bet · G601JoU21 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:21 om subventioneringen av livsmedel (prop. 1982/83:55delvis) I detta betänkande behandlasproposition /83:55 om upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. i dendel propositionen avser åtgärder inom verksamhetsområde(bilaga 4) jämte två i anslutning härtill framförda motionsyrkanden. I proposition 1982/83:55 framläggsförslag om att återställa värdesäkringen av pensioner och andrabasbeloppsanknutna förmåner. Vidare föreslås att beslutet om införande avkarensdagar och andra försämringar i sjukförsäkringen upphävs, att tidigarebeslutade försämringar av arbetslöshetsförsäkringen undanröjs och att beslutetom försämring av statens bidrag till den kommunala barnomsorgen upphävs. Förslag om en höjning av mervärdeskatten ocharbetsmarknadsavgiften framläggs. I fördelningspolifiskt syfte framläggs förslag om enhöjning av subventionerna på baslivsmedel. Dessutom framläggs förslag tillhöjning av de allmänna barnbidragen och flerbarnstilläggen. Beträffande subventioneringen av baslivsmedel berederregeringen tillfälle att ta del av vad som anförts av föredraganden,statsrådet , i bilaga 4 till propositionen. Propositionen har i dennadel överlämnats till jordbruksutskottet för beredning. Propositionen behandlas i vad gäller höjningen avmervärdeskatten av skatteutskottet och i övriga delar av resp. finans-,socialförsäkrings-, social-och arbetsmarknadsutskotten. I mofion 1982/83:110 av UlfAdelsohn m. fl. (m) yrkas, under hänvisning till vad som anförts i mofion1982/83:99 under rubriken , att avvisar vad somföreslås i proposition 1982/83:55 bilaga 4 . I mofion 1982/83:119 av m. fl. (c)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 10), med stöd av vad som anförts i mofion1982/83:112 att därest yrkandet under 9. (att avslår förslaget omhöjd mervärdeskatt) bifalles - avslår förslaget om ökadelivsmedelssubventioner. 1 mofion99 anförs att subventionsgraden otvivelaktigt påverkar konsum- 1 1982/83. JoU1982/83:21 2 tionsnivån av livsmedel. Enligt motionärernas mening fårman dock i detta sammanhang inte glömma bort, att den starka konsumtionsökningi fråga om särskilt animaliska livsmedel som ägde rum främstberodde på den köpkraftsförstärkning som den s. k. överbryggningspolitiken vidmitten av möjliggjorde. Erfarenheterna från livsmedelsområdet ärenligt motionen att statsmakterna måste visa återhållsamhet med åtgärdersyftande till konstlade relafioner mellan producent- och konsumentpriser. Avdet skälet anser motionärerna att livsmedelssubventionerna måsteavvecklas. I mofionen erinras om att det i den moderata partimofionen i januari1982 föreslogs nedskärning av dessa subvenfioner. föreslogs attytterligare neddragning av livsmedelssubvenfionerna ej borde ske förränavvecklingens effekter på såväl konsumenternas konsumtionsmönster somjordbrukarnas avsättningsutrymme för sina produkter blivit belysta.Motionärerna vidhåller denna uppfattning och avvisar således regeringensförslag till ökning av livsmedelssubventionerna. 1 motion 112 avvisar den höjdamervärdeskatten. Av detta följer att några ytterligare medel tilllivsmedelssubventioner inte bör anvisas. Motionärerna yrkar således avslag pådetta förslag. Därest biträder mervärdeskattehöjningen finnermotionärerna dock att det av fördelningspolitiska skäl är rimligt att mildraeffekterna på matpriserna. Regeringens förslag i denna del täcker dock enligtmotionärernas mening bara en del av de ökade matpriser som är en följd av denegna polifiken. Genom beslut den 16 november 1982har utskottet berett finansutskottet fillfälle att yttra sig över proposition1982/83:55 bilaga 4 i frågor som berör detta utskotts beredningsområde. yttrande i ärendet (FiU 1982/83:2 y)återges i bilaga fill detta betänkande. Föreliggande proposition innehållerbl. a. förslag om att i propositionen förordade åtgärder på det socialpolitiskaområdet skall finansieras i första hand genom att mervärdeskatten den 1 januari1983 höjs från fill . Jordbruksministern framhåller i anslutning härtill att desubventionerade baslivsmedlen svarar för en stor del av hushållens utgifter,främst för barnfamiljer och låginkomsttagare. Effekterna av en höjning avmervärdeskatten på dessa livsmedel bör därför enligt jordbruksministernsmening neutraliseras genom att subventionerna på baslivsmedel utökas imotsvarande grad. För detta ändamål beräknar han att det behövs ca 230 milj.kr. Härvid har förutsatts oförändrade marginaler ihandelsledet. JoU 1982/83:21 3 Föratt de utökade subventionerna skall få störst effekt för barnfamiljerna ochlåginkomsttagarna avser jordbruksministern att senare föreslå regeringen attbeloppet främst används för att hålla nere priset på konsumtionsmjölk. Belastningenpå anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område kan, till följd avden ökade subvenfioneringen, beräknas öka med ca 115 milj. kr. Finansutskottetanför i sitt yttrande att det ser det som väl mofiverat att återställa detidigare bidragnivåerna i pensionssystemet, sjukförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och kommunala barnomsorgen. Dessa åtgärder är envikfig förutsättning för att skapa vilja och förståelse för att genomföra deövriga åtgärder som behövs för att vända den ekonomiska utvecklingen. Detstatsfinansiella läget är emellertid sådant att dessa åtgärder som innebärökade offentiiga utgifter måste kompenseras med motsvarandeinkomstförstärkningar. delar den uppfattning som redovisas ipropositionen att finansieringen i första hand bör ske genom en höjning avmervärdeskatten. Utskottet påpekar i sammanhanget att en höjning avmervärdeskatten från till leder fill en allmän höjning av prisnivånmed . Det finns vissa grupper, främst barnfamiljer, som drabbas särskilthårt av en momshöjning. Det finns därför enligt utskottet fog för attkompensera barnfamiljerna genom höjda barnbidrag och genom att ökalivsmedelssubventionerna för att begränsa prisökningarna på baslivsmedel.Livsmedelssubventionerna bör enligt finansutskottet öka med 230 milj. kr.räknat för helår, vilket i konsumentledet kan beräknas motsvara enutgiftsminskning för hushållen med närmare 300 milj. kr. Härigenom undanröjsden effekt på subventionerade baslivsmedel som momshöjningen annars skulle få. Finansutskottettillstyrker att åtgärderna att förbättra ersättningsnivåerna ipensionssystemet, sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, barnomsorgenoch barnbidragen totalfinansieras med en höjning av mervärdeskatten ocharbetsgivaravgiften till arbetslöshetsförsäkringen. Behovet av att åtgärdernatotalfinansieras är enligt utskottets mening så angeläget att detta bör kommatill uttryck i beslut vad gäller dessa utgiftsökningar. Förslagen ipropositionens olika bilagor bör godkännas, antas eller medel anvisas endast pådet uttryckliga villkoret att bifaller förslagen om höjning avmervärdeskatten resp. höjning av arbetsgivaravgiften till arbetslöshetsförsäkringen. Moderatasamlingspartiets, och representanter ifinansutskottet anser att det inte finns skäl att fillstyrka regeringensförslag till förändringar inom pensionssystemet, sjukförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och den kommunala barnomsorgen. Likaså motsätter desig bestämt en höjning av skattetrycket. Representanten för vänsterpartietkommunisterna ansluter sig med vissa jämkningar till huvudparten av regeringensförslag till åtgärder på det socialpolitiska området men förordar I* Riksdagen1982/83. JoU1982/83:21 4 andra finansieringsvägar än en höjning av mervärdeskatten.Enligt vpk bör nu ta ett principbeslut om en differentiering avmervärdeskatten med inriktning bl. a. på att mervärdeskatten på livsmedel sänksoch slopas. finner ufifrån sina synpunkter ingenanledning fill erinran mot att regeringen på sätt jordbruksministern angerföretar en höjning av livsmedelssubventionerna för att motverka de negativaeffekterna av den förordade mervärdeskattehöjningen på de minst bemedladegruppernas reala disponibla inkomster. Som