bet · G601TU15 · 1982-12-31 00:00:00 — De förluster som SJ redovisat under en följd av år beror bl. a.på att flera av affärsbanorna nu varaktigt lämnar betydande underskott. Medtanke på det angelägna i att få till stånd ett funktionellt sammanhängandejärnvägsnät på vilket kan bedrivas en rationell trafik tillstyrker utskottetföredragandens förslag att flytta över och elva ytterligare bandelartill det ersättningsberättigade nätet. Ersättningsbehovet till SJ för driftenav det ersättningsberättigade nätet ökar därmed med 240 milj. kr. Av utskottets ställningstagande följer att motion 1982/83:297(c) avstyrks i denna del. Utskottet vill i likhet med föredraganden understrykaatt någon risk för nedläggning av persontrafiken inte föreligger eftersom deöverförda banorna fortfarande kommer att tillhöra riksnätet. Det innebär attuppställda krav beträffande banstandard, tåghastigheter m, m. fortfarandeskall gälla. Själva överföringen till det ersättningsberättigade nätet innebär,enligt utskottets mening, i sig inte någon försämrad servicegrad. Till följd av den föreslagnafinansiella rekonstruktionen kommer enligt vad utskottet erfarit SJ:s resultatunder nästa budgetår att förbättras med ca 710 milj. kr. enligt följande.Nedskrivningen av statskapitalet och uppskrivningsfonden får till följd attSJ:s avskrivningar och förräntningskrav minskar med ca 600 milj. kr. SJ anvisasdessutom ytterligare ca 480 milj. kr. över anslaget Ersättning till SJ förvissa tjänster främst till följd av förslagen om överflyttning av vissa banorfrån affärsbanenätet till det ersättningsberättigade nätet och att ersättningentill SJ för rabattätgärder i persontrafiken skall anvisas över detta anslag.Den nuvarande formen för kostnadsavlastning för SJ:s lågpriser upphör däremot,vilket betyder att avskrivningarna och förräntningskravet ökar med ca 370 milj.kr. (600 milj. kr. -1-480 milj. kr. - 370 milj. kr. Utskottet vill i sammanhanget understryka attnedskrivningen av SJ:s kapital måste betraktas som en engångsåtgärd som syftartill att skapa förutsättningar för SJ att undvika underskott i verksamheten.Det betyder att SJ fortsättningsvis måste göra noggranna lönsamhetsbedömningarav sina investeringsprojekt. Om SJ underlåter att göra sådana bedömningar ärrisken stor att SJ åter kommer att redovisa förluster medtanke på de stora investeringsbelopp som verket disponerar över. Detta kanenligt utskottets mening inte accepteras. SJ skall således även fortsättningsvis drivas efterföretagsekonomiska principer. Som framhålls i propositionen kan dock även iframtiden komma att aktualiseras investeringar i järnvägssystemet som av olikaskäl kan anses önskvärda men där den företagsekonomiska lönsamheten ärotillräcklig. I likhet med föredraganden anser utskottet att samhällsekonomiskabedömningar av olika investeringsobjekt bör göras av riksdag och regering isamband med budgetarbetet. TU1982/83:15 23 2.1.2 Nuvarande kostnadsavlastning för SJ:s lågpriser m.m. Utskottet har ingen erinran mot vadföredraganden anfört om nuvarande kostnadsavlastning för SJ:s lågpriser m. m.Det betyder att SJ för nästa budgetår bör erhålla 240 milj. kr. förrabattåtgärder i persontrafiken, varav 100 milj. kr. avser pensionärs- ochstuderanderabatter och 140 milj. kr. Målet är att densistnämnda ersättningen skall avvecklas . För att uppnå enklar redovisning av lågprissatsningens effekter på statsbudgeten börersättningen till SJ tas upp som en delpost under anslaget Ersättning tillstatens järnvägar för vissa tjänster. Utskottet tillstyrker vidare att 33,4milj. tas upp under detta anslag, för vissa åtgärder vidjärnvägskorsningar. 2.1.3 Prövnings- och ersättningsregler för lokal ochregional persontrafik I modon 1982/83:1927 (m) framhållsatt en förnyad prövning av omfattningen av det ersättningsberättigade nätet ärnödvändig. Den bör syfta till att sådana bandelar läggs ned vilka utgör en storekonomisk belastning. Utskottet ansluter sig för sin deltill föredragandens uppfattning att en klarare handläggningsordning bör skapasför prövning av persontrafiken på de trafiksvagaste bandelarna. Den oklarhetsom råder om olika bandelars framtid har försvåratinvesteringsplaneringen både för SJ och länshuvudmännen. Det är enligtutskottets mening naturligt att länshuvudmännen har ansvaret för persontrafikpå järnväg som är av lokal och regional karaktär och att de också har ett visstekonomiskt ansvar för denna trafik. Därmed skapas förutsättningar för ensamordnad trafik i de olika länen. En sådan ordning överensstämmer också välmed intentionerna trafikpolitiska beslut. Mot den angivna bakgrunden tillstyrker utskottet förslageti propositionen att lånshuvudmännen skall ha tagit ställning till om de vill hakvar lokal och regional persontrafik på järnväg före utgången av samtatt regeringsbeslut om nedläggning skall tas i så god tid att SJ kan upphöramed trafiken senast den 1 juli 1985.1 de fall huvudmännen vill behålla trafikenpå järnväg skall de uppta förhandlingar med SJ om de finansiella villkoren. Utskottets ställningstagande innebär att en prövning avdet ersättningsberättigade nätet kommer till stånd. Ett sårskilt uttalandefrån sida att så bör ske är därför obehövligt varför motion1982/83:1927 (m) i denna del bör lämnas utan åtgärd från sida. I motion 1982/83:297 (c) framhållsatt förhandlingarna om finansieringen av trafiken på de banor som skall varaföremål för nedläggningsprövning bör föras av SJ och länshuvudniännen utanmedverkan från iransportrådei. Det finns inte heller enligt motionärerna någotskäl att ange separata datum för TU1982/83:15 24 de olika banorna, utan det räcker att ange att samtligaställningstaganden skall vara klara under år 1984.1 de fall någon uppgörelse dåännu ej kommit till stånd bör frågan föras upp på regeringsnivå för slutligtavgörande. I motion 1982/83:777 (vpk) framhålls att transportrådetvid nedläggningsprövning av persontrafiken på järnväg ofta framlägger fögaobjektiva och ibland felaktiga faktaredovisningar varvid inte sällanjärnvägstrafiken framställs i en negativ dager och busstrafiken i en positivsådan. Motionären anser att detta förhållande kan förklaras med vissaoklarheter i instruktionen för rådets agerande i samband med nedläggningsprövningav järnvägstrafik. Vidare framhålls i motionen att det i olika sammanhang harpåpekats att rådets sammansättning bör ses över. I motion 1982/83:1938 (c) framhålls att det inte finnsnågra skäl som motiverar transportrådets engagemang i de förhandlingar somskall föras mellan länshuvudmännen och SJ. Det framhålls vidare att den översynav kungörelsen om statliga bidrag till kollektiv busstrafik som görs i kommunikationsdepartementetinte får leda till ökad detaljreglering för huvudmännen. Utskottet finner det naturligt atttransportrådet, som har en motsvarande uppgift , deltar i prövningenav den framtida persontrafiken på järnväg på det sätt som föredragandenföreslår. Därigenom torde en samordning av kollektivtrafiken i olika länlättare kunna åstadkommas och resurskrävande dubbelinvesteringar uridvikas. En viktig uppgift för transportrådet bör enligt utskottetsmening vara att se till att förhandlingarna mellan SJ och länshuvudmännenupptas , att de genomförs utan dröjsmål samt att de angivnatidsgränserna inte överskrids. Enhgt utskottets mening bör rådet inte delta iförhandlingarna mellan SJ och länshuvudmännen. Om dessa förhandlingar ledertill en uppgörelse om fortsatt trafik, utgår utskottet från att transportrådetinte behöver anmäla detta för regeringen. Om däremot förhandlingarna inte ledertill en överenskommelse, skall detta redovisas för transportrådet som börtillse att förhandlingarna förts i enlighet med de av statsmakterna angivnariktlinjerna. Genom kontakter med berörda parter bör transportrådet dllse atten förnyad prövning av förhandlingsunderlag kommer till stånd. Detta innebärenhgt utskottets mening att rådets uppgift skall vara av medlande ochförmedlande karaktär. Om denna förnyade prövning inte leder till enöverenskommelse ankommer