bet · G601NU39 · 1982-12-31 00:00:00 — 26 f.) och som innebar att anslagen, i avvaktan på den nu framlagdaproposifionen, fördes upp med oförändrade belopp för nästa budgetår. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under punkterna B 1 och B 2 anvisatsett förslagsanslag av . resp. ett reservationsanslag av 3 717 000kr. Som anförs i motion 1982/83:2007 (m) bör verksamheten vidstatens industriverk efter hand avvecklas. Utskottet delar motionärernasuppfattning att, som ett första led i neddragningen av verksamheten, det 4 1982/83. NU1982/83:39 30 sammanlagda anslaget till verket för /84bör minskas med 5 milj. kr. Utgångspunkten bör som anförts vara detanslagsbelopp som anges i budgetproposifionen. Det får ankomma på regeringenatt i tilläggsbudget närmare redovisa industriverkets anslagsbehov. Till industriverket bör i avvaktan härpå anvisas ettförslagsanslag av . I allt väsentligt tillstyrks följaktligenmofionen i dessa delar. dels att utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffande anslag till industriverket attriksdagen med anledning av motion 1982/83:2007 yrkandena 6 och 7, mofion1982/83:2228 yrkandena 1 och 2, mofion 1982/83:2229 yrkande 1, mofion1982/83:2230 yrkande 1 och motion 1982/83:2231 yrkande 1, alla i ifrågavarandedel, och med avslag på proposition 1982/83:113 punkt B 1 till : Förvaltningskostnader för /84 anvisar ett förslagsanslagav . Anslag till industriverket (mom. 9) (under förutsättning av bifall till reservation I) (), ChristerEirefelt (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Vidare fillstyrker" och slutar med"industriverkets anslag" bort ha följande lydelse: Förslageti----- (= reservafion 12, s. 29 f.)- . Mot bakgrund härav föreslår utskottet att /84 till industriverket anvisar . varav 23 991 000kr. avser ett förslagsanslag för förvaltningskostnader och . ettreservationsanslag för utredningar m. m. Utskottet kan däremot inte stödja förslaget i motion1982/83:2007 (m) om en ytterligare sänkning av industriverkets anslag. Motionenavstyrks i aktuella delar. dels att utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffande anslag till industriverket attriksdagen med anledning av motion 1982/83:2228 yrkande 1, motion 1982/83:22.29yrkandena 1 och 2, motion 1982/83:2230 yrkande 1 och motion 1982/83:2231yrkande 1, alla i ifrågavarande del, och med avslagpå proposition 1982/83:113punkt B 1 och på motion 1982/83:2007 yrkandena 6 och 7 fill : Förvaltningskostnader anvisar ett förslagsanslag av 27 708 000kr. NU 1982/83:39 31 Information om formgivning (mom. 6) () och () anför: Designutbildningen har, som framgått av vad utskottetanfört, varit föremål för utredning genom statens industriverk (SIND PM1982:20). Industriministern har uppdragit åt verket att i vissa avseendenkomplettera promemorian. Avsikten är att den kompletterade rapporten efterremissbehandling skall utgöra underlag för kommande propositionsarbete. Vikommer från sida att i samband med en ny riksdagsbehandling avfrågan ta ställning till hur de framtida formgivnings-och utbildningsinsatsernabör utformas och kanaliseras. Arbetsmarknadsutskottetsyttrande /83:4 y om överföring av vissa regionalpolitiska frågor m. m. tillstatens industriverk har beslutatinhämta yttrande från arbetsmarknadsutskottet över proposifion 1982/83:113 omverksamheten vid statens industriverk m. m. jämte motioner. De aktuellamotionerna är 1982/83:2228 av m. fl. (m), 1982/83:2229av m. fl. (fp), 1982/83:2230 av m. fl. (c) och1982/83:2231 av m. fl. (vpk). Utskottet tar i sammanhanget också upp yrkande 11 underpunkt 4 i propositionen vilket rör ändrade riktlinjer för vissa former avregionalpolifiskt stöd. Detta yrkande och motsvarande delar av nämndamotioner har hänvisats till arbetsmarknadsutskottet. Av de förslag som förs fram i propositionen finns detanledning för utskottet att beröra - överföring avvissa uppgifter när det gäller handläggning av regionalpolifiskt stöd,investeringsfonder och rådrumsstöd från AMS och regeringen