anförs i propositionen bör detliksom hitfills ankomma på regeringen att besluta i hithörande frågor. Vad utskottet här anfört innebär bl. a. att utskottetavstyrker motion 110. Det i propositionen förda resonemanget om höjning avsubventioneringen av baslivsmedlen blir självfallet aktuellt underförutsättning att bifaller regeringens förslag om höjning avmervärdeskatten. Skulle i stället avslå sagda förslag faller den ipropositionen väckta frågan om ökade livsmedelssubventioner. Motion 119påkallar därför ingen ytterligare åtgärd från sida. I nyssnämnda motion görs uttalanden av innebörd att de avjordbruksministern aviserade åtgärderna inte skulle vara fillräckliga för attneutralisera effekterna på baslivsmedlen av en höjning av mervärdeskatten. Utskottet vill i anslutning härtill endast foga denanmärkningen att det givetvis får förutsättas att regeringen uppmärksamt följerdessa frågor och vidtar erforderliga åtgärder för att syftet med den föreslagnahöjningen av livsmedelssubventioneringen skall uppfyllas. Underhänvisning till det anförda hemställer utskottet att beträffandesubventioneringen av baslivsmedel -under förutsättning av bifall tillskatteutskottets hemställan under 1 i betänkande SkU 1982/83:14 - med avslag påmofion 1982/83:110 och motion 1982/83:119 lämnar utan erinran vad ipropositionen anförts. Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), GunnarOlsson (s), (), Kersfin (), (),(), (), (), (vpk),() och (). JoU1982/83:21 5 i , , och (alla m) anser att utskottets yttrande fr. o. m.det stycke på s. 4 som börjar med "finner" ochutskottets hemställan bort ha följande lydelse: kan för sin del inte ansluta sig tillde synpunkter jordbruksministern anför beträffande subventioneringen avbaslivsmedel. Enligt utskottets uppfattning är budgetläget nu så allvarligt atten ytterligare reduktion av livsmedelssubventionerna tvärtom är nödvändig.Detta förhållande illustrerar vilka orimliga konsekvenser som ettsubventionssystem i olika avseenden kan leda till. Således kan man inteförutsätta att val av tillfälle för ändring av subventionernas storlek är ettfritt val utan en tvingande nödvändighet vid ett icke önskvärt fillfälle.Otvivelakfigt påverkar subventionsgraden konsumfionsnivån av livsmedel. Man fårdock i detta sammanhang inte glömma bort att den starka konsumfionsökning ifråga om särskilt animaliska livsmedel som ägde rum främstberodde på den köpkraftsförstärkning som den s. k. överbryggningspohtiken vidmitten av möjhggjorde. Det är denna missriktade politik från dendåvarande socialdemokratiska regeringens sida som såväl producenterna som konsumenternadyrt får betala. Erfarenheterna från livsmedelsområdet visar att statsmakternamåste iaktta återhållsamhet med åtgärder syftande fill konstiade relationermellan producent- och konsumentpriser. a. angivna skäl anser utskottetatt livsmedelssubvenfionerna måste avvecklas. Önskvärt vore att avvecklingen kunde ske då landetsekonomiska tillväxt är stark och då jordbruksnäringen har en sund ekonomiskutveckling baserad på en god produktionsbalans. Sådana förutsättningarföreligger tyvärr inte f. n. Enligt utskottets mening är emellertid enytterligare minskning av livsmedelssubventionerna med 375 milj. kr. utöver vadsom tidigare beslutats ofrånkomlig som ett led i nödvändiga besparingar i detoffentliga utgiftsprogrammet för kommande budgetår. Utskottet delar härvidlagden åsikt som kommer fill uttryck i motion 99. Till denna fråga torde detemellerfid bli fillfälle att återkomma i samband med behandlingen av kommandebudgetproposifion. Utöver vad nu anförts bör någon nedskärning av ifrågavarandesubventioner inte ske förrän konsekvenserna av en avveckling avlivsmedelssubventionerna blir närmare belysta. Förutsättningar för detta är attnödvändiga besparingar kan ske inom andra samhällssektorer och att denekonomiska utvecklingen förbättras. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet ställer sighelt avvisande till de i propositionen redovisade planerna på en ökning avlivsmedelssubventionerna. Utskottet intar således samma ståndpunkt härvidlagsom den som anförs i motion 99 och i den därtill knutna följdmotionen 110. JoU1982/83:21 6 att beträffandesubventioneringen av baslivsmedel med anledning av propositionen och mofion1982/83:119 samt med bifall fill motion 1982/83:110 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. () anser att utskottets yttrande fr.o. m. det stycke på s. 4 som börjar med "finner"och utskottets hemställan bort ha följande lydelse; delar den uppfattning som ,och moderata samlingspartiets representanter anför som avvikandemening till finansutskottets yttrande och som innebär att en höjning avskattetrycket bestämt avvisas. Mot bakgrund härav finner utskottet inte att detfinns anledning för att nu ta upp frågan om en höjning av livsmedelssubventionerna.Detta bör ges regeringen till känna. att beträffandesubventioneringen av baslivsmedel med anledning av propositionen och motionerna1982/83:110 och 1982/83:119 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. (vpk) anser att utskottets yttrande fr.o. m. det stycke på s. 4 som börjar med "finner"och utskottets hemställan bort ha följande lydelse: finner utifrån sina synpunkter ingenanledning till erinran mot att regeringen företar en höjning avlivsmedelssubventionerna för att åstadkomma en nödvändig förbättring i de mestutsatta gruppernas, framför allt barnfamiljernas, ekonomiska situation.Utskottet har således inte heller någon invändning mot att medel för ändamålettas i anspråk från det under avsnitt av budgetenuppförda anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. När det gällermotiveringen för en höjning av livsmedelssubventionerna vill dock utskottetanlägga en något annorlunda syn på frågan än den som kommer till uttryck ipropositionen. Regeringen föreslår att 230 milj. kr. skall användas till ökadelivsmedelssubvenfioner. Mot bakgrund av devalveringen, de aviseradejordbruksavtalen och tidigare upprepade nedskärningar i subventionerna framstårdenna summa som mångfaldigt för liten. Kampen mot de stigandelivsmedelspriserna kommer att bli en huvudfråga framöver. kan dessakomma att stiga med . Detta måste finnas med i en kommande bedömningav livsmedelssubventionernas storlek, oavsett om mervärdeskatten ökas eller ej.I och för sig avvisar utskottet regeringens förslag om en allmän höjning avmervärdeskatten. JoU1982/83:21 7 såväl från fördelningspolitisk som från allmänekonomisk-politisk synpunkt. För att de fördelningspolitiskt orättfärdigaföljderna av mervärdeskatten skall motverkas bör skatten differentieras. Ettsärskilt skäl härför är den allvarliga utvecklingen av livsmedelspriserna.Inriktningen på en skattedifferentiering måste vara att mervärdeskatten pålivsmedel sänks och slopas, att mervärdeskatten icke höjs frånnuvarande nivå på vissa andra oumbärliga varor medan den kan höjas på merumbärliga varor och lyxvaror. Hithörande frågor bereds emellertid avskatteutskottet. Vad utskottet här anfört innebär bl. a. att utskottet tarbestämt avstånd från uttalandena i den moderata partimofionen 99 om en fortsattavveckling av livsmedelssubventionerna. Den tillhörande följdmofionen 110avstyrks således. Utskottet ställningstagande innebär likaså att centermotionen119 avstyrks. att beträffandesubventioneringen av baslivsmedel med anledning av propositionen och med avslagpå motion 1982/ 83:110 och motion 1982/83:119 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. och (båda c) anför:Mervärdeskatten ingår som en betydande del i våra livsmedelspriser. Ändringar idenna skatt medför därför allfid stora ingrepp i de enskilda hushållens ekonomioch betyder ofta mer än prisändringar på hvsmedel till följd avjordbruksavtalen. Enligt vår mening talar starka skäl för att mervärdeskattöver huvud taget inte borde få påverka priset på livsmedel. Den enklaste ochadministrativt billigaste formen för att restituera momsen är utan tvivel detsystem vi nu har med subventionering av vissa baslivsmedel. Om man