bet · G601SoU4 · 1982-12-31 00:00:00 — om utredning av vissa semesterfrågor I mofion 1981/82:557 av GöranKarlsson m. fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utredning av vissa frågor på semesterrättensområde. Motionärerna anför att 1977 i samband medbehandlingen av förslaget till semesterlag uttalat att vissa frågor borde bliföremål för ytterligare utredning. tillsattes en nysemesterkommitté med uppgift att utreda bl. a. former för ett fondsystem somskulle möjliggöra för anställd att behålla sparad semester vid byte avarbetsgivare. Den tidigare regeringen har emellertid med hänvisning fill detekonomiska läget beslutat lägga ned kommittén. Mofionärerna anser attnedläggningen strider mot beslut och föreslår att kommitténs arbeteåterupptas enligt fidigare direktiv. Semesterlagen (1977:480, ändradsenast 1982:90) trädde i kraft . Den nya lagen innebar bl. a.att semesterledigheten förlängdes . Arbetstagare fickrätt fill semesterledighet redan under det första anställningsåret. Rätten fillledighet förutsatte inte att arbete utförts . Semesterlönutgick emellerfid bara i den mån sådan lön tjänats in. Lagen innebar vidareökade möjUgheter att tjäna in semesterlön vid sjukdom och annan s. k.semesterlönegrundande frånvaro. Arbetstagare fick också rätt att sparasemesterledighet. Av den betalda semesterledigheten enligt lagen kunde enarbetstagare spara . Vid sidan av den allmänna semesterlagen finns en särskildlag (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologisktarbete. Arbetstagare som omfattas av den särskilda lagen har rätt till sexveckors semester. Lagen gäller personal vid sjukhusens röntgenavdelningar m.fl. Såväl i proposition 1976/77:90 om semesterlag, m. m. som isocialutskottets betänkande i frågan (SoU 1976/77:32) betonades att flerafrågor återstod att lösa. Fortsatt utredningarbete förutskickades. I propositionen anförde sålunda dåvarandearbetsmarknadsministern att han ansåg att utredningsarbetet borde fortsätta beträffandeett fondsystem för administration av semesterlön samt behandlingen av s. k.privilegierad frånvaro (prop. s. 80 och 124). I det sammanhanget nämndes vissagrupper 1 1982/83. SoU1982/83:4 2 som kunde komma i fråga för förbättringar, bl. a. de somär arbetslösa eller genomgår arbetsmarknadsutbildning. Vidare framhöllssituationen för dem som inte kan spara semester till följd av att de byterarbetsgivare innan det blir aktuellt att ta ut ledigheten. Även andra former avfrånvaro nämndes, bl. a. ledighet för smittbärare. anförde i sitt ovannämnda betänkande SoU1976/77:32 följande (s. 7). Utskottet godtar därför denföreslagna lagstiftningen i allt väsentligt. vill emellertidutskottet i likhet med departementschefen framhålla att ytterligareförbättringar av semesterförmånerna i olika avseenden är önskvärda.I propositionen förutskickas att dessa frågor skall bli föremål för fortsattutredningsarbete. Utskottet delar uppfattningen att reformarbetet påsemesterrättens område måste fortsätta och vill understryka vikten av attutredningsarbetet bedrivs skyndsamt. Frågan om inriktningen av det fortsattareformarbetet liksom de spörsmål som aktualiserats motionsvägen eller eljesttilldragit sig utskottets uppmärksamhet behandlar utskottet i följande avsnitt.Utskottet kommer härvid att med anledning av mofionsyrkanden föreslå ändringari regeringens förslag på vissa punkter. Beträffande vissa andra spörsmål somtagits upp i motioner förutsätter utskottet att den aviserade utredningen fårfölja utvecklingen och framlägga de ändringsförslag som kan anses motiverademed anledning av erfarenheterna från semesterlagens tillämpning. Utskottet erinrade i det följandeom den i propositionen aviserade utredningen om ett fondsystem föradministration av semesterlön (s. 8) och om semesterrätt vid vissföräldraledighet (s. 29). Utskottet förutsatte vidare att utredningen skulle fåi uppdrag, att följa semesterlagens tillämpning och att till prövning ta upp defrågor som kunde aktualiseras (s. 10). Tillämpningen beträffande underrättelseom semesterförläggning, beräkningen av semesterlön samt semesterförhållandenabeträffande s. k. okontrollerade arbetstagare nämndes särskilt (s. 18, 27 resp.32). Slutligen gjorde på utskottets förslag två tillkännagivandenrörande behovet av fortsatt utredning. Det första gällde frågan om utformningenav ett förbud mot semesterförläggning under uppsägningstid (s. 25). Det andragällde den särskilda semesterlagen rörande arbetstagare med radiologiskt arbete(s. 34) och möjligheten att utsträcka rätten till förlängd semester till bl. a.underjordsarbetare som utsättsJör joniserande strålning. Den fortsatta översynen av semesterrätten diskuterades iriksdagen även 1978 och 1980 med anledning av olika motionsspörsmål. Ibetänkande SoU 1977/78:34 avstyrkte utskottet motioner, bl. a. om semesterlönvid ofrivillig arbetslöshet m. m., om längre semester för gruvarbetare samt omförenklingar av semesterlagen med hänvisning till det inleddautredningsarbetet. I betänkande SoU 1979/80:33 avstyrkte utskottet på liknandegrunder en motion om rätt ätt spara semester i vissa fall av permittering. Även arbetsmarknadsutskottet har i, betänkande AU1977/78:31 (s. 12) hänvisat till semesterkommitténs fortsatta arbete i sambandmed att man SoU1982/83:4 3 gjorde en lagteknisk anpassning av 17 § semesterlagen tillden nya lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m. m. Kommittén (A 1977:02) fillsatteshösten 1977.1 direkfiven (Dir. 1977:107) hänvisades bl. a. tillpropositionsuttalandena och uttalanden under riksdagsbehandlingen avpropositionen. Utredningsuppdraget avsåg först och främst ett eventuelltfondsystem för semesterlön som tjänas in vid semesterlönegrundande frånvaro. Omett begränsat fondsystem föreslogs skulle kommittén även överväga i vad månmöjligheterna att tjäna in semester vid frånvaro borde utvidgas. Vidare bordeundersökas om det var möjligt att inom ramen för en begränsad fond lösa andrasemesterproblem, t. ex. intjänande av semester vid arbetslöshet,arbetsmarknadsutbildning m. m. Även frågan om privilegiering av militärtjänstgöringoch motsvarande vapenfri tjänst skulle övervägas i det sammanhanget. stanna för ett begränsat fondsystem borde man också undersökamöjligheten att inrätta en fond eller kassa för uppsamling av sparadsemesterlön i samband med byte av anställning. Inrättande av en allmänsemesterlönefond för all semesterlön borde övervägas endast i den mån deeftersträvade förbättringarna inte kunde uppnås på annat sätt. a. frågan om en garanterad lägsta semesterlön, möjlighet att behållasparade semesterförmånef vid byte av anställning och möjlighet till ökadflexibilitet vid semestersparande. Om kommittén skulle finna att en allmänsemesterlönefond behövdes, skulle man förutsättningslöst jjröva utformningen.Frågan om intjänande av semester under viss föräldraledighet skulle ocksåövervägas av kommittén. I direktiven togs vidare särskilt upp de tvä frågor därriksdagen gjort tillkännagivande, nämligen frågan om utformningen av ett förbudmot semesterförläggning under uppsägningstid samt frågan om särskilda semesterreglerför personer med radiologiskt arbete. Kommittén skulle i det sammanhanget prövaom även underjordsarbetare som utsätts för joniserande strålning borde gesrätt till förlängd semester. Slutligen fick kommittén - också i anslutning tillriksdagens uttalanden - ett allmänt uppdrag att följa den nya semesterlagenstillämpning i alla avseenden och att framlägga de ändringsförslag som bedömdesmotiverade. Dåvarande regeringen beslutade attarbetet semesterkommitté skulle läggas ned. Kommittén hade då ännuinte avgivit något betänkande. I budgetpropositionen (prop. 1981/82:100, bil.15 s. 114) anfördes att det i nuvarande ekonomiska läge är nödvändigt attiaktta stor återhållsamhet med kostnadskrävande reformer. Regeringen hadedärför gjort den bedömningen att nya semesterreformer eller finansieringssysteminte ryms inom de samhällsekonomiska förutsättningar som f. n. råder. SoU1982/83:4 4 kommittén därför inte ansetts kunna fortsätta arbetet idessa centrala delar hade regeringen beslutat om dess nedläggning. Nedläggningen av semesterkommittén var aktuell i riksdagenhösten 1981 genom en fråga till dåvarande arbetsmarknadsministern, som i sittsvar anförde bl. a. att det stått klart att några nyakostnadskrävande reformer på området inte kunde ske . Dethade därför blivit en diskussion inom kommittén om i vilken ordning man skulleta sig an uppgifterna, vilket lett till en låsning av arbetet. För att sökalösa upp situationen hade regeringen övervägt tilläggsdirektiv. Så småningomhade det dock visat sig att man inte på det sättet kunde lösa den blockeringsom inträffat. Det återstod då bara att lägga ned kommittén. Enligt arbetsmarknadsministernhade vidare problemen i huvudsak kunnat lösas genom anpassning i avtal avlagens bestämmelser. Han konstaterade slutligen att man hade möjlighet att taupp vissa återstående problem i samband med en genomgång av olikaledighetslagar, men var i övrigt inte beredd att precisera formerna för defortsatta övervägandena. har utgivits en inomarbetsmarknadsdepartementet utarbetad promemoria. Ledighetslagarna - enlagteknisk granskning (Ds A 1982:5). Denna berör dock inte de semesterrättsligafrågorna. I den nu aktuella mofionen begärsatt arbetet i den nedlagda semesterkommitté skallåterupptas enligt tidigare direktiv. Motionärerna anför att uttalatsig för ytterligare utredning av vissa frågor, vilka inte ansetts ha fått sinslutliga lösning genom semesterlag. Som framhålls av motionärerna har socialutskottet ochriksdagen i flera hänseenden uttalat sig för fortsatt utredning avsemesterfrågorna. En sådan fortsatt utredning var delvis en förutsättning förden breda politiska uppslutningen kring den nya semesterlagstiftningen. Ävenvid senare tillfällen har avstått från initiativ på semesterrättensområde med hänvisning till det utredningsarbete som redan inletts genom 1978års semesterkommitté. Utskottet delar motionärernas uppfattning attnedläggningen av kommittén rubbat förutsättningarna för dessa riksdagensbeslut. Oavsett möjligheterna att temporärt lösa olika semesterproblem genomavtal bör det av förutsatta utredningsarbetet återupptas.Resultatet härav bör dessutom redovisas för . Utgångspunkt för den nyakommitténs arbete bör vara de direkfiv som tidigare meddelats semester- SoU1982/83:4 5 Vad utskottet nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. att , med bifall fillmotion 1981/82:557, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Närvarande: (), (),(), (), (), (). StigAlffin (s), (), (), (),(), (), (), (vpk)och (). av (), (), BlendaLittmarck (m), (), (), () och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Som framhålls" och slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Förutsättningarna för fortsatta reformer påsemesterrättens område har avsevärt förändrats . Inom överskådlig tidkommer det inte att finnas samhällsekonomiskt utrymme för annat än marginellaförbättringar av semesterförmånerna för olika grupper. Mot denna bakgrund terdet sig inte rimligt att fortsätta ett utredningsarbete som utgått frånantagandet att ytterligare kostnadskrävande reformer vore möjliga. Utskottetvill dessutom peka på att i praktiken många semesterproblem lösts avtalsvägen.Den uppföljning av semesterlagen som uttalat sig för bör därförgenomföras i annan ordning än genom återupptagande av arbetet i 1978 årssemesterkommitté. Med hänvisning fill det anförda avstyrker utskottet motion1981/82:557. dels att utskottets hemställan bortha följande lydelse: att avslår motion 1981/82:557.