fill nya SIND, - programindelningoch organisation vid nya SIND, - ändradhandläggning av regionalpolitiskt stöd, bl. a. slopande av besvärsrätt, - ändradhandläggning vid ianspråktagande av investeringsfonder samt lagförslag härom, - anslag tillförvaltningskostnader för det nya industriverket och till statsbidrag fillnedläggningshotade företag. Frågan om avslag på proposition 113 I samtliga de inledningsvis nämndamotionerna yrkas avslag på proposition 113. I motionerna 2229 av () och 2230 avArne m. fl. (c) riktas kritik mot att regeringen lägger fram sinaförslag utan sedvanlig remissbehandling. I motion 2229 påpekas att endast tvålänsstyrelser har yttrat sig, länsstyrelserna i och Malmöhuslän, men inget av de tolv län som ligger i stödområdet och som mest berörs avden föreslagna omorganisationen. I motion 1982/83:2228 av StaffanBurenstam m. fl. (m) redovisas moderata samlingspartiets uppfattningatt ett statens industriverk inte NU1982/83:39 (AU 1982/83:4 y) 33 behövs och att tidpunkten för en avveckling av återståendedelar av verket nu är gynnsam. Motionärerna är vidare tveksamma till att inomsamma verk hantera både industri- och regionalpolitik. Dessa bådapolitikområdens mål är enligt motionen svåra att uppnå . Målkonflikter mellan arbetsmarknads- och regionalpolitikentas också upp i motionerna 2229 och 2231. I motion 2229 av m. fl. (fp) pekas påatt riskerna för negativa konsekvenser för regionalpolitiken - och därmed försysselsättningen - är stora om organisationsförändringen genomförs. Detnoteras att i den utredning som föregått regeringens förslag utgjorderegionalpolitiken inte ett självständigt programområde vid industriverket.Detta har ändrats i propositionen, men inga organisatoriska slutsatser dras avdet. Det anförs vidare i motionen att ett centralt mål för regionalpolitiken äratt främja sysselsättningen i eftersatta regioner. I län med storasysselsättningsproblem blir en nära anknytning mellan regionalpolitik ocharbetsmarknadspolitik därför självklar. Det sägs i motionen att uppfattningenatt arbetsmarknads-och regionalpolitiken bör ha en nära anknytning domineradesocialdemokratisk politik fram till regeringsskiftet år 1976.Sysselsättningsproblemen är större än de var och behovet av närasamverkan mellan arbetsmarknads- och regionalpolitiken är i motsvarande gradstörre. Att i ett sådant läge föra över den väsentligaste delen avregionalpolitiken på myndighetsnivå till industripolitiken ter sig enligtmotionärerna svårförståeligt. m. fl. (vpk) framhåller i motion 1982/83:2231att den föreslagna omorganisationen inte kan vara politiskt och funktionelltlämplig, såvitt man inte avser att beröva regionalpolitiken desshittillsvarande syftning och helt underordna den under en teknokratisk versionav allmän industripolitik. Regionalpolitik är ju dock något annat, vida merbrett och mångsidigt än industripolitik. Motionärerna erinrar om att den rentindustriella sidan av det regionalpolitiska arbetet på länsnivå består avbetydligt mer än administrering av stödverksamheten. Regionalpolitikens motivär ju att undanröja ekonomiska och sociala obalanser, att få till ståndfungerande regioner. På länsnivå handlar det om att söka verka för en regionalsamhällsformation, där näringsliv, infrastruktur och geografi befinner sig iett samspel som utvecklas i enlighet med de av uppsattaregionalpolitiska målen, och som i bred bemärkelse förmår bidra till ettanständigt liv för invånarna. En sådan samlad målsättning är, anförmotionärerna, närmast främmande för industriverkets mycket mer specialiseradeoch på regionalpolitiska aspekter i stort sett blottade verksamhet. I mofionenanförs vidare att i proposifionens framställning blir regionalpolitik ett slagsbihang till industripolitiken och sambanden framställs som motsättningsfria ochokontroversiella. Detta är en felsyn. Både mellan region- och industripolitiksamt inom industripolitiken som sådan råder klara motsättningar och konflikter.Dessa har sin politiska och sociala