bet · G601KU25 · 1982-12-31 00:00:00 — Först sedan överläggningarna i samtliga ärendenavslutats sker voteringarna. Enligt arbetsgruppens mening talade praktiska skäl ävenför att flera sammanhängande betänkanden skall kunna upptas till avgörandesamtidigt även om separat överläggning hållits om varje betänkande för sig. Medsammanhängande betänkanden avsågs betänkanden från ett och samma utskott ellerbetänkanden som i övrigt har nära anknytning till varandra. För en sådanordning borde enligt arbetsgruppen förutsättas att anteckning har gjorts ikammarens föredragningslista. Den nya ordningen borde förankras i RO genom entilläggsbestämmelse till RO 5 kap. 3 §. Vid remissbehandlingen föranledde förslagen inte någonerinran från de flesta håll. Några (vpk, riksdagsjournalisterna, kammarkansliet)varnade dock för riskerna med att skilja debatt och beslut åt. beslöt att vidplaneringen av kammardebatterna skulle de synpunkter beaktas som arbetsgruppenanfört beträffande samordning av debatter och voteringar. Arbetsgruppen har företagit en undersökning avkammararbetet m. m. höstarna 1980 och 1981 för att se om talmanskonferensensrekommendation har haft någon effekt. Undersökningen har först och främstavsett att belysa om någon förändring inträffat i den tid som förflyter mellantvå omröstningar i kammaren. Undersökningen visar att splittringen avarbetsplena i stället för att minska ökade mellan höstarna 1980 och1981. Något förenklat kan sägas att antalet korta debatter ökade medan de längreminskade i antal. Gemensam överläggning om två eller flera utskottsbetänkandenägde rum , . Engenomgång har också gjorts av antalet "motionspaket" från utskotten.Om man som ett sådant paket räknar betänkanden som endast behandlar motionertill ett antal av fem eller fler, avgav utskotten och 1981 likamånga, nämligen 23. Enligt arbetsgruppens mening är ledamöternasarbetsförhållanden vid arbetsplenum i kammaren alltjämt klart otillfredsställande.Arbetsgruppen vill därför på nytt ta upp frågan om ökad samordning i kammarensbehandling av olika ärenden. Arbetsgruppen anser det i och för sig angeläget attutskotten i än större utsträckning strävar efter att föra ihop närliggande ämneni ett och samma betänkande och att gemensamma debatter anordnas där detta ansesmöjligt. KU1982/83:25 14 Men arbetsgruppen vill främst u]3pehålla sig vidmöjligheten att anordna samtidiga voteringar om olika betänkanden däröverläggning har hållits om varje betänkande för sig. Den ordning som arbetsgruppen vill föreslå att riksdagenförsöksvis prövar 'skulle innebära att två eller flera betänkandenfrån ett visst utskott, som på kammarens föredragningslista är uppförda i enföljd, skulle debatteras i tur och ordning precis som . Besluten(omröstningarna) skulle emellertid inte följa förrän samtliga dessa betänkandenär slutdebatterade. Samma ordning skulle kunna tillämpas i fråga om betänkandeni närliggande ämnen från skilda utskott som följer efter varandra påföredragningslistan. När samtidiga voteringar skall äga rum bör anteckningdärom ske på föredragningslistan. Den föreslagna ordningen överensstämmer i fråga omdebattens uppläggning med vad som redan tillämpas vid kammarbehandlingen avkonstitutionsutskottets granskningsbetänkanden. Skillnaden består i att det isistnämnda fallet rör sig om skilda frågor i samma betänkande medan förslagetavser skilda frågor i olika betänkanden. Arbetsgruppen vill betona att systemet med samtidigavoteringar inte automatiskt skall tillämpas då flera betänkanden från sammautskott är upptagna på kammarens föredragningslista. Enligt arbetsgruppensmening är det framför allt två omständigheter som bör tillmätas vikt vidavgörandet av denna fråga. Den ena är riksdagsledamöternas behov att även underplenidagar kunna ägna längre, sammanhängande tid åt annan verksamhet iriksdagen. Den andra omständigheten är intresset från riksdag, regering ochallmänhet att beslutet i ett ärende fattas , dvs. iomedelbar anslutning till debatten. 1 fall då detta intresse är starkt börbesluten inte vänta tills ett eller flera andra ärenden är slutdebatterade. 1andra fall då intresset av att hålla ihop debatt och beslut inte är lika stort,bör man genom att sammanföra voteringar eftersträva uppehåll mellan omröstningstillfällenapå . Initiativ till att anordna samtidiga voteringar rörandeett antal betänkanden bör i första hand tas av det eller de utskott somberörs. Men även talmannen bör kunna ta upp frågan till diskussion med berördautskott om han vid planläggningen av kammarens arbete finner att vissa ärendeneller vissa grupper av ärenden lämpligen bör avgöras vid samtidiga voteringar. För att underlätta för talmannen att i föredragningslistansammanföra ärenden för samtidiga voteringar bör nuvarande ordning varigenomtalmannen alltid inför kammaren tillkännager omflyttningar påföredragningslistan till ett följande plenum slopas. Någon föreskrift om attett sådant tillkännagivande skall ske finns inte. För ledamöterna torde det iallmänhet vara viktigast att få veta vilket ärende som inleder ettarbetsplenum. Tillkännagivandet kunde i fortsättningen begränsas till dennaupplysning. I bilaga ges exempel från några aktuella plenidagar(24/11. 