bet · G601NU18 · 1982-12-31 00:00:00 — Vidare anförs att Qärrvärmenäten borde gesen sådan utformning att de kan få en samordnande funktion och ökamöjligheterna att välja mellan ohka energislag och produktionssätt. Motionärernabiträder inte regeringens förslag om att stöd till distributionsanläggningarför fjärrvärme skall fattas av den planerade delegationen för upphandling inomenergiområdet. Detta uppdrag borde i stället ges till oljeersättningsfonden. Stödettill QärtVärmeanläggningar bör enligt finansieras genom intäkterfrån elström producerad i äldre vattenkraftverk. Oljeer-sättningfonden föreslåsfå ett tillskott av 300 milj. kr. Vänsterpartietkommunisterna ställer sig i motion 1982/83:126 positivt till regeringensförslag om stöd till Qärrvärmeanläggningar. Ett par kompletteringar iriktlinjeraa för detta stöd förordas. bör enligt denna motion uttalasig för att stödet skall kunna utgå även till s.k. närvärmesystem, dvs. Centraler för närvärme har, anför motionärerna, lägredriftstemperatur, vilket gynnar införandet av solvärme, värmepumpar och lokalspillvärme. Ett villkor för att en Qärrvärmeanläggning skall få stöd bör enligtmotionen vara att elvärme NU 1982/83:18 II Ett ökat elberoende i stora värmesystem ställer störte krav på alternativtill kärakraften och försvårar avvecklingen, säger motionärerna. De anser attanläggningar avsedda för inhemska, alternativa bränslen i första hand börerhålla det statliga stödet. Folkpartietställer inget särskilt yrkande i detta ämne. I motion 1982/ 83:120 anförs attpartiet med hänsyn dels det rådande konjunkturläget, dels vikten av att avsysselsättningsskäl få i gång kommunala investeringar biträder regeringensförslag. Det understryks dock i motionen att det är angeläget att Qärtvärmeutbyggnadenstyrs till stadskärnor med framför allt äldre bebyggelse, eftersom det är därfjärrvärmen är mest lönsam. Det är, säger motionärerna vidare, en brist attregeringen i propositionen inte utförligare underbygger påståendet att detföreslagna bidraget medför investeringar som eljest inte skulle ha kommit tillstånd. Utskottetvill understryka att utbyggnaden av fjärtvärme har stor betydelse när detgäller att minska oljeanvändningen och förbättra miljön i tätorterna. Enkraftig utbyggnad av fjärtvärmen bidrar också till att skapa föratsättningarför att avvecklingen av kärnkraften kan genomföras. I den månfjärtvärmeproduktionen grandas på annat än olja medverkar den också till attpositivt påverka bytesbalansen. Likaså har utbyggnaden av fjärrvärme gynnsammaeffekter för industrin och för sysselsättningen. Utskottet delar regeringensuppfattning att det i nu rådande läge bör införas ett tillfälligt statligt stödtill Qärtvärmeinvesteringar. Således tillstyrker utskottet regeringens förslagom att 300 milj. kr. skall anvisas för detta ändamål i form av ettreservationsanslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarandebudgetår. Utskottets tillstyrkan av propositionen i här aktuell del innebäratt motsvarande delar av motionerna 1982/ 83:103 (m) och 1982/83:114 (c)avstyrks. Deriktlinjer för åtgärder i syfte att öka investeringarna i utbyggnad avdistributionsanläggningar för fjärtvärme som förordas i propositionen kanutskottet ansluta sig till. Förslaget att vissa uppgifter inom fjärrvärmeområdetskall handhas av en särskild delegation för upphandling inom energiområdetåterkommer utskottet till i det följande (s. 20). Utskottetövergår så till att behandla förslag till riktlinjer såvittgäller s. k. lågtemperatursystem. Härvid vill utskottet påpeka attQärrvärmesystem med lägre driftstemperatur också omfattas av det föreslagnastödet. Utskottet anser emellertid inte att det skall ställas som villkor förstöd att fjärtvärmeanläggningen är av den nu nämnda typen. Utskottet avstyrkersålunda motion 1982/83:114 (c) i ifrågavarande del. Ifråga om kommunisternas redovisade kompletterande förslagvill utskottet anföra följande. avslog förta året på förslag avnäringsutskottet (NU 1981/82:30 s. 67) ett motionsyrkande från detta parti omåtgärder för att befrämja utbyggnad av närvärmesystem. Utskottet menade att detnärmast är en uppgift för kommunen att utforma lämpliga värmesystem på lokalnivå. Det kan också, anförde utskottet. NU 1982/83:18 12 föratsättasatt kommunerna utan att tar något initiativ får den information somerfordras för att de skall kunna utnyttja förekommande stödformer på dettaområde. Utskottet anser i likhet med regeringen att det här aktuella stödet börinriktas på investeringar i fjärrvärmedistribution, dvs. fjärtvärmeledningar avolika dimensioner och annan utrustning för distribution av fjärrvärme.Värmeväxlare och annan utrastning i fastigheter bör liksom tidigarefinansieras genom bostadslånesystemet och energi-sparlån. Till den del s.k.närvärmesystem uppfyller de här angivna villkoren bör de sålunda omfattas avden föreslagna stödformen. Något särskilt uttalande från i dettaämne anser utskottet inte vara motiverat. Utskottet vill inte heller ställasom krav för att stöd skall kunna utgå att elvärme inte får installeras. Detberörda yrkandet i motion 1982/83:126 (vpk) avstyrks sålunda. De rikthnjer för energipolitiken som riksdagenantog innebär bl. a. att som mål för den framtida torvanvändningengäller en årlig energiproduktion av och . Föratt introduktionen av inhemska bränslen skall underlättas har en rad styrmedelinförts, bl. a. ett system för statliga bidrag genom oljeersättningsfondensamt en lag (1977:439) om energiplanering och en lag (1981:599) omutförande av eldningsanläggningar för fasta bränslen. Oljeersättningsdelegationen(I 1979:01) har i rapporten (Ds I 1982:6) Uppföljning avoljeersättningsprogrammet konstaterat att de energipolitiska målen vad avsertorv inte kommer att kunna uppfyllas om inte torveldadeförbränningsanläggningar byggs i stor omfattning . Ipropositionen (bil. 6 s. 7) anför föredragande statsrådet att användningen avtorv som bränsle för att ersätta olja inte, trots de stimulansåtgärder som harvidtagits, har ökat i den takt som är önskvärd för att det mål som har angivitsför skall uppnås. Förklaringen härtill kan enligt föredraganden varabl. a. att kommunala energiverk och andra potentiella köpare av anläggningar ärosäkra inför användningen av ny teknik som ännu är relativt oprövad i vårtland. Ett annat skäl är att många anläggningar i det inledningsskede som viännu befinner oss i inte är företagsekonomiskt lönsamma. Deekonomiska föratsättningama för uppförande av torveldade förbränningsanläggningarföreslås mot den angivna bakgrunden förbättras under en övergångstid genom attoljeersättningsfonden tillförs ett engångsbelopp på 200 milj. kr. för stöd tillsådana anläggningar. Stödet skaU enligt propositionen utgå endast tillanläggningar som beställs . Det föreslås bli utformat som ettbidrag på högst av investeringskostnaden till förbränningsanläggningarsom byggs för att eldas med främst torv. Bidraget skall kunna utgå samtidigtmed lån enligt nu gällande regler. NU 1982/83:18 13 För finansiering av det här aktuella stödetföreslår regeringen (bil. 6 s. 8) en höjning av den särskilda avgiften föroljeprodukter med . Avgiftshöjningen föreslås träda ikraft . Den särskilda avgiften på oljeprodukter är f. n. per kubikmeter för motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja (utom förfartyg i utrikes drift). Avgiften används till finansiering av stöd föråtgärder för att ersätta olja, till det statliga energiforskningsprogrammet ochtill det statliga stödet till prospektering efter olja, naturgas och kol.Regeringen föreslår att skall antaga ett i propositionen (bil. 6 s.14) framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskild avgiftför oljeprodukter. Lagändringen är av den innebörd som just har nämnts. Ipropositionen lämnas en redogörelse för ett betydande utredningsarbete omtorvanvändning som har bedrivits bl. a. inom statens verk. Enligtföredraganden bör bl. a. de i propositionen redovisade projekten medvattenfallsverket som intressent kunna komma i fråga för stöd. Det anges varaen särskild fördel att flera projekt kan bli aktuella inom detregionalpolitiska stödområdet. Föratt upphandlingen av den utrastning som kommer att beställas som ett resultatav det nu aktuella stödet skall ske på ett samordnat sätt bör enligtpropositionen oljeersättningsfonden, innan beslut om investeringsbidragfattas, samråda med den delegation för upphandhng inom energiområdet sombehandlas senare i propositionen. Det framgår vidare av proposidonen (bil. 8) att regeringen vid bifall till vad som har förordats i detta ämne kommeratt föreslå att förordningen (1980:1086) om stöd för åtgärder för att ersättaolja, m.m., kompletteras med en föreskrift av denna innebörd. Isamtliga här aktuella partimotioner tas proposidonens förslag om torveldadeanläggningar upp. Utskottet refererar i det följande det huvudsakligainnehållet i dessa motioner såvitt gäller det nu aktuella ämnet. Därefterredovisas skatteutskottets yttrande (SkU 1982/83:3 y) i ärendet. Detär i och för sig värdefullt att torvkunnandet i vårt land utvecklas, heter deti moderata samlingspartiets modon 1982/83:99. Motivet är emellertid inte såstarkt att den föreslagna förstärkningen av det stöd som redan utgår tilltorvintroduktion kan försvaras, menar motionärerna. I dagens statsfinansiellaläge är det nödvändigt att stöd till olönsamma investeringar hålls tillbaka.Andra energiinvesteringar kan snabbare och billigare minska oljeberoendet.Partiet avvisar således också det särskilda bidraget till torvanläggningar. Somen följd härav avstyrker partiet i modon 1982/ 83:103 den föreslagna höjningenav oljeavgiften. Avgiftshöjningenavstyrks i motionen också av principiella skäl. Motionärerna framhåller attvad som skiljer oljeavgiften från oljebeskattningen i övrigt är den destinationtill särskilda fonder som gäller för influtna medel. Föratsättningen för ensådan avgift måste vara att de som betalar avgiften kommer i åtnjutande av enmotprestation. NU 1982/83:18 14 motsätter sig i motion 1982/83:112inte det föreslagna stödet tiU torveldade anläggningar men vill att motsvarandestöd skall utgå också till anläggningar som eldas med skogsavfall och attåtgärderna skall finansieras genom medel från en särskild avgift på elkraft somproduceras i äldre vattenkraftverk. Ikonsekvens därmed begär partiet att skall avslå förslaget om höjningav oljeavgiften. Ställningstagandet i motionen motiveras bl. a. med attoljepriset drastiskt har höjts genom devalveringen av den svenska kronan ochatt det ligger väsentligt högre än vad som motsvaras av den tvåprocentigarealprisutveckling som har uttalat sig för. Folkpartietanför i motion 1982/83:120 - utan något särskilt yrkande -att partiet biträderregeringens förslag såvitt gäller de angivna riktlinjerna. Man hänvisar imotionen till att förslaget ligger i linje med energipolitik.Motionärerna anser att oljeersättningsfonden bör få i uppdrag att genomföra denya stimulansåtgärderna. I avvaktan på förnyade medelsberäkningar för fondensverksamhet är man emellertid från sida inte beredd att tillstyrkaden föreslagna höjningen av den särskilda oljeavgiften. Vänsterpartietkommunisterna önskar i motion 1982/83:126 att skall uttala sig föratt det föreslagna stödet till torveldade anläggningar också skall kunna utgåom en störte mängd ved kommer till användning. Skatteutskottettillstyrker i sitt yttrande (SkU 1982/83: 3 y) den i propositionen föreslagnaavgiftshöjningen, dock under förutsättning att näringsutskottet anser att deförordade stödåtgärderna är erforderliga. Det saknas enligt skatteutskottetsmening skäl att senarelägga avgiftshöjningen eller att fylla medelsbehovet påannat sätt. anför vidare att det inte framgår av proposidonenatt någon sänkning av avgiften skall äga rum när fonden väl har fått sinapengar. Utskottet finner det högst sannolikt att det senare kan uppstå andramedelsbehov på energisektorn som kan behöva tillgodoses genom den nuföreslagna avgiftshöjningen. ifrågasätter emellertid om intesystemet med avgiftsfmansierade fonder på bör ersättas medgenerella skatter och anslag över budgeten. upprepar samtidigtdet önskemål om en samordning av avdragsreglerna för energiskatt resp.oljeavgift som utskottet uttryckte i sitt yttrande (SkU 1981/82:4 y)till försvarsutskottet över vissa ändringsförslag rörande oljeavgiften. Isitt yttrande påpekar skatteutskottet vidare att tre olika utskott under år1982 har behandlat frågor rörande den särskilda oljeavgiften. Liksom i etttidigare sammanhang förordar skatteutskottet en klarare gränsdragning mellanutskottens kompetensområden i fråga om skatter och avgifter. Moderatasamlingspartiets företrädare i skatteutskottet avstyrker i en avvikande meningden aktuella avgiftshöjningen med hänvisning till det statsfinansiella lägetoch av principiella skäl. I en gemensam avvikandemening från och NU 1982/83:18 15 företrädarei skatteutskottet avstyrks avgiftshöjningen med hänvisning redan disponerar medel som kan användas till stöd för bl.a. torveldade förbränningsanläggningar. Näringsutskottetvill framhålla att det, såsom påtalas i propositionen, finns en betydande riskför att användningen av torv som bränsle för att ersätta olja inte kommer attöka i sådan takt att de uppsatta målen i detta hänseende för kanuppnås. De skäl som redovisas i propositionen för att de ekonomiskaföratsättningama för uppförande av torveldade förbränningsanläggningar skallförbättras under en övergångstid finner utskottet vara starka. Oljeersättningsfondenbör sålunda dllföras ett engångsbelopp på 200 milj. kr. i enlighet med derikUinjer som dras upp i proposidonen. Utskottet återkommer dock till fråganom arbetsuppgifter för den föreslagna delegationen för upphandling inom energiområdet. tillstyrker näringsutskottet den föreslagna höjningen av densärskilda avgiften för oljeprodukter. Det framgår av vad näringsutskottet nysshar anfört att utskottet finner de förordade stödåt-gärdema välmotiverade ocherforderliga. Utskottet anser också i likhet med skatteutskottet att detsannolikt kan komma att föreligga medelsbehov inom energisektorn som kanbehöva tillgodoses genom den föreslagna avgiftshöjningen näroljeersättningsfonden har erhållit de nu aktuella resurserna. Av det sagdaföljer att utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1973:1216) om särskild avgift för oljeprodukter och avstyrker nu berördadelar av motionerna 1982/83:103 (m), 1982/83:114 (c) och 1982/83:120 (fp). Utskottetanser att det nu aktuella stödet i enlighet med vad som föreslås ipropositionen bör gälla förbränningsanläggningar som byggs för att eldas medfrämst torv. Detta innebär att en begränsad andel skogsråvara också bör kunnafå utnyttjas i de anläggningar som blir stödberättigade. Däremot bör stöd idenna form inte, såsom förordas i motion, utgå tilleldningsanläggningar som byggs för eldning av skogsavfall. Modonen avstyrkssåledes i denna del. Utskottetavstyrker också motion 1982/83:126 (vpk) såvitt gäller yrkandet om stöd tillanläggningar där en större mängd ved kommer till användning. Sammanfattningsvistillstyrker alltså utskottet de i propositionen angivna riktlinjerna föråtgärder i syfte att öka investeringarna i torveldade anläggningar, medan demotionsyrkanden som gäller dessa riktlinjer avstyrks. kommunisterna föreslår i motion1982/83:126 att skall anmoda regeringen att ta initiativ tillbildande av regionala bränslebolag. Dessa bolag skulle enligt motionärernakunna säkerställa en planmässig användning och förhindra spekulation vadgäller både torvkonces-sioner och utnyttjande av ved. NU 1982/83:18 16 Sädana regionala bränslebolag som förordas i motion1982/83:126 (vpk) kan bildas med stöd ur oljeersättningsfonden.Näringsutskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden liknande det nuaktuella. konstaterade utskottet (NU 1980/81:60 s. 74) att det ärbetydelsefullt att effektiva distributionsformer kan byggas upp för olika slagav inhemska bränslen. Utskottet ansåg att bildandet av bränslebolag bordeuppmuntras av statsmakterna. Detstöd som oljeersättningsfonden kan lämna dll bildandet