det på transportrådet att till regeringen lägga framförslag beträffande den fortsatta trafiken. Utskottet förutsätter att detunderlagsmaterial som används vid bedömningen av framtida järnvägsdrift är aktuelltoch rättvisande. Den i motion 1982/83:1938 (c) refererade översynen avstatsbidragssystemet till kollektivtrafiken är ännu ej klar. Avbudgetpropositionen framgår att realiserandet av eventuellt mer genomgripandeförslag inte bör ske förrån TU1982/83:15 25 samtliga län i landet bildat länshuvudmän och kommit igång med trafiken. Utskottet anser att resultatet av översynen bör avvaktas. Av utskottets ställningstagande följer att motionerna1982/83:297 (c) i denna del, 1982/83:777 (vpk) och 1982/83:1938 (c) avstyrks. Beträffande riktlinjerna förlänshuvudmännens ersättning ull SJ om tågtrafiken skall bibehållas har följandemotionsyrkanden framförts. I motion 1982/83:297 (c) yrkas att ett bidrag införs tilllänshuvudmännen på . per tågkilometer för tre dubbelturer måndag-fredagoch två dubbelturer i de fall de övertagit betalningsansvaret fördriften av viss tågtrafik. Enligt motionärerna neutraliseras därigenom det förtåget mycket negadva systemet att huvudmannen, om en bana läggs ned, får bidragtill busstrafik men får stå för hela driftkostnaden och en del avinfrastrukturkostnaden om banan bibehålls. I motion 1982/83:608 (vpk) yrkas att därest linjerna Växjö- och - inte tillförs riksnätet villkoren för ettövertagande skall vara synnerligen gynnsamma för länshuvudmännen. Enligtmotionen finns det anledning att skapa fördelaktiga villkor för huvudmannen omjärnvägstrafiken lokalt/regionalt skall ombesörjas av denne. Hänsyn bör tastill den kraftiga subventionering som all landsvägstrafik åtnjuter ochsom inte har någon motsvarighet vid järnvägstrafik. I motion 1982/83:1927 (m) framhålls attdriftersättningssystemet för olönsam järnvägstrafik bör ändras så attsatsningar i det ersättningsberättigade nätet uppmuntras och SJ får möjlighetatt behålla de vinster som kan erhållas genom en effektivare trafik. Utskottet har i det föregåendeanslutit sig till föredragandens förslag att länshuvudmännen skall ha ansvarför persontrafik på järnväg som är av lokal och regional karaktär samt att deockså skall ha ett visst ekonomiskt ansvar för denna trafik. Därigenom fårlänshuvudmännen ett samlat ansvar för all kollektivtrafik inom sitt område varesig det gäller tåg eller buss. Det är enligt utskottets mening viktigt att riktlinjernaför länshuvudmännens ersättning till SJ, för de fall de önskar bibehållajärnvägstrafiken, utformas på ett sådant sätt att den samhällsekonomiskt bästatrafiklösningen väljs. Hänsyn bör därvid tas till de skilda förutsättningar sområder mellan olika bandelar. Såsom föredraganden framhåller bör grundprincipen vara denatt SJ skall erhålla en ersättning som motsvarar särkostnaderna samt ett vissttillägg för täckning av de gemensamma kostnaderna på resp. bandel. Enutgångspunkt bör vidare enligt utskottet vara att huvudmännens ersättning tillSJ inte skall överstiga den totala ersättning SJ i utgångsläget får förpersontrafiken på berörda bandelar. Om länshuvudmannen väljer att föra över trafiken frånjärnväg till buss utgår ett särskilt bidrag. Enligt motion 1982/83:297 (c)innebår detta bidrag att busstrafiken ges en konkurrensfördel gentemotjärnvägen. Utskottet vill med anledning häravframhålla följande. I de fall huvudmannen vill behålla persontrafiken på ennedläggningsprövad bandel, ankommer det enligt propositionen på statsmakternaatt tillhandahålla erforderliga resurser i form av investeringar ejlerförstärkt underhåll för att en tillfredsställande standard på banan skall kunnaupprätthållas. Det betyder att staten tar på sig det ekonomiska ansvaret förförnyelse av exempelvis underbyggnad, räls, mötesspår, slipers, befintligakontaktledningar och stolpar samt perronger. Normalt underhåll som krävs förresp. bandel bör dock betalas av länshuvudmannen. Kostnaderna för dettaunderhåll torde dock i flertalet fall uppgå till