1/12 och 2/12 1982) på vad en omläggning skulle kunna medföra om manför enkelhets KU1982/83:25 15 skull antar att omröstning äger rum först näröverläggningen om varje utskotts samtliga betänkanden är avslutad. I exemplenredovisas varje debatterat ärende, debattidens längd, huruvida debatten följdesav omröstning samt tiden mellan två omröstningar enligt nuvarande ordning!Vidare anges hur som skulle förflyta mellan två voteringar efter enomläggning. Härvid har antagits att debattiden inte skulle påverkas av en sådanomläggning. Som framgår av bilagan skulle en uppsamling avvoteringarna enligt denna modell innebära att antalet voteringstillfällen reducerasfrån 25 till 15. Vidare skulle den tid som förflyter mellan två omröstningar iendast ett fall understiga . Under de aktuella dagarna inträffadeomröstningar med kortare intervaller än i 12 fall. Slutligen skullekammarens totala sammanträdestid under dessa minska med den tid somåtgick för att samla ledamöterna till de 10 voteringar som fallit bort, dvs. Kan denna form av samtidiga voteringar införas utanändring i riksdagsordningen? Utgångspunkten för arbetsgruppens resonemang harvarit att överläggningen om flera betänkanden utan "uppehåll" förbeslut är att betrakta som en form av gemensam debatt. Något uttryckligt stadgande om gemensamma debatter finnsemellertid inte i RO. I praxis har det dock länge ansetts möjligt att anordnagemensamma debatter. Enligt RO 2:15 bestäms talarordningen mellanförhandsanmälda talare av talmannen. De som begär ordet under överläggningenyttrar sig i den ordning de har anmält sig. Beträffande de förhandsanmälda talarna står det alltsåtalmannen fritt att organisera talarlistan på det sätt som han finnerlämpligast. Talmannen skulle alltså kunna uppföra talarna (ev. samma talareflera gånger) i den ordning som utskottsbetänkandena skall avhandlas i dengemensamma debatten. Ett problem uppstår emellertid med dem som begär ordetunder överläggningen om ett av betänkandena. Dessa talare måste med nuvaranderegler upptas sist dvs. efter samtliga förhandsanmälda talare. Utan ändringeller tillägg till RO borde dock, om partierna blir eniga om detta italmanskonferensen, en ordning kunna prövas enligt vilken under överläggningenanmälda talare får bryta talarordningen mellan de förhandsanmälda talarna. En försöksverksamhet med samlad debatt i flera ärenden ochdärefter samtidiga voteringar i dessa ärenden skulle i så fall utanregeländringar kunna äga rum . KU 1982/83:25 Bilaga till arbetsgruppens skrivelse Några exempel på debaltider och lider mellan tvåomröstningar Ex. 1 Kammarens sammanträde (V)' omröstningar För när- Samtidig varande vote- (min.) (min.) rmg (min.) 1982/83:2 Lagreglering av ideella föreningar 16 1982/83:3 Lagstiftningen rörande onykterhet i trafik till 18 sjöss /83:8 Vissa bostadsfrågor 7 1982/83:1 Främjande av mänskliga rättigheter 1982/83:2 Situationen i , och 1982/83:3 Åtgärder mof militärregimen i Turkiet1982/83:4 Kurdernas situation 1982/83:3 Socialförsäknngsförmåner till missbrukare 1982/83:4 Hjälpmedel tiirhandikappade 1982/83:1 Statens stöd till idrotten (förs. 1981/82:16) 1982/83:4 Viss avgiftsfrihet för ainatörforskare Jordbruksulskollels betänkanden /83:1 Bokskogsodling 1982/83:3 Statligt stöd åtkoloniträdgärdsverksamhe-ten 1982/83:3 Övedåtelse avstatens aktier i 48 Atom till ASEA (prop. 1982/83:17) 1982/83:2 De offentligrättsliga villkoren för svenska 12 medborgare anställda utomlands /83:4 Arbetsförmedling 44 1982/83:5 Gemensam nordisk arbetsmarknad 11 1982/83:4 Personalresurserna för kontrollen av arbets- 11 givaravgifter och källskatt (förs. KU 1982/83:25 Ex. 2 Kammarens sammanträde (min.) (min.) nng (min.) Konslitulionsulskollels betänkanden /83:7 Översynav m. m. 1982/83:8 Ny lag om församlingar och kyrkligasamfäl-ligheter (prop. 1982/83:19) 1982/83:11 Avveckling av vissastatliga fonder (prop. 1981/82:213) 1982/83:8 Försäkringskassornas roll vid rehabilitering 1982/83:6 Hälsoskyddslag, m. m. 1981/82:219) 1982/83:7 Dödsbegreppet m. m.(skr. 1982/83:31 del- ' vis) 1982/83:3 Vård i livetsslutskede, m. m. 1982/ 83:31 delvis) 1982/83:9 målning 1982/83:2 Ändring i körkortslagen m. m. 83:13) 1982/83:3 Godkännande av överenskommelse mellan staten och (prop. 1982/83:32) 1982/83:4 Ändring i naturvärdslagen (prop. 1981/ 82:220) 1982/83:7 Lotterilag (prop. 1981/82:170) 1982/83:6 Lotteribeskattningen (prop. 1981/82:170) A rbetsmarknadsutskotlels belänkande 1982/83:3 Ändringar i utlänningslagen m. m. KU 1982/83:25 Utrikesulskolieis betänkanden /83:5 Kampuchea1982/83:6 Erkännande av PLO. m. m. 1982/83:7 Den alliansfria rörelsen1982/83:9 Cypernfrägan Socialuiskoilels betänkanden /83:5 Abortlagstiftningen 1982/83:8 Åtgärder mot tobaksbruket 1982/83:9 Vissafrågor om äldreomsorger m. 1982/83:4 Läroplanen för m. m. (min.) (min.) (min.) 60 (ärendet ej avslutat)