avmark-nadsorganisadoner skapar, sade utskottet, "goda föratsättningar förtillkomsten av flexibla och marknadsorienterade bränslebolag med verksamhetsom är anpassad dll de särskilda förhållandena i olika delar av landet".Med hänvisning till detta avstyrkte utskottet de modonsyrkanden om bränslebolagsom då förelåg. De socialdemokradska ledamöterna reserverade sig då tillförmån för förslaget om initiativ till regionala bränslebolag. Vid behandlingav ett liknande yrkande ansåg utskottet (NU 1981/ 82:30 s. 58) att detinte fanns skäl för någon åtgärd i saken från sida. Det berördayrkandet avstyrktes alltså och avslogs av . Utskottet är av sammauppfattning . Modon 1982/83:126 (vpk) avstyrks sålunda i ifrågavarande del. Motion 1982/83:96 (s) går ut på att skalluttala sig för att en utredning om viss produktion av pellets fullföljs. DengäUer en på torv och skogsavfall baserad tillverkning, förlagd till iÖvertorneå kommun. Torvtäktema i närheten av har varit föremål försärskild undersökning och befunnits vara av hög kvahtet och dllräckliga förbrytning i stor omfattning . Motionärerna pekar på denpositiva effekt för sysselsättningen i området som en utvinning i de nämndatorvtäktema och en förädling av produkterna skulle ge. Utskottetär väl medvetet om det mycket besvärliga sysselsättningsläget i . a. mot denna bakgrand värdefullt om det utredningsarbete sommotionärerna nämner kan fullföljas. Utskottet föratsätter att iNortbottens län bevakar denna fråga. Det är givetvis betydelsefullt attavsättningsmöjligheterna noga beaktas i det fortsatta utredningsarbetet.Utskottet ser inte anledning för att göra något uttalande i dennafråga och avstyrker alltså motionen. I propositionen (bil. 6 s. 8 f.) lämnas enredogörelse för vissa åtgärder som har vidtagits för att stödja investeringarinom energiområdet. Det gäller stöd inom ramen för energiforskningsprogrammet,stöd från oljeersättningsfonden och stöd frän industrifonden. Åtgärderna avserfrämst forskning och utveckling samt utnyttjande av teknik som inte är färdigutvecklad.Det framgår av propositionen att regeringen inte anser att de-vidtagnaåtgärderna är dllräckliga. NU 1982/83:18 17 För att efterfrågan från främst kommuner som avseratt genomföra investeringar inom energiområdet och beredskapen hos tillverkareav utrastning skall kunna bringas i samklang krävs enligt föredragande statsrådetytterligare statliga åtgärder. Dessa åtgärder skulle inriktas på - sammanställning och analys av investeringsplaneroch kapacitet, - genomförande av störte upphandlingar inomenergiområdet m.m. och medverkan vid förhandhngar i övrigt mellan användare ochdllverkare av energiutrastning, - stöd, i flertalet fall i form av lån, närbefintliga stödformer är otillräckliga för de nu angivna syftena. Åtgärdemainom upphandlingsområdet föreslås gälla främst energiförsörjningen ikommunema. Strävan är enligt propositionen att ca 25 koleldadeförbränningsanläggningar skall uppföras och ett mycket stort antal störtevärmepumpar installeras i landet. De föreslagna åtgärderna syftar också tillatt säkerställa att utbyggnaden av koleldade anläggningar sker på ett planeratsätt, sä att såväl energiförsöijningsintresset som hänsynen till miljöntillgodoses. Regeringenaviserar i propositionen vissa initiativ inom kolområdet. För det första avserregeringen att i budgetpropositionen är 1983 föreslå inrättandet av den fond förstöd till anordningar för att minska svavelutsläppen som har fattatprincipbeslut om vid sin behandling av proposition 1981/82:151 om åtgärder motförsurningen (JoU 1981/82:35, rskr 1981/ 82:321). För det andra är avsikten attutnyttja skatte- och avgiftspolitiken inom energiområdet så att bl. a. enövergång från olja till kol stimuleras. Härvid skall sä långt som möjligteftersträvas fasta prisrelationer mellan kol och olja. I detta sammanhangkommer de särskilda kostnaderna för åtgärder i syfte att minska påverkan pämiljön av koleldade förbränningsanläggningar att beaktas. Ipropositionen (bil. 6 s, 10) utvecklas närmare regeringens syn på vilkauppgifter som bör utföras i fråga om upphandling inom energiområdet. Stathgainsatser krävs enligt propositionen för en sammankoppling mellan användarnasplaner för energiinvesteringar och industrins möjlighet att levererautrastning. För att ett rationellt upphandlingsförfarande och god ekonomi skalluppnås behövs ett samordnat upphandlingsförfarande. Regeringen avser att taupp överläggningar med företrädare för kommunerna och andra tänkbara användareav energiteknik för att närmare diskutera hur ett mer samordnatupphandlingsförfarande kan gä till under iakttagande av den statligaupphandlingsförordningen och vårt lands handelspolitiska åtaganden. Vidarekommer överläggningar att tas upp med de tillverkande företagen för att detskall utrönas vilka möjligheter industrin har att svara för produkdon av denutrastning som behövs. Vidareföreslås i propositionen (bil. 6 s. 12) en ny stödform för att kompletteranuvarande stödformer inom energiområdet och för att undanröja de hinder somkan finnas hos industnn när det gäller att leverera NU 1982/83:18 18 utrastningavsedd för energiområdet. Stödet bör enligt propositionen i flertalet falllämnas i form av lån, eventuellt med villkorlig återbetalningsskyldighet. Fördetta ändamål föresläs som engångsanvisning ett nytt reservationsanslag pä 700milj. Avsiktenär att de förordade åtgärderna i syfte att öka investeringarna inomenergiområdet skall avse . För att säkerställa att dessa åtgärderkommer i gång tillräckligt snabbt avser regeringen att vid bifall tillpropositionen i denna del tillkalla en särskild delegation för att handhafrågor om upphandling inom energiområdet. Delegationen skall utöver deupphandlingsåtgärder som har nämnts också ha dll uppgift att dels fränsina utgångspunkter samråda med oljeersättningsfonden vid dess behandling avbl. a. ärenden om sådant stöd till torveldade anläggningar som föreslås ipropositionen, dels besluta om stöd till sädana investeringar idistributionsanläggningar för Qärtvärme som har berörts. Vidare skallen väsentlig uppgift för delegationen vara att överväga och lämna förslag tilli vilka former fortsatta statliga insatser rörande upphandling inomenergiområdet bör ske. Regeringensförslag kritiseras i partimotionerna från moderata samlingspartiet,och . kommunisterna ger också vissasynpunkter pä de förordade riktlinjerna. Moderatasamlingspartiet betecknar i motion 1982/83:99 regeringens skäl för ett samordnat upphandlingsförfarande som svaga. Förslaget präg las, anför motionärerna, av misstro mot att enskilda företag och kommuner pä egen hand eller i frivillig samverkan kan genomföra också omfattande investeringar. Det är tydligt, säger de, att regeringen vill få en ny möjlighet att utöva påtryckningar på först och främst kommunerna i deras val av energiförsörjningsalternativ. " Omavsikten med regeringens förslag om ett nytt bidrag pä 700 milj. kr. är attstödja företag som erbjuder kommersiellt konkurtenskraftiga produkter saknardet all grand, hävdar motionärerna. Sådana företag kan finansiera en angelägenexpansion på annat sätt. Om däremot tanken är att stödja verksamhet som ännuinte har nått kommersiell mognad är det enligt motionärerna i realiteten frågaom utvecklingsstöd som skall bedömas tillsammans med andra stödformer medmotsvarande syfte. Motionärerna kritiserar regeringen för att ha lämnat enalltför knapphändig motivering för det föreslagna stödet. Icenterpartiets motion 1982/83:114 begärs att skall ansluta sig tillde riktlinjer för åtgärder i fråga om upphandling inom energiområdet som angesi motion 1982/83:112. Det i detta sammanhang aktuella avsnittet icenterpartiets motion går ut på att statens åtgärder skall inriktas på attstödja upphandling som syftar till användning av inhemska bränslen, värmepumparetc, inte ökad användning av kol. Detta innebär enligt motionen attprisrelationema mäste vara sådana att inhemska bränslen gynnas i förhällandetill importerade bränslen såsom kol och olja. Priset pä kol skall NU 1982/83:18 19