vill ha bortmomsens snedvridande inverkan på prisbildningen uppnås detta således lättastgenom att de s. k. livsmedelssubventionerna ökas i motsvarande grad. Skullemervärdeskattens inverkan på livsmedelspriserna elimineras på en gång blir detemellertid fråga om en miljardsatsning, som i dagens ansträngda budgefiäge fåranses otänkbar. En uppräkning av livsmedelssubventionerna måste således bli enfråga på lång sikt. Vi har inte förordat en höjning av momsen menskulle ett sådant beslut fattas av ställer vi oss givetvis bakom ettförslag att eliminera momseffekten på vissa livsmedel. JoU1982/83:21 8 1982/83:2 y över proposition 1982/83:55 om upphävande av beslutet omkarensdagar, m. m. socialförsäkringsutskottet,socialutskottet, jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet Beträffande proposition 1982/83:55om- upphävande av beslutet om karensdagar, m. m., jämte motioner vill utskottetanföra följande. Obalanserna i den svenska ekonominhar vuxit sig allt starkare. Budgetunderskottet har sedan mitten av 1970-taletvuxit som andel av BNP från till 1982. Den totala konsumtionen harökat som industriproduktionen i det närmaste stagnerat. Skillnaden itillväxt mellan produktion och konsumtion har kommit till uttryck i ett växandebytesbalansunderskott som finansierats med ökad statlig upplåning. Denstatliga utlandsskulden värderas nu till . Det krävskraftiga ökningar av industriproduktionen och exporten för att motsvara deökade räntekostnaderna. Det krävs nu krafttag för att vända den ekonomiskautvecklingen. Vi måste hålla tillbaka konsumtion och stimulera produktion ochinvesteringar. Åtstramningsåtgärderna måste drabba alla efter bärkraft. Det äremellertid enligt utskottets mening utomordentligt angeläget att debegränsningar som måste vidtas inte belastar de sämst ställda i sarrihället.Det kärva ekonomiska läget får inte tas fill intäkt för att rasera det socialatrygghetssystem som byggts upp i vårt land. Det är tvärtom nödvändigt att värnaom grundtryggheten i ett läge då det krävs åtgärder, som innebär påfrestningarpå stora befolkningsgrupper. Utskottet ser det därför som väl motiverat attåterställa de tidigare bidragsnivåerna i pensionssystemet, sjukförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och kommunala barnomsorgen. Dessa åtgärder är enviktig förutsättning för att skapa vilja och förståelse för att genomföra deövriga åtgärder som behövs för att vända den ekonomiska utvecklingen. Det statsfinansiella läget är emellertid sådant att dessaåtgärder, som innebär ökade offentliga utgifter, måste kompenseras medmotsvarande inkomstförstärkningar. Det är inte ansvarsfullt att tillåta att ensdessa angelägna utgiftsökningar skulle få leda till ytterligare ökat underskotti de offentliga finanserna. Redan tillväxten i räntekostnaderna för de tidigare JoU1982/83:21 9 årens upplåning beräknas bli ca mellan1982/83 och 1983/84. Att låta underskottet växa ytterligare genom att underlåtaatt finansiera nödvändiga utgiftsökningar skulle öka räntebelastningen i framtidenän mer. Vidare skulle de ökade utgifterna fill hushållen, om deinte finansierades, stimulera den inhemska efterfrågan och driva upp denprivata konsumtionen och därmed motverka devalveringens syften. Som utskottet anförtär det nödvändigt att begränsa den inhemska konsumtionsefterfrågan. I annatfall försämras bytesbalansen ytterligare och vägen mot ökad balans blir alltlängre. Devalveringens kortsiktiga effekter innebär vissa påfrestningar påbytesbalansen. Dessa växer till oacceptabel storlek om den inhemska efterfrågansamtidigt tillåts expandera. Enligt utskottets mening kräver således enansvarsfull politik, som syftar fill att understödja devalveringens posifivaeffekter, att utgiftsökningarna finansieras med inkomstförstärkningar. Enligt utskottets mening bör dessa förstärkningar intedrabba en begränsad grupp utan bäras av alla. Det är vidare angeläget attåtgärderna inte bidrar till att försämra den svenska industrins internationellakonkurrenskraft. Utskottet kan mot denna bakgrund dela den uppfattning somredovisas i propositionen att finansieringen i första hand bör ske genom enhöjning av mervärdeskatten. De åtgärder som föreslås inom arbetslöshetsförsäkringenför att förbättra de arbetslösas ekonomiska situation bör finansieras inomförsäkringssystemet med en höjning av avgifterna till arbetsmarknadsfonden. En höjning av mervärdeskatten från fill ledertill en allmän höjning av prisnivån med . Det finns vissa grupper, främstbarnfamiljer, som drabbas särskilt hårt av en momshöjning. Det finns därförenligt utskottet fog för att kompensera barnfamiljerna genom höjda barnbidragoch genom att öka livsmedelssubventionerna för att begränsa prisökningarna påbaslivsmedel. Utskottet fillstyrker mot bakgrund härav förslagen att höjabarnbidragen med sammantaget 750 milj. kr. räknat för helår. Hur fördelningenbör göras mellan en generell bidragshöjning och en höjning avflerbarnstillägget får ankomma på vederbörande utskott att bedöma. Vidare börlivsmedelssubventionerna öka med 230 milj. kr. räknat för helår, vilket ikonsumentledet kan beräknas motsvara en utgiftsminskning för hushållen mednärmare 300 milj. kr. Härigenom undanröjs effekten på subventioneradebaslivsmedel som momshöjningen annars skulle få. Det finns enligt utskottets mening anledning att närmarestudera åtgärdernas totala effekter, framför allt med avseende påkonsekvenserna för statsbudgeten. Enligt propositionen beräknas förslageninnebära ökade utgifter för statsbudgeten och socialförsäkringssektorn medtotalt som helårseffekt. Inkomsterna beräknas till 7,1miljarder kronor. Till den del dessa åtgärder direkt berör statsbudgetenberäknar utskottet att åtgärderna sammantaget leder till en förstärkning mednärmare JoU1982/83:21 10 För ATP-systemet ocharbetslöshetsförsäkringen, som i huvudsak ligger utanför statsbudgeten, beräknastotaleffekten bli ett underskott med . Detsammanlagda resultatet blir således, som även framgår av proposifionen, enskillnad på ca , som motsvarar livsmedelssubventionerna,vilka utgör kompensation för totalfinansieringens effekter. Det bör i detta sammanhang noteras att åtgärderna avseendesjukförsäkringen och folkpensionerna i sin helhet faller på statsbudgeten. 1det begrepp som i den ekonomiska analysen i nationalbudgeterna kallas denkonsoliderade offentliga sektorn ingår de tre delsektorerna stat, kommuner ochsocialförsäkringssektorn. Begreppet staten i detta sammanhang liksom inationalräkenskaperna är en statistisk konstruktion som inte innefattar allmänsjukförsäkring eller erkända arbetslöshetskassor. KAS och folkpensioner inrymsdäremot numera i staten. I propositionen görs uppskattningar av de indirektaeffekterna i form av ökade skatteinkomster. Dessa avser de statliga skatternaoch beräknas till . Kassamässigt tillförs emellertid statenäven kommunalskatterna på förmånerna. Skatterna utbetalas till kommunerna eftersläpning. förstärks därför statsbudgeten meddessa inkomster. En överslagsmässig beräkning av hur statsbudgeten påverkasinnevarande och nästa budgetår utvisar att åtgärderna i stort sett /83 och ger ett kassamässigt överskott på närmare 3 miljarderkronor /84. Överskottet bortfaller , då medel utbetalastill kommunerna till följd av ökat skatteunderlag 1983. Med anledning av vad som sägs imo»'o«7i2 av m. fl. (c) om beräkning av effekterna avmomshöjningen vill utskottet anföra följande. Motionärerna anser attpropositionens beräkning av effekterna är grovt överdrivna. Man jämför medfinansutskottets kalkyler då skattesatsen skulle sänkas lika mycketsom den nu föreslås bli höjd. Effekten härav beräknades då till 3 miljarderkronor. När konsumfionsskattesatsen justeras antas som regel,förutsatt att inte andra åtgärder vidtas som påverkarkonsumtionsbeteendet, att konsumenterna påverkas så att om exempelvis skattensänks ökar konsum-fionsvolymen. Därigenom minskar skattebortfallet jämfört medom konsum-fionen skulle varit oförändrad. antog finansutskottet isina beräkningar att så skedde.