endast blygsamma beloppeftersom godstrafiken svarar för ett betydligt större slitage än persontrafiken.Utskottet vill i likhet med föredraganden understryka att statens insatsermåste stå i rimlig proportion till de tjänster som köps av huvudmannen och dentid under vilken SJ skall utföra trafiken. Utskottet utgår vidare från att regeringen vid den närmareutformningen av riktlinjerna beaktar att de gemensamma kostnaderna på de banorsom skall nedläggningsprövas ofta är betydligt lägre än vad som eljest ärfallet i SJ:s persontrafik. Detta hänger delvis samman med att investeringar iersättningsberättigade järnvägslinjer inte tillförs statskapitalet. Huvudmännenbör därför vid avtal om fortsatt persontrafik på järnväg bl. a. inte belastasmed kapitalkostnader för redan gjorda eller kommande investeringar i SJ:sbannät. I sammanhanget bör också erinras om att i vissa fallstatsbidrag i form av s. k. vägmilsersättning kan utgå för sådan järnvågstrafiksom har utpräglat lokala och regionala trafikuppgifter. Detta förutsätter dockatt länshuvudmannen har bestämmanderätten över trafikens omfattning ochuppläggning och tar det ekonomiska ansvaret för denna trafik samt att trafikenryms inom det maximiantal turer med kollektiva trafikmedel som ärstatsbidragsberät-tigade. Utskottet finner att föredragandens förslag att föra överansvaret för den lokala och regionala tågtrafiken på det ersättningsberättigadebannätet till länshuvudmannen innebär att vägmilsersåttningen kan få betydelseför möjligheterna att bibehålla sådan trafik på järnväg i de falllånstrafikbolagen så önskar. Vad som i det föregående anförts om statsmakternas ansvarför banstandarden, om riktlinjerna för huvudmännens ersättning till SJ och omden s. k. vägmilsersåttningen innebär, enligt utskottets mening, att rimligkonkurrensneutralitet skapas mellan busstrafik och tågtrafik. Länshuvudmannenfår därmed möjlighet att, med samhällsekonoiriiska utgångspunkter, välja dettrafikalternativ som bäst gagnar regionens invånare. nu anfört bör av ges regeringen till känna. Utskottet år inte berett att. såsom yrkas i motion1982/83:608 (vpk), förorda att villkoren för ett övertagande av vissa banorskall vara sårskilt gynnsamma för länshuvudmännen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet i denna del motionerna TU1982/83:15 27 1982/83:297 (c) och 1982/83:608 (vpk). Syftet med modon1982/83:1927 (m) i denna del synes till väsentlig del tillgodosett varför denbör lämnas utan åtgärd från sida. I motion 1982/83:470 (c) yrkas attSJ skall vara skyldigt att redovisa beräkningar som ligger till grund föreventuella nedläggningar och försämringar av trafiken. Enligt förslaget i propositionen bör SJ sä långt möjligtvid förhandlingarna med huvudmännen redovisa intäkts- och kostnadsförändringarsom beräknas uppstå om avtal träffas. Redovisningen av kostnader för särskildaresurser skall ske enligt av SJ och huvudmännen på förhand överenskomnaprinciper. Huvudmännen skall ha rätt att granska redovisningen och detunderlagsmaterial som ligger till grund för den. För att de angivna riktlinjerna för huvudmännensersättning till SJ skall kunna följas är det enligt utskottets meningnödvändigt att huvudmännen ges god insyn i SJ:s beräkningsunderlag. Motbakgrund av vad föredraganden anfört i frågan förutsätter utskottet att såkommer att ske. Syftet med yrkandet i motion 1982/83:470 (c) synes därmed varatillgodosett varför det kan lämnas utan särskild åtgärd från sida. I motion 1982/83:985 (m) yrkas attregeringen skyndsamt utreder hur en fördelning skall ske på samhällsekonomiskgrund av kostnaderna för lokaliågtrafik, varvid även skall övervägasianspråktagande av AMS-medel för vissa förbättringsåtgärder. Den i propositionen föreslagna handläggningsordningeninnebär att SJ skall redovisa resultatet av förhandlingarna med huvudmännentill transportrådet. Eventuella nedläggningsbeslut fattas av regeringen.Enligt utskottets mening betyder denna ordning att samhällsekonomiskakonsekvenser av det slag