grund. NU 1982/83:39 (AU1982/83:4 y) 34 kaninte avskaffa dem genom riksdagsbeslut, lika litet som man genommyndighetscirkulär kan proklamera harmoni mellan arbete och kapital.Verkligheten är i stället den, att regionalpolitiska mål i påfallande hög gradkommer i motsättning till många drag i den rådande industriella utvecklingen,slutar motionärerna. Itre av de berörda motionerna, nämligen 2228, 2229 och 2230 anförs även pågåendeutredningar som mofiv för avslag på propositionen. Här avses dels utredningenom arbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation, dels utredningen omdet regionalpolitiska stödet till näringslivet. Motionärerna menar attresultaten från dessa utredningar bör föreligga innan ställriing tas tillfrågan om vilken centralmyndighet som skall ha ansvaret för detregionalpolitiska "stödet m. m. Utskottetvill för sin del framhålla att förslagen i proposition 113 som gällerregionalpolitiken inte har den principiella innebörd som anges i motionerna.Avsikten med överföringen av besluten om regionaJpoiifiskt stöd fil! SIND äratt nå samordningseffekter när det gäller handläggning av regional- ochindustripolitiska stöd. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det är möjligt att göra begränsadeförändringar i handläggningen av regionalpolitiskt stöd och frågor rörandeinvesteringsfonderna utan att invänta resultaten av de nämndautredningarna. I.samtliga avgivna motioner tas upp risken för målkonflikter mellan industri-och regionalpolitiken vid en överföring av den regionalpolitiskastödhanteringen från AMS fill SIND. Utskottet vill påpeka att målkonflikterockså finns mellan arbetsmarknads- och regionalpolitiken, t. ex. i fråga omavvägningen mellan kort- och långsiktiga insatser när sysselsättningsproblemskall lösas i en region. Målkonflikterna blir annorlunda vid en ökad anknytningav regionalpohtiken till industripolitiken men de blir med de ändringar avregeringens förslag som utskottet föreslår nedan, enligt utskottets bedömning,inte större. Detfinns anledning att framhålla att anknytningen mellan regionalpolitiken ocharbetsmarknadspolifiken är viktig för en framgångsriksysselsättningspolitik. Behovet av att samordna de arbetsmarknadspolitiska ochregionalpolitiska insatserna är särskilt betydelsefullt på länsnivån därhuvudansvaret för genomförandet av de konkreta åtgärderna oftast ligger.Utskottet noterar att på den här nivån tas besluten när det gäller nu aktuellainsatser i huvudsak av länsarbetsnämnden och , dvs. av två skildaorgan. Trots det fungerar så långt utskottet kan bedöma samordningen mellan dearbetsmarknadspolitiska och de regionalpolifiska åtgärderna väl i länen. Dettabör vara möjligt även vid en ändrad rollfördelning på central nivå. Utskottetutgår därvid ifrån att det samråd som finns mellan SIND och AMS vidbehandlingen av konkreta stödärenden bibehålls även efter den genomfördaorganisafionsändringen och lämpligen sker inom ramen för den parlamentariskt förankrade nämnd vid SIND som utskottet senare i NU1982/83:39 (AU 1982/83:4 y) 35 betänkandet kommer att föreslå. Det bör också påpekas att eftersom propositionens förslagnär det gäller regionalpolitiken främst berör handläggningen av detregionalpolitiska stödet är avsikten med förslaget i propositionen inte attgöra regionalpolitiken underordnad industripolifiken. Utskottet återkommersenare till vissa förslag med anledning av bl. a. motion 2231 för att ytterligaremarkera detta. Utskottet vill också stryka under att den överföring tillSIND av nämnda beslutsfattande som föreslås innebär att regionalpolitikenanslags-mässigt får en dominerande ställning vid SIND. De regionalpolitiskamedel som förvaltas centralt uppgår till ca 700 milj. kr. och de medelsom SIND handhar under innevarande budgetår för nuvarande uppgifter uppgår tillca 550 milj. kr. (inkl. kreditgarantier). Överföringen av de aktuellaarbetsuppgifterna till SIND innebär att ett 60-tal tjänstemän med omfattandeerfarenheter av arbetsmarknads- och regionalpolitik också förs över. Det kannämnas att SIND f. n. har ca 150 anställda. Som sägs i propositionen är detalltså till stor del ett "nytt" statens industriverk som enligtförslaget skall påbörja sin verksamhet . Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet yrkandenai motionerna 2228, 2229, 2230 och 2231 om avslag på proposition 113. Utskottetsställningstagande utgår emellertid från att beslutar om vissa ändringari regeringens förslag vilka utskottet tar upp nedan i anslutning tillbehandlingen av ett antal andrahandsyrkanden i motionerna. Programindelning och organisation vid nya SIND Som framgår av propositionen fårdet nya SIND två huvuduppgifter, nämligen dels att genom industripolitisktstöd, företagsutvecklande insatser och problemidentifierandeutredningsverksamhet främja industrins tillväxtoch omvandling, dels genomregionalpolitiskt finansiellt företagsstöd m. m. bidra till en balanseradregional utveckling. Som förberedelse till en senare övergång tillprogrambudgetering föreslås i propositionen fyra huvudprogram för nya SIND:sverksamhet, nämligen Utredningsverksamhet, Industriell omvandhng och tillväxt,Regional utveckling och Småföretagsutveckling. Det finns anledning förutskottet att kommentera programmen Utredningsverksamhet och Regionalutveckling. Det senare programmet sammanfaller i huvudsak med nuvarande programför motsvarande verksamhet inom AMS, men det sägs i proposifionen att andra uppgifterinom regionalpolitiken än handläggning av regionalpolitiskt stöd bör kunnatillföras SIND. Utskottet vill understryka angelägenheten av att detta sker såatt en bred kompetensuppbyggnad på det regionalpolitiska området kan ske i detnya verket. Utskottet vill här peka på behovet av att resurser avsätts, med ettsjälvständigt ansvar inom verket, för analyser av den regionala utvecklingenoch för uppföljning av att de regionalpolitiska mål NU1982/83:39 (AU 1982/83:4 y) 36 följs som formuleras av länsstyrelserna när det gällerlänen och i övrigt av regering och riksdag. En sådan funktion borde i framtidenockså kunna filiföras uppgifter av beredande karaktär inom länsplaneringen. Det framgår av propositionen att vissa utredningsuppgifterpå det regionalpolitiska området skall ingå i programmet Utredningsverksamhet.Utskottet menar för sin del att samma principer bör följas vid programindelningnär det gäller utredningsverksamheten som i fråga om finansiellt stöd. Detinnebär att den del av utredningsverksamheten som avser regionalpolitiskafrågor bör ingå i programmet Regional utveckling. Det finns flera skäl för ettsådant synsätt. Ett är att få en bättre insyn över den kompetensuppbyggnad inomnya SIND som utskottet i likhet med proposifionen förordar. Ett annat skäl äratt en samlad bedömning av hela det regionalpolitiska området skall kunnagöras, inte minst vid behandlingen av dessa frågor i . Det anfördainnebär inte att utskottet har erinringar mot att utredningsverksamhetenorganisatoriskt förs samman till en enhet inom nya SIND. Vad utskottet här anfört om utredningsarbetets inriktninginom nya SIND och om omfattningen av programmet Regional utveckling börregeringen underrättas om. Vad som i övrigt föreslås i propositionen i anslutningtill programmet Utredningsverksamhet ullstyrks av utskottet i den omfattningförslagen ligger inom utskottets ansvarsområde. Detta gäller även breddningenav verksamheten inom för forskning om regional utveckling (ERU)fill att också omfatta vissa industripolitiska problemställningar. Utskottetvill emellertid stryka under att detta inte får innebära en nedprioritering avforskningsinsatserna på det regionalpolitiska området. Det anförs i propositionen att det som skiljer deindustri- resp. regionalpolitiska insatserna bör markeras genomprogramuppbyggnaden, vilken berörts ovan, medan det som förenar bör få sittgenomslag i organisationsuppbyggnaden. Ett resultat av detta synsätt är attfrågor rörande finansiellt stöd inom programmen Industriell utveckling ochomvandling och Regional utveckling samlas i en enhet. I fråga om organisationenföreslås vidare att det skall finnas en samrådsgrupp eller ett utskottbestående av bl. a. styrelsens partsrepresentanter för att behandla frågorrörande regionalpolitiskt stöd. Det föreslås framgå av det nya verketsorganisafion att en sådan samrådsgrupp skall finnas. m. fl. (c) anför i motion 2230 attregionalpolitiken skall vara väl förankrad i de regioner som erfordrar stöd.Det måste därför finnas en starkt decentraliserad organisation. Grundvalen iden organisationen är länsstyrelserna och de regionala utvecklingsfonderna. Ifråga om den centrala organisationen framhåller motionärerna att den bör ha enstark och självständig prägel. Organisatoriskt bör detta tryggas genom ensärskild lokaliseringsdelegation med parlamentarisk förankring. Det anförsvidare i motionen att SIND nu har en mycket bräcklig regionalpolifisk kompetens NU1982/83:39 (AU 1982/83:4 y) 37 samt att en överföring av verksamheten till SINDförutsätter att regionalpolitiken ges en också i organisatoriskt avseendesjälvständig och stark plats inom SIND vilket inte sker i propositionen. Utskottet har redan ovan i anslutning tillprogramindelningen av nya SIND:s verksamhet strukit under betydelsen av att detsker en bred kompetensuppbyggnad på det regionalpolitiska området. När detgäller yrkandet om att regionalpolitiken bör ges en i organisatoriskt avseendesjälvständig och stark plats inom det nya verket är det utskottets uppfattningatt den enhet inom det nya verket som skall handha finansiellt företagsstöd fårsin tyngdpunkt på det regionalpolitiska området. Detta blir en följd av denbetydande överföring av personal från AMS till nya SIND med regionalpolifiskbakgrund som kommer att ske, men också av storleken på de anslag förregionalpolitiska ändamål som enheten skall hantera. Några påpekanden i frågaom det nya verkets interna organisation utöver vad utskottet tidigareföreslagit rörande en funktion inom verket för uppföljning av deregionalpolitiska målen m. m. är enligt utskottets mening inte nödvändigt föratt ge regionalpolifiken en stark ställning i nya SIND:s verksamhet. När det gäller förslaget i motion 2230 om att enparlamentarisk nämnd skall knytas fill nya SIND för att stärkaregionalpolitiken vill utskottet erinra om att det i proposifionen föreslås atten samrådsgrupp av det slag som finns vid AMS för behandling avregionalpolitiskt stöd skall inrättas även vid det nya verket, bestående av bl.a. styrelsens partsrepresentanter. Utskottet kan för sin del tillstyrka attdenna samrådsgrupp utvidgas till en parlamentariskt förankrad nämnd. Ett ökat politiskt inflytande över de regionalpolitiskabesluten skulle också tillgodose synpunkter i motion 2231 av m. (vpk) där slopandet av besvärsrätten enligt propositionens förslag ikombination med ökad delegering av beslut om regionalpolitiskt stöd fårkonsekvenser på den politiska strukturen som man är tveksam till. Följden avförslagen i propositionen leder enligt motionärerna till en förstärkning avämbetsverksnivån på klar bekostnad av regeringsnivån. I prakfiken leder dettatill en försvagning även av länsorganens roll. Den parlamentariska kontrollenförsämras. Vad som i grunden är ett politiskt ansvar förvandlas till ettformellt och administrativt. Länsnivåns möjligheter till kontakt i regionalpolitiskafrågor med regeringsnivån försvåras. Enligt motionärerna utvecklas ettförvaltningsansvar på centrala områden av polifiken, oberoende av ochoåtkomligt för . Utskottet har förståelse för dessa synpunkter ochtillstyrker därför som sagts ovan att en parlamentariskt förankrad nämnd, tillikamed företrädare för parterna på arbetsmarknaden, knyts till nya SIND förbehandling av regionalpolitiska frågor som ligger inom verkets ansvarsområde.Nämnden bör tillsättas av regeringen. Det ankommer på regeringen att närmareange ansvarsfördelningen mellan verkets styrelse och den föreslagna nämnden. NU1982/83:39 (AU 1982/83:4 y) 38 med beaktande av de syften med nämnden som utskottet harbeskrivit ovan. Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna 2230 och2231 bör ges regeringen till känna. Handläggningen av regionalpolitiskt stöd Förslagen i propositionen när detgäller handläggningen av det regionalpolitiska stödet innebär dels attbesvärsrätten över den centrala myndighetens beslut slopas, dels ättytterligare uppgifter delegeras från regeringen till denna myndighet. Detgäller beslut om offertstöd inom vissa ramar samt förhandsbesked till sökandeom en verksamhet är berättigad till regionalpolitiskt stöd. Vidare föreslåsatt visssa särskilda insatser som är beroende av användning avregionalpolitiskt stöd förs över från industridepartementet till nya SIND. a. lokaliseringssamråd med företag inom den privata service- ochtjänstesektorn. Alla de tidigare nämnda mofionerna tar upp frågan omborttagandet av besvärsrätten när det gäller den centrala myndighetens beslutom regionalpolitiskt stöd. I motion 2228 av m. (m) anförs att motionärerna inte är övertygade om det riktiga i att inskränkarätten för enskilda att anföra besvär på det aktuella området. De föreslårdärför att frågan om slopande av besvärsrätten blir föremål för en förnyad ochmera ingående prövning. m. fl. (fp), motion 2229 och ArneFransson m. fl. (c), motion 2230, framhåller besvärsrätten till regeringenmåste bibehållas. Detta innebär enligt den senare motionen en garanti för atten samlad översiktlig bedömning av de regionalpolitiska insatserna i en regionsker. Denna besvärsrätt är särskilt viktig om en omfattande omorganisationskall ske och nya rutiner skapas. Den kompetens som finns på detta område iindustridepartement och AMS förs inte över till SIND. Även i motion 2231 av m. fl. (vpk) förs framinvändningar mot att besvärsrätten i här aktuella fall slopas. Bakgrunden äratt kombinationen av ökad decentralisering från regeringen till nya SIND ochett slopande av besvärsrätten sägs minska den politiska kontrollen ochansvarigheten. Motionärerna anmärker dessutom att rätten att besvära sig hosregeringen i stödärenden inte bara är en administrativteknisk fråga. Så mångaär de kontroversiella stödärendena knappast, att det inte kan vara mödan värtatt behålla möjligheten att få dem prövade av en politiskt och parlamentarisktansvarig instans. Utskottet stödjer yrkandena i nämnda motioner om atträtten att anföra besvär över den centrala myndighetens beslut omregionalpolitiskt stöd bör bibehållas. Därmed garanteras som sägs i motion 2230att en samlad översiktlig bedömning av de regionalpolitiska insatserna i enregion sker. Åven den politiska kontrollen och ansvarigheten blir därmedoförändrad, vilket krävs i motion 2231. NU1982/83:39 (AU 1982/83:4 y) 39 Utskottet vill påpeka i anslutningtill motionerna 2230 och 2231 att även om det endast är enskilda som f. n. kanöverklaga den centrala myndighetens beslut om stöd, har skälen till bifall tillbesvären såvitt utskottet kan bedöma ofta haft andra utgångspunkter än denenskilde sökandens rättsskydd, nämligen främst en annan bedömning av behovet avinsatser i en viss region. Mot bakgrund av vad här sagts bör det vara enuppgift för utredningen om det regionalpolitiska stödet till näringslivet attnärmare överväga hur besvärsrätten i detta sammanhang mera långsiktigt börutformas. Vad utskottet här anfört om bibehållande av besvärsrättenöver central myndighets beslut om regionalpolitiskt stöd bör regeringenunderrättas om. Förslaget i propositionen att ansvaret för flyttningsstödtill arbetskraft som flyttar till stödområdet skall ligga kvar på AMS samt attmotsvarande ändringar görs i berörda kungörelser möter ingen erinran frånutskottets sida. Åven de förslag till ändringar i handläggningen av detregionalpolitiska stödet som förs fram i propositionen godtas av utskottet medundantag för slopandet av besvärsrätten. Med det sagda överlämnar arbetsmarknadsutskottet underförutsättning av näringsutskottets medgivande hemställans punkt 11 ipropositionens avsnitt 4 till näringsutskottet.