bet · G601SfU19 · 1982-12-31 00:00:00 — Timstudiestödkan utgå till deltagare i språkcirklar, fackliga cirklar, samhällsinriktadecirklar och cirklar som vänder sig till handikappade. Det ankommer påskolöverstyrelsen att avgöra om en cirkel har den nämnda inriktningen. Motion2176 innehåUer också ett yrkande om en översyn av reglerna för timstudiestödsom skall syfta till en klar avgränsning av det ämnesområde som grandar rätttill timstudiestöd. Utskottetbehandlade en motion med likartat syfte vid föregående . I betänkandeSfU 1981/82:8 erinrade utskottet om att vid 1980/riksmötetagit stäUning till vilka olika slag av cirkelverksamhet som skall berättigatill timstudiestöd och att vägledande uttalanden om verksamhetens inriktningoch innehåll getts i samband därmed. Utskottet fann det inte påkallat med någonöversyn av bestämmelserna på området. Utskottet vidhåller denna instäUning ochavstyrker bifall till motion 2176 även i nu behandlad del. Regeringenhar i propositionen förordat att inga centralt utfärdade kvoteringsanvisningari fortsättningen skall finnas vid fördelning av tim- och dagstudiestöd. Vidaresägs att en sådan friare resursanvändning kan innebära problem beträffandebesvärsrätten. Regeringen avser därför att låta se över bestämmelsema ombesvär. CSNhar i sin anslagsframställning föreslagit en begränsning av den typ av kurservid folkhögskolor för vilka dagstudiestöd skall kunna utgå. Regeringen föreslåri stället att ett större ansvar läggs på de fackliga organisationerna ochvuxenutbildningsnämndema när det gäller prioritering av sådana sökande ochsådan utbildning så att de av statsmakterna angivna målen med dagstudiestödenuppfylls. Enligtvad utskottet erfarit pågår f. n. en utvärdering av vuxenstudie-stödsreformenhos CSN. Med hänsyn härtill utgår utskottet från att regeringen innan slutiigställning tas beträffande kvoteringsanvisningar och prioritering mellanutbildningar beaktar resultatet av nämnda utvärdering. Utskottetutgår vidare från att förslaget beträffande kvoteringsanvisningar tidsmässigtsamordnas med översynen av besvärsreglerna så att tillämpningsproblem undviks. Ansökanom timstudiestöd och dagstudiestöd kan göras såväl av enskild person somkollektivt av fackliga organisationer. Tvåmotioner behandlar möjligheterna att göra kollektiva ansökningar. begär i motion 1801 att handikapporganisationerna SfU 1982/83:19 25 skallfå möjlighet att kollektivt göra ansökningar om såväl tim- som dagstudiestödmedan m. fl. i motion 1810 begär aft (), hantverks- och industriorganisation-Familjeföretagen(SHIO-Familjeföretagen), () ochhandikapporganisationerna skaU få tillämpa ett kollektivt ansökningsförfarandenär det gäller internatbidraget inom dagstudiestödét. Påförslag av utskottet begärde vid föregående ett förslag frånregeringen om rätt till kollektiv ansökan av internatbidrag för såvälegenföretagarorganisationer som handikapporganisationer (SfU 1981/82:8 och 14,rskr 205). CSN fick därefter i uppdrag av regeringen att utredafrågan, och uppdraget har redovisats i en rapport medforslag till författningsändringar. Förslaget innebär att lokala och regionalaorganisationer av LRF, SHIO-Familjeföretagen och SFR samt () och () medges rätt attkollektivt ansöka om internatbidrag. Rapporten är bilagd till en skrivelsetill regeringen i vilken anför att förslaget läggs medutgångspunkt i de direktiv som getts för uppdraget men att CSN vill framhåUaatt regelsystemet blir mer invecklat och administrativt krångligare än f. n. omförslaget genomförs. Det är en oundviklig följd av en utvidgad rätt tillkollektiva ansökningar för icke fackliga organisationer. CSN viU med hänsyndärtill för sin del inte förorda att förslaget genomförs. reservation till betänkande SfU 1981/82:8 motsatte sig utskottetssocialdemokratiska ledamöter att internatbidraget skulle få sökas kollektivtav andra än de fackliga organisationerna. Utskottet ansluter sig till dennauppfattning. Vuxenstudiestödet finansieras enbart med medel frånvuxenutbildningsavgiften som erläggs av