motionären framhåller kommer att beaktas. Underhänvisning till det anförda bör motionen lämnas utan åtgärd från riksdagenssida. I motion 1982/83:1408 (fp)framhålls att lånstrafikbolagen bör få viss betänketid innan statens bidragtill tåg och busstrafik dras in och att det bör vara möjligt förlänstrafikbolagen att själva finansiera rullande materiel samt vissa fastaanläggningar. Utskottet anser att den nya handläggningsordningen sominnebär att länshuvudmännen skall ha tagit ställning till frågan ompersontrafikens framtid senast före utgången av , ger huvudmännentillräckligt rådrum. Denna ordning innebär vidare att länshuvudmännen självakan medverka i finansieringen av rullande materiel och fasta anläggningar. SJoch huvudmännen kan avtala om sådan finansiering samt formerna för denna. Dennamöjlighet är dock begränsad till att omfatta tåg och fasta anläggningar i ettfrån övrig trafik avskilt system. På en nedläggningsprövad bandel ankommer detpå statsmakterna att svara för investeringar eller förstärkt underhåll för atten tillfredsställande standrad skall kunna upprätthållas. TU1982/83:15 28 Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionen bör lämnas utan åtgärd från sida. Enligt trafikpolitiskabeslut skall persontrafiken på riksnätet behållas under överblickbar framtid.Avgränsningen av riksnätet gjordes för att skapa förutsättningar förlångsiktiga investeringar i syfte att öka järnvågens attraktivitet. Vid övervägandenavilka banor som skulle tillföras riksnätet beaktades en rad faktorer. Hänsyntogs till möjligheterna att passa in en framtida järnvägs- och/ellerlandsvägstrafik i ett rationellt utformat trafiksystem. Trafiksäkerhet, miljö,tidsåtgång och bekvämlighet för resenärerna beaktades liksom regional- ochnäringspolitiska effekter. De i riksnätet ingående banorna bedömdes utgörabetydelsefulla länkar i interregionala eller internationella förbindelser ellerförbinda primära centra med stambanorna. I likhet med föredraganden anser utskottet att det riksnätsom fastställdes i det trafikpolitiska beslutet var välavvägt. Behov av vissa justeringar har dock uppkommit. Utskottet tillstyrkerdärför förslagen i propositionen att bandelarna ochLandskrona-Kävlinge förs till riksnätet medan bandelen Landskrona-Billebergautgår ur detsamma. Enligt propositionen kan ändrade förhållanden ävenfortsättningsvis motivera smärre justeringar av riksnätet. Utskottet somförutsätter att transportrådet skyndsamt prövar dessa frågor vill för sin delinte utesluta att ytterligare bandelar kan komma att tillföras riksnätet. Utskottet har tidigare förordat att skallundantas från nedläggningsprövning under ett första skede. Detta innebär,tillsammans med de föreslagna justeringarna av riksnätet, attnedläggningsprövningen till en början kommer att omfatta ca 2 070 bankilometeratt jämföra med det bannät om som skullenedläggningsprövas enligt trafikpolitiska beslut. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attföljande motionsyrkanden om intagning i riksnätet av resp. bandelar bör lämnasutan åtgärd från sida. Det gäller motionerna 1982/83:297 (c) yrkande 14 i dennadel om samt bibanorna , ochHoting-Forsmo, 1982/83:1435 (vpk) yrkande 2 i denna del om helainlandsbanesystemet, 1982/83:773 (c) om och järnvägslinjernaMellerud-Årjäng-Arvika, och Kil-Deje-Daglösen, 1982/83:978 (c) ominlandsbanan samt bibanorna och , 1982/83:1586(c) i denna del om , väslerdalsbaruui ochjärnvägslinjen , 1982/83:609 (vpk, s, m, c) om järnvägslinjenForsmo-Hoting. 1982/83:207 (c) i denna del om TU1982/83:15 29 järnvägslinjen , 1982/83:208 (c) yrkande 1och 1982/83:603 (m) i denna del om järnvågslinjen , 1982/83:243 (c)i denna del om järnvägslinjen , 1982/83:1432 (m) omjärnvägslinjerna och , 1982/83:466 (c) omjärnvägslinjen , 1982/83:468 (c) i denna del omjärnvägslinjen , 1982/83:608 (vpk) i denna del omjärnvägslinjerna och samt iriotion 1982/83:471(c) om järnvägslinjen . Detsamma gäller motionerna 1982/83:618 (s) om,järnvägslinjerna och , 1982/83:624 (s, m, c.fp, vpk) om järnvägslinjen Bjärka/, 1982/83:971 (c) i denna delom järnvägslinjerna , , Gårdsjö-Håkantorpoch (Forshem)-. 1982/83:1069 (s) om järnvägslinjen ,1982/83:984 (vpk) om järnvägslinjen samt slutligen motion1982/83:1953 (vpk) i denna del om järnvägslinjen . I motion 1982/83:297 (c) yrkas vidare att bandelenBoden-Haparanda skall tillföras riksnätet. Föredraganden föreslår att så sker,varför inte heller detta yrkande bör föranleda någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. 2.1.5 Övriga frågor beträffande riktlinjer för SJ:sverksamhet Enligt propositionen är det, medhänsyn till den betydelse för berörda landsändar som den interregionalatrafiken har på de trafiksvagaste bandelarna, väsentligt att denna trafiksfortbestånd tryggas. Föredraganden anser därför att staten genom ramar bör angeomfattningen av de tjänster som SJ skall utföra. Regeringen kommer senare attge SJ i uppdrag att komma in med förslag till det interregionalatågutbudet på de trafiksvaga bandelar som ingår i riksnätet. På grundval avdetta förslag skall regeringen fastställa ramar för antalet interregionala tågpå varje bandel. Utskottet vill för sin del understryka betydelsen av attstatsmakterna preciserar omfattningen och inriktningen av de tjänster man villköpa av SJ. Förslagen i propositionen tillstyrks därför i denna del. Därigenomskapas garantier för den interregionala trafikens fortbestånd på de trafiksvagabandelar som tillhör riksnätet som SJ ges incitament att öka sinaintäkter och minska sina kostnader på detta bannät. Vad föredraganden i övrigt anfört om riktlinjer för SJ:sverksamhet har inte gett utskottet anledning till erinran eller särskiltuttalande. TU1982/83:15 30 2.2.1 Medelsbelwv för budgetåret 1983184 I budgetpropositionen lämnasinledningsvis under avsnittet Järnvägar en sammanfattning av SJ:sanslagsframställning för nästa budgetår samt en redogörelse för en särskildskrivelse från SJ med begäran om extra medel för investeringar i syfte attförstärka vinterberedskapen. Det totala medelsbehovet enligt SJ uppgår till 2212 milj. kr. Föredragande departementschefen erinrar oiu att SJ genomriksdagens beslut med anledning av den ekonomisk-politiskapropositionen fått möjlighet att till innevarande budgetår tidigareläggabeställningar av rullande materiel till ett belopp av 142 milj. kr. (prop.1982/83:50, /83:6. rskr 1982/83:110). Genom detta beslut har SJ ocksåfått 35 milj. kr. för att kunna starta arbetena med ett nytt dubbelspår mellanÄlvsjö och så snart en överenskommelse träffats med Stockholmsläns landsting om ersättning till SJ för lokaltågstrafiken. Enligt föredraganden kommer de av SJ planerade åtgärdernaatt bidra till en standard i järnvägstrafiken som i ökad utsträckningtillgodoser kundernas krav på transporttider, bekvämlighet, säkerhet m. m. Denfortsatta satsningen på att lösa kapacitetsproblemen på olika delar avbannätet och på nyanskaffning av moderna lok och vagnar omnämns särskilt. Föredraganden, som anser att investeringar för att höjavinterberedskapen bör bedömas inom ramen för SJ:s totala investeringsbehov,föreslår att SJ för /84 erhåller en investeringsram påsammanlagt 2 016 milj. kr. Denna investeringsnivå överensstämmer med den planför SJ:s långsiktiga investeringsverksamhet som lagt fast i 1980 årsstrukturplan. Vidare föreslås att SJ under nästa budgetår får träffahyresköpsavtal och långtidsförhyra rullande materiel motsvarande ettanskaffningsvärde på 40 milj. kr. Den förordade investeringsramen för SJ innebär attanslaget för /84 tas upp med 2102,1 milj. kr.Härvid har hänsyn tagits till att det bör finnas en viss marginal utöver denberäknade medelsförbrukningen. Föredraganden redovisar vidare att SJ tillsammans medflygbolagen planerar att i bolagsform driva arbetet medett datoriserat boknings- och biljettsystem. SJ:s andel av aktiekapitalet beräknastill . Enligt propositionen bör nu en ordning läggas fast för hurSJ skall kunna teckna aktier till mindre belopp eller ikläda sig vissaborgensåtaganden.