre än 670 milj. kr. utlovar ett positivt resultatför innebär inte att företagets problem nu skulle ha lösts. Utskottetfinner alltjämt inte skäl för ett sådant statligt engagemang på oljemarknadensom representerar och vidhåller sin uppfattning attregeringen skyndsamt bör förelägga en plan för avveckling av statensintressen i detta bolag. Såsom framhölls i motsvarande sammanhang förra åretbör i denna plan ägnas särskild uppmärksamhet åt frågan om hur de uppgifter somnu åvilar olika dotterbolag skall fullgöras i framtiden.Likaså bör spörsmålet om ägarintressen på raffinaderisidanföranleda noggranna överväganden. Sålunda instämmer utskottet i det berördayrkandet i motion 1982/83:151 (m). dels att utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande Svenska attriksdagen med bifall till motion 1982/83:151 yrkande 3 hos regeringen begärförslag till försäljning eller avveckling av Svenska i enlighetmed vad utskottet anfört. Svetab (mom. 5) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"i Svetab" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående föreslagit att vissadotterbolag till och däribland Svetab - skall överlåtas påprivata intressenter, medan de övriga skall stanna kvar i koncernen. Svetabinordnades i Statsföretagsgruppen efter särskild prövning avstatsmakterna. Utskottet anser att de planer på ett breddat kollektivt ägandeav Svetab som anmäls i propositionen inte bör genomföras. Således avstyrkerutskottet propositionen på denna punkt. NU1982/83:25 38 dels att utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande Svetab attriksdagen med bifall till motion 1982/83:142 yrkande 2 i ifrågavarande del ochmed avslag på motion 1982/83:141 yrkande 6 avslår proposition 1982/83:68momenten 3 och 7, det senare i ifrågavarande del. Sammanförande av och till en särskildföretagsgrupp (mom. 6) (), StaffanBurenstam (), (), (), Per (), () och () anser att den del avutskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Utskottet konstaterar"och slutar med "särskild företagsgrupp" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att och vart för sig haren omfattande och väl utbyggd organisation och att de genom arten ochlokaliseringen av sin verksamhet tilldrar sig särskilt intresse frånindustripolitisk och regionalpolitisk utgångspunkt. Båda företagen har på senareår varit föremål för särskilda insatser från statens sida, och det kanförväntas att statsmakterna även framgent måste ägna dem specielluppmärksamhet. Detta medför ofrånkomligen nära kontakter mellan dessa företagoch . Utskottet delar regeringens uppfattning att statligaföretag i princip bör grupperas i koncerner.