arbetsgivarna, och det är också iförsta hand avsett för löntagarna. Så länge egenföretagarna inte erläggervuxenutbildningsavgift anser utskottet att någon utvidgning av de administrativamöjligheterna för andra än arbetstagare att få del av stöden inte börgenomföras. HärtiU kommer de hinder av bl. a. administrativ art som CSNpåpekat. När det gäller frågan om rätt förhandikapporganisationerna att göra kollektiv ansökan om tim- och dagstudiestödtalar det förhållandet att handikappade utgör en prioriterad grupp vidbedömningen av rätt tUl vuxenstudiestöd för att dessa organisationer skulle fåräft att ansöka om vuxenstudiestöd kollektivt. CSN:s förslag berör emeUertidendast möjligheten att ansöka kollektivt om internatbidraget. Utskottetfömtsätter att regeringen på grundval av det material som CSN lagt fram ånyoprövar om det utan större administrativa svårigheter går att utvidga rätten attgöra koUektiva ansökningar tiU att avse även de båda ifrågavarandehandikapporganisationerna. Motionerna 1801 och 1810 får med det anförda ansesbesvarade. SfU1982/83:19 26 Sedan dagstudiestödet sökts ochbeviljats kollektivt fördelar den fackliga organisationen stöden mellanmedlemmarna. Studerande som avslutat sin utbildning med dagstudiestöd måstedärefter sända in en rekvisition på internatbidraget. I ett stort antal fallger den studerande då en fullmakt om utbetalning direkt till den fackligaorganisationen. På CSN:s begäran föreslås i propositionen attinternatbidraget skaU kunna rekvireras kollektivt av facklig organisation. Imotion 2176 hemstäUs om avslag på detta förslag. Motionärerna menar attändringen leder till att vuxenutbildningsnämnderna inte kan följa upp vilkapersoner som utbildats med hjälp av internatbidraget. Förslaget om kollektiv rekvisition av internatbidraget ärett led i CSN:s försök att rationalisera administrationen av studiestödet. CSNhar beräknat att ändringen medför en minskning av ca 34000 rekvisitioner.Härtill kommer motsvarande färre utbetalningar från försäkringskassorna. Nettovinstenberäknas omräknat i tjänster på vuxenutbUdningsnämnderna till 1,5-2,0 tjänster.CSN menar att några påtagliga nackdelar inte finns med ändringen eftersom enuppföljning av vilka som utbildats med internatbidrag kan görasstickprovsmässigt. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att förslagetbör genomföras, och utskottet avstyrker bifall till det nu förevarande yrkandeti motion 2176. Fackliga organisationer och egenföretagarorganisationererhåller bidrag tiil uppsökande verksamhet på arbetsplatser. I motion 568 avHans Nyhage och begärs att studieförbunden skall ha ansvaret förden uppsökande verksamheten på arbetsplatser och därmed också bidragen tUldenna verksamhet. Utskottet avstyrkte vid föregående bifall till enmotion med samma syfte som den nu förevarande. Utskottet anslöt sig därvid tilldet ställningstagande beträffande ansvaret för och bidragen till den uppsökandeverksamheten som dåvarande departementschefen gjort i budgetpropositionen.Utskottet finner inte nu anledning att frångå detta stäUningstagande ochavstyrker bifall till motion 568. Timersättning vid grundutbildning för vuxna Timersättning vid grundutbUdningför vuxna utgår till ungdomar och vuxna som har fått ingen eller ofullständigutbildning för deUagande i undervisning på grundskolenivå. Stödet utgår med 33kr. för den som förlorar arbetsinkomst, ersättning frånarbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd på gmnd av deltagande igmndutbildningen och till annan med . Ungdomar mellan 16 och 20år får timersättning endast om de förlorar arbetsinkomst. För övriga i dessaåldersgrupper kan studiehjälp utgå. Kostnaderna för timersättning till personer som förlorararbetsinkomst finansieras med medel från vuxenutbildningsavgiften, medananslaget i övrigt finansieras med budgetmedel. SfU 1982/83:19 27 I konsekvens med förslaget om höjning avtimstudiestödets belopp föreslås i propositionen att den högre timersättningenvid grundutbildning för vuxna skaU höjas tiU . I motion 2176 avPer m.fl. föreslås att ersättningen sänks tUl . och attanslaget minskas med 7 milj. kr. Utskottethar ovan biträtt förslaget i propositionen om en höjning av timstudiestödet tiU36 kr., och utskottet biträder såväl förslaget om höjd timersättning vidgmndutbUdning för vuxna som förslaget till medelsanvisning. Utskottetavstyrker således bifall tUl motion 2176 också i nu nämnda delar. Kostnader för avskrivning av vissa studielån med statlig kreditgaranti Utskottet biträder regeringens förslag tillmedelsanvisning under denna punkt. Utskottet har ingen annan erinran mot regeringensförslag till lagändringar än att utskottet föreslår en redaktionell ändring iförslaget till ny lydelse av 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349). 1. att godkänner att20100000 kr. av de medel som tillfaUer statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /84 används för att delvisfinansiera anslaget m. m., 2. att till m. m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av55392000 kr., 3. att godkänner vad somförordats i proposition 1982/ 83:100 angående förvaUningen av vissa äldrestudielån, 4. att godkänner att7551000 kr. av de medel som tUl-faller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /84 används för att delvisfinansiera anslaget Ersättning till vissa myndigheter för deras handläggning avstudiesocialt stöd, 5. att till Ersättningtill vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialt stöd /84 anvisar ett förslagsanslag av , 6. beträffande resetillägg aft avslårmotionerna 1982/83:1281 och 1982/83:1816, 7. beträffande studiehjälp till elever iförberedande dansutbUdning att avslår motion 1982/83:197, SfU1982/83:19 28 8. beträffande inkomstprövat tillägg attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1262 och 1982/83: 1284, 9. beträffandebegreppet fosterbarn attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1255 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om en översyn, 10. att tillStudiehjälp m. m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 11. beträffandestudiemedlens belopp attriksdagen avslår motionerna 1982/83:560 och 1982/83:1071, 12. beträffande inkomstprövning vid studiemedelstilldelningenatt avslår motion 1982/83: 563, 13. beträffande studiemedel vid studierutomlands att avslår motion 1982/83: 1282, 14. beträffande en översyn avstudiemedelssystemet attriksdagen avslår motionerna 1982/83:322 och 1982/83:565, 15. att till Studiemedel m.m. för /84 anvisar ett förslagsanslag om , 16. beträffande timstudiestöd attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och med anledning avmotion 1982/83:2176 yrkande 3 samt med avslag på motionerna 1982/83:1809yrkande I och 1982/83:2176 yrkande 2 antar i propositionen framlagt förslagtill lydelse av nya 5 kap. 5 § studiestödslagen (1973: 349), 17. beträffandedagstudiestödets storlek attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och med avslag påmotion 1982/83:2176 yrkandena 5 och 6 antar i propositionen framlagt förslagtill lydelse av nya 6 kap. 7 § studiestödslagen (1973:349), 18. beträffande bidrag tilluppsökande verksamhet och till planering m. m. attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motionerna1982/83:1809 yrkande 2 och 1982/83:2176 yrkande 12, 19. beträffande fördelning av särskildavuxenstudiestöd aft avslår motion 1982/83:1817, 20. beträffande översyn av reglerna förtimstudiestöd att avslår motion 1982/83:2176 yrkande I, 21. beträffandekollektiv ansökan om tim- och dagstudiestöd attriksdagen avslår motionema 1982/83: 1801 och 1982/83:1810, 22. beträffanderekvisition av internatbidrag attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och med avslag påmotion 1982/83:2176 yrkande 4, antar i propositionen framlagt förslag till nyparagraf, 6 kap. 11 § studiestödslagen (1973:349), SfU1982/83:19 29 23. beträffande ansvar m. m.för uppsökande verksamhet på arbets platser aftriksdagen avslår motion 1982/83:568, 24. beträffandemedelsanvisning till Vuxenstudiestöd m. m. attriksdagen med anledning av propositionen i motsvarande del och med avslag påmotion 1982/83:2176 yrkandena 7 och 8, dels godkänner att . av demedel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för budgetåret1983/ 84 används för att finansiera anslaget Vuxenstudiestöd m. m., dels till Vuxenstudiestöd m. m. för /84 anvisar ettreservationsanslag av , 25. beträffandetimersättning vid grundutbildning för vuxna attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1982/83:2176 yrkande 9, 26. beträffandemedelsanvisning till Timersättning vid grundutbild ning för vuxna attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och med avslag på motion 1982/83:2176 yrkandena 10 och 11, dels godkänner att . av de medel som tillfaller stats verket genom vuxenutbildningsavgiften för /84 används för att finansiera anslaget Timersättning vid gmndut bUdning för vuxna, ... dels till Timersättning vid grundutbUdning för vuxna för budget /84 anvisar ett förslagsanslag av , 27. att till Kostnader föravskrivning av vissa studielån med statlig kreditgaranti för /84anvisar eft förslagsanslag av , 28. beträffande lagförslagen attriksdagen antar-de i propositionen framlagda förslagen till a) Lag om ändradebetalningsvillkor för vissa äldre studielån, b) Lag om ändringi studiestödslagen (1973:349) i vad förslaget inte berörts under momenten 16,17 och 22 ovan, dock med den ändringen att 9 kap. 2§ erhåller följande såsomUtskottets förslag betecknade lydelse SfU 1982/83:19 Har någon uppburit studiestöd obehörigen eUer medför högt belopp och har han insett eUer bort inse detta, kan vad för mycketutgått genast återkrävas. Avbryternågon sina studier skall första stycket tillämpas beträffande uppburetstudiestöd som avser tiden efter avbrottet. Beror avbrottet på sjukdom skaUstudiestöd som den studerande uppburit enligt 3 kap. 13-19 §§, 4 kap. 28-35 §§eller 7 kap. 17 § och de bestämmelser som anges där ej återkrävas. DetsammagäUer vid sådan ledighet som avses i 7 kap. 17 a§. Avser återkrav enligt första eller andra stycketstudiehjälp enligt 3 kap. till sådan studerande, som vid utbetalningstUlfälletvar omyndig på gmnd av ålder, åvilar betalningsskyldigheten den som då var denomyndiges förmyndare. Pååterbetalningspliktiga studiemedel enligt 3 kap., på studiemedel enligt 4 kap.och på särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. som återkrävs enligt förstaeller andra stycket utgår ränta från den dag när studiemedlen uppburits efteren räntesats som med tvä procentenheter överstiger statensutiåningsränta. På andra former av studiestöd som återkrävs enligt dennaparagraf utgår ränta enligt samma räntesats från den dag som infaller en månadefter det beslut om återkrav fattats. Om det finns särskilda skäl kan denåterbetalningsskyldige befrias helt eller delvis från sin skyldighet atterlägga räntan. Pååterbetalningspliktiga studiemedel enligt 3 kap., på studiemedel enligt 4 kap.och på särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. som återkrävs enligt förstaeller andra stycket utgår ränta från den dag när medlen uppburits efter enräntesats som överstiger statens utlåningsränta.På andra former av studiestöd som återkrävs enligt denna paragraf utgår räntaenligt samma räntesats från den dag som infaller efter det beslut omåterkrav fattats. Om det finns särskilda skäl kan den återbetalningsskyldigebefrias helt eller delvis från sin skyldighet att erlägga räntan. Närvarande;(), NUs Carlshamre (m), (), (),AUan (), (), (), (),(), (vpk), (), IngegerdElm (s), GunhUd (), () och (). SfU1982/83:19 31 Inkomstprövat tillägg (mom. 8)(vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 18 som börjar med "har" och slutar med"och 1284" bort ha följande lydelse: I reservation 19 b (vpk) tiU civUutskottets betänkande1982/83:22 har tillstyrkts en höjning av det statliga bostadsbidraget till 260kr. ävensom att de undre reduktionsgränserna skall höjas till 44000 resp. 35000kr. och den övre reduktionsgränsen till . Socialförsäkringsutskottettillstyrker för sin del att i enlighet med förslaget i motion 1284 motsvarandeförändringar sker i bestämmelserna om inkomstprövat tillägg. Motion 1262 blirdärmed delvis tillgodosedd. dels att utskottet under moment 8bort hemställa 8. beträffande inkomstprövat tillägg attriksdagen med bifall till motion 1982/83: 1284 och med anledning av motion1982/83: 1262 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Studiemedlens belopp (mom. 11) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 20 som börjar med "Såsom framhållits" och slutar med"motion 560" bort ha följande lydelse: Värdet av studiemedlens totalbelopp har inte följt denallmänna standardutvecklingen utan i stället reellt sett minskat. Detta harföranlett att rekryteringen till sådana heltidsstudier som kräver långstudietid försvagats. Förvärvsarbete vid sidan av studierna har blivit alltvanligare, vilket oftast är till nackdel såväl för den enskilde som församhället. Utskottet finner det därför angeläget med en höjning avtotalbeloppet. För att detta inte skall leda till långsiktiga kostnadsökningarbör bidragsdelen som utgör av totalbeloppet avskaffas ochstudiemedlen i sin helhet göras återbetalningspliktiga. Ett avskaffande avbidragsdelen kan också motiveras med att dennas rekryterande effekt numera ärmycket liten. I enhghet med vad som föreslagits i motion 560 anserutskottet att de återbetalningspliktiga studiemedlens totalbelopp skall utgöra155% av basbeloppet och att nu bör fatta principbeslut härom ochuppdra åt regeringen att lägga fram förslag så att reformen kan träda i kraftden . Det anförda innebär att utskottet avstyrker bifall tillmotion 1071, till den del motionen inte kan anses tillgodosedd genom utskottetsförslag ovan. SfU1982/83:19 32 dels att utskottet under moment 11bort hemställa 11. beträffande studiemedlens belopp attriksdagen med bifall till motion 1982/83:560 och med anledning av motion1982/83:1071 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Studiemedlens belopp (mom. 11) , och (allac) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 20 som börjar med "Såsom framhållits" och slutar med"motion 560" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening motiverar såväl de studerandessociala situation som kravet på att de studerande skall genomföra sina studierpå avsedd tid att studiemedlens totalbelopp höjs. I fjolårets budgetpropositiontog den dåvarande center-folkparti-regeringen ett första steg för en förbättringav studiemedlen genom att totalbeloppet höjdes från avbasbeloppet. En ytterligare höjning till av basbeloppet bör nu ske.Höjningen kan kostnadsberäknas till ca 80 milj. kr. Det får ankomma påregeringen aft på tilläggsbudget föreslå anvisade de ytterligare medel somförslaget kan föranleda. dels att utskottet under moment 11bort hemställa 11. beträffande studiemedlens belopp attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1071 och med avslag på motion 1982/83:560 antar följande som Reservanternas förslag betecknade Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 13§ studiestödslagen (1973:349) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Reservanternas förslag Studiemedel utgår med 7,78 pro- Studiemedel utgår med 8,06 pro cent av basbeloppet för varje hel, centav basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod för sammanhängandetidsperiod för vilken den studerande har rätt till vilkenden studerande har rätt till studiemedel. Tidsperioden skall studiemedel.Tidsperioden skall omfatta för heltidsstuderande 15 omfatta förheltidsstuderande 15 och för deltidsstuderande . Vad som sägs i första stycketgäller endast om ej annat följer av 14, 16, 17, 19, 22 eller 25 §. Denna lag träder i kraft den . SfU 1982/83:19 33 Översyn av studiemedelssystemet (mom. 14) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 21som börjar med "En översyn" och slutar med "motion 322"bort ha följande lydelse: Vänsterpartietkommunisterna har vid ett flertal tidigare tillfällen motionsledes framförtkravet på att samhället i ökad omfattning bör finansiera kostnadema understudietiden och aft det långsiktiga målet skall vara att studiestödet ersättsmed studielön. Detta fömtsätter en samtidig fortlöpande utjämning avmotsvarande skiUnader i löner i samhället. En alternativ väg för att få enutjämning till stånd är att såsom förordats i motion 322 successivt höjainkomstgränsen vid prövningen av återbetalningsskyldigheten. Lättnaderna iåterbetalningsskyldigheten styrs då i första hand till dem som har störst behovdärav. Utskottet anser att regeringen med hänsyn till det anförda bör läggafram förslag tiU en reformering av studiestödet med den inriktning somangivits ovan. Härigenom tillgodoses även syftet med motion 565. delsaft utskottet under moment 14 bort hemställa 14.beträffande en översyn av studiemedelssystemet att med bifalltUl motion 1982/83:322 och med anledning av motion 1982/83:565 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Timstudiestöd,dagstudiestödets storlek, bidrag tiU uppsökande verk samhet och tiUplanering m. m. samt medelsanvisning tiU Vuxenstudiestöd m. m. (mom. 16-18 och 24) , , (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 22som börjar med "Utskottet har" och slutar med "700 stöd"bort ha följande lydelse: Utskottethar erfarit att slutregleringen av vuxenutbildningsavgiften för budgetåret1981/82 gett ett överskoft av ytterligare 20 milj. kr. i förhållande tillberäkningarna i propositionen. Utskottet finner inte skäl att använda dettaöverskoft för vuxenstudiestöd kommande budgetår. dels att den del av utskottets yttrande på s. 23som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "motsvarandebelopp" bort ha följande lydelse: uppfattning bör tim- och dagstudiestöden som de ger en rimligersättning för förlorad arbetsförtjänst inte göra det ekonomiskt lönande attdelta i utbildning under arbetstid. Timstudiestödet bör därför utgå med 30 kr.per timme för av regeringen föreslaget antal stöd och inkomstbidraget inomdagstudiestödet utgå med . Någon anledning till höjning avinternatbidraget anser utskottet inte föreligga. Såvift gäller bidragen tilluppsökande verksamhet och åtgärder med SfU1982/83:19 34 planering m. m. av verksamheten har sedan reformenstillkomst betydande belopp utgått till dessa ändamål. De uppdämda behov avkontakt och påverkan som tidigare kan ha förelegat bör numera vara till stordel tillgodosedda. För ändamålen bör därför anvisas tillhopa 7 milj. kr., vilketinnebär en besparing på 34 milj. kr. Det ovan anförda innebär att utskottet tillstyrker bifalltill yrkandena 2, 3, 5, 6 och 12 i motion 2176 ävensom yrkandena 7 och 8 isamma motion om medelsanvisning till Vuxenstudiestöd m. m. och avstyrker bifalltill propositionen i motsvarande delar. Härigenom tillgodoses delvis ävenmotion 1809. dels att utskottet under momenten 16-18 och 24 borthemställa attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2176 yrkandena 2 och 3 och medanledning av motion 1982/83:1809 yrkande I samt med avslag på propositionen imotsvarande del antar följande såsom Reservanternas förslag betecknade lydelseav nya 5 kap. 5 Sstudiestödslagen (1973:349) Propositionens förslag Reservanternas förslag 5 kap. 5 § Timstudiestöd utgör Timstudiestöd utgör för studietimme enligt 3§ första för studietimme enligt 3§ första stycket 1och för timme enligt 3 § stycket 1 och för timme enligt 3 § förstastycket 2. första stycket 2. 17. beträffande dagstudiestödets storlek attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2176 yrkandena 5 och 6 ochmed avslag på propositionen i motsvarande del antar följande såsom Reservanternas förslag betecknade lydelse av nya 6 kap. 7 § studiestödslagen (1973: 349) Propositionens förslag Reservanternas förslag Inkomstbidrag utgör Inkomstbidrag utgör 18. beträffande bidrag tilluppsökande verksamhet och planering m. m. attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2176 yrkande 12 och med anledning avmotion 1982/83: 1809 yrkande 2 samt med avslag på propositionen i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. SfU 1982/83:19 35