bet · G601KU14 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:14 om vissa frågor rörande arbetsformer I detta betänkande behandlas följandefrågor som tagits upp i mofioner som väckts under den allmänna mofionsfiden1982 nämligen Riksmötetsöppnande - 1981/82:1157 Firande avriksdagens 550-årsjubileum - 1981/82:1150 Offentligautskottsutfrågningar - 1981/82:1638 och 2022, yrkande 2 Utvidgadinterpellations- och frågerätt - 1981/82:256 Riksdagensbehandling av avslagna motioner - 1981/82:1146 Riksdagstrycketsformat och papperskvalitet - 1981/82:254 Utskottet har avstyrkt samfiigamotioner. I mofion 1981/82:1157 av GunnarOskarson (m) yrkas att uppdrar åt talmannen att utarbeta former förriksmötets öppnande som ansluter fill dem som varit brukliga men somär anpassade fill gällande riksdagsordning. Enligt motionen bör inför återflyttningen fillHelgeandsholmen se fill att öppnande utformas på ett sådant sätt attdet ansluter fill hävd och tradition samt att det får sådan högtidlighet ochvärdighet att det väcker intresse bland allmänheten för och dessviktiga arbete. Frågan om formerna för riksdagsöppnandet har med anledningav motionsyrkanden i ämnet behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällenunder senare år. Utskottet anförde följande (KU 1980/81:21). Utskottet har i samband medbehandlingen av motioner om formerna för öppnande bl. a.erinrat om att det enligt bestämmelserna i riksdagsordningen (RO 1:6) ankommerpå talmannen att efter samråd med vice talmännen fastställa ordningen förriksdagens öppningssammanträden samt uttalat att ceremonin normalt börförläggas till plenisal. Med hänvisning till sina tidigareställningstaganden i frågan avstyrker utskottet mofionsyrkandena. I ett särskilt yttrande (m) uttalades följande. Det tillämpadeceremonielet vid öppnande har inte det tidigare riksdagsöppnandetshögtidlighet och värdighet. Sålunda saknas allt det som av hävd hör till en såviktig händelse i statsverksamheten som öppnande. För många harriksdagsöppnandet därigenom kommit.att framstå som direkt olämpligt. Ett sådantintryck hos åtskilliga som följer öppningsceremonin gagnar minst av alltriksdagens ställning i samhället. Det är tvärtom viktigt att strävarefter att komma i 1 1982/83. KU1982/83:14 2 kontakt med svenska folket och skapa intresse för sittarbete. Det är mot denna bakgrund väsentligt att inledningen avriksmötet får en sådan utformning att den väcker allmänhetens intresse. Vianser därför att det vore önskvärt om talmannen ville överväga att i huvudsakåtergå till tidigare ceremoniel vid öppnande och förlägga huvuddelenav ceremonierna till rikssalen. I motion 1981/82:1150 av OlleGöransson m. fl. (s, m, c, fp, vpk) yrkas att tar de nödvändigainitiativ som krävs för att firande av i 1985skall komma till stånd. I motionen erinras 1935 av 500-årsminnet avriksdagen i som enligt traditionen uppfattats som den första svenska riksdagenäven om senare tiders historieforskning ifrågasatt riktigheten i detta.Motionärerna anser att det är motiverat att göra en markering av det historiskasambandet genom ett jubileumsfirande . Jubileet bör liksom 1935förläggas till , men få en annan utformning än det då fick. högtidlighöll under mycket former500-årsminnet av i . Firandet pågick i maj1935 med bl. a. minnesfester i , i i och på Skansen.I samband med firandet utgavs ett omfattande historiskt och statsrättsligtbokverk om den svenska . Hundraårsminnet av representationsreformen firades i maj1966. Då förekom bl. a. en minneshögtid i och en stor bankett iStadshuset. Vidare kan nämnas att införandet av den kvinnliga rösträttensinförande också firades. a. utgavs minnesskriften Kvinnors röst och rätt. I motion 1981/82:1638 av TorkelLindahl m.fl. (fp) hemställs att antar följande lydelse av 4 kap. 12§ i riksdagsordningen: 12 §Utskottet skall--- är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningareller yttranden som sägs i 10 § skall dock vara offentligt om utskottet ärenigt därom. I motion 1981/82:2022, yrkande 2(motivering i 1981/82:2018) av m. fl. (m) hemställs 2. att antar följande förslag till ändradlydelse av 4 kap. 12 § riksdagsordningen 12 §Utskottet skall---- är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttrandensom sägs i 10 § skall dock vara offentligt, därest detta begärs av minst entredjedel av ledamöterna i utskottet. KU1982/83:14 3 Utskottet behandlade denna frågaäven och anförde därvid (KU 1980/81:21) att utskottet inte funnitskäl att frångå den avvisande ståndpunkt i frågan som intogs i samband medbehandlingen av förslaget till ny riksdagsordning (1973:26 s. 85) och somdärefter upprepats åtskilliga gånger. I enreservation (m, fp) anfördes bl. a. följande. Utskottet vill erinra om att sedanförslaget om offentliga utfrågningar först väcktes har flera förändringarinträtt i utskottens arbetsformer. För det första har utfrågningar införutskotten numera kommit att bli ett normalt inslag i beredningsarbetet. För detandra har tanken på att ge utfrågningarna offentlighet också kommit attaccepteras i den meningen att den information som framkommer vid sådanahearings ofta görs tillgänglig i efterhand. I motion 1981/82:256 av DanielTarschys (fp) föreslås att antar ett fill motionen fogat förstag tilllag om ändring i riksdagsordningen av innebörd att frågor och interpellationeri kan ställas till ordförandena i riksbanksfullmäktige ochriksgäldsfullmäktige, ordföranden i förvaltningsstyrelse,ordföranden i lönedelegation och ordföranden i revisorer. Motionären understryker betydelsen av interpellations- granskning.av rikets styrelse och förvaltning.Vissa av de ämnen som det kan vara skäl att diskutera i denna form tillhöremellertid inte regeringens utan eget ansvarsområde. Det finns t.ex. skäl att utbyta synpunkter om riksdagsarbetets uppläggning, rapporter frånriksdagens revisorer eller och verksamhet. Föratt göra det möjligt att resa även sådana spörsmål i är det enligtmotionären lämpligt att vidga den krets till vilken frågor och interpellationerfår ställas. behandling av avslagna motioner I mofion 1981/82:1146 av GunnarBiörck i Vämdö (m) yrkas att beslutar uppdra åt talmanskonferensenatt utfärda sådana anvisningar till utskottet som anges i motionen beträffandebehandlingen av avslagna motioner. Motionären föreslår att motioner, som avslås underhänvisning till pågående utredning, genom utskottets försorg fillställsvederbörande utredningar i samband med utskottets eller kammarens beslut. Ävenom detta redan sker i betydande utsträckning är det önskvärt att ett sådantförfarande kodifieras. 1* 1982/83. KU1982/83:14 4 Riksdagstryckets format och papperskvalitet I mofion-1981/82:254 av MarianneKarlsson (c) yrkas att uppdrar åt förvaltningsstyrelse attombesörja att formatet på riksdagstrycket ändras så att två sidor av trycketvid kopiering ryms på en A 4-sida samt att papperskvaliteten sänks mot bakgrundav behovet av offentliga besparingar. Motionären anser att en minskning av formatet är önskvärd.En sådan åtgärd innebär att mängden papper som riksdagsledamöterna måstehantera kan minskas. fastställde (BaU 1970:48) nuvarandenormer för riksdagstryckets format och papperskvalitet, typsnitt och satsbreddm. m. Riksdagstrycket har samma format som svensk författningssamling. Riksdagenavslog (KU 1977/78:4) en motion om sänkning av papperskvaliteten iriksdagstrycket. I motionerna behandlas ett antalfrågor som på olika sätt berör arbetsformer. öppnande tas upp i mofion 1981/82:1157. I dennaföreslås att uppdrar åt talmannen att utarbeta.former för riksmötetsöppnande som ansluter till dem som varit brukliga. I samband med behandlingenav motioner i samma fråga har utskottet erinrat om att det enligtbestämmelserna i riksdagsordningen (RO 1:6) ankommer på talmannen att eftersamråd med vice talmännen fastställa ordningen för riksdagensöppningssammanträden samt uttalat att ceremonin normalt bör förläggas tillriksdagens plenisal. Enligt vad utskottet erfarit har talmanskonferensen medanledning av återflyttningen till tillsatt enarbetsgrupp för att förbereda bl. a. arrangemangen kring riksdagsöppnandet. Utskottet vill ånyo uttala att riksdagsöppnandet bör ägarum i plenisal. Något särskilt initiafiv med anledning av motionenär enligt utskottet inte påkallat. I motion 1981/82:1150 föreslås att skall tainitiativ till ett firande av i 1985.Utskottet vill uttala att frågan är av den art att den utan något särskiltuppdrag från sida kan prövas av talmannen. Frågan om införande av offentiiga utskotisutfrågningar harvarit föremål för riksdagsbehandling vid åtskilliga tidigare tillfällen och tasnu på nytt upp i mofionerna 1981/82:1638 och 2022, yrkande 2. Utskottetvidhåller sin avvisande uppfattning i frågan och avstyrker motionsyrkandena. I motion 1981/82:256 föreslås att frågor ochinterpellationer i skall kunna ställas fill ordförandena iriksbanksfullmäktige och riksgälds- KU1982/83:14 5 fullmäktige, ordföranden i riksdagensförvaltningsstyrelse, ordföranden i lönedelegation och ordförandenhos revisorer. Utskottet har i och för sig förståelse för önskemålet imofionen om ökade möjligheter att i diskutera frågor om t. ex. riksdagsarbetetsuppläggning. Utskottet vill i det sammanhanget erinra om att utskottet inom sigfilisatt en särskild arbetsgrupp som har fill uppgift att behandla frågor omriksdagens arbetsformer. Denna arbetsgrupp kan få anledning att diskutera vissaav de frågor som berörs i motionen. Den i motionen föreslagna utvidgningen avfråge- och interpellationsinstituten kan utskottet emellertid inte ställa sigbakom. I mofion 1981/82:1146 föreslås att motioner, som avslåsunder hänvisning fill pågående utredning, genom utskottets försorg överlämnastill vederbörande utredning. Enligt utskottet torde utredningssekretariaten varauppmärksamma på riksdagsmotioner och vad i övrigt förekommer i riksdagen.Dessutom förekommer som känt täta kontakter mellan utredningarna och riksdagen.Något initiativ med anledning-av motionen är enligt utskottet inteerforderligt. Motionsyrkandet lämnas utan bifall. Frågor om riksdagstryckets format och kvalitet tas upp imotion 1981/ 82:254. Motionären förordar en minskning av formatet och sänkningav papperskvaliteten. Utskottet erinrar om att nuvarande normer för riksdagstrycketsformat och papperskvalitet, typsnitt etc. fastställdes på förslag av enutredning tillsatt av . avslogs ettmofionsyrkande i om sänkning av papperskvaliteten. Utskottet har intefunnit anledning biträda det nu aktuella mofionsyrkandet. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. beträffanderiksmötets öppnande attriksdagen avslår motion 1981/82:1157, 2. beträffandefirande av att avslår motion 1981/82:1150, 3. beträffandeoffentiiga utskottsutfrågningar attriksdagen avslår motionerna 1981/82:1638 och 1981/82:2022, yrkande 2, 4. beträffandeutvidgad interpellations- och frågerätt att avslår motion1981/82:256, 5. beträffanderiksdagens behandling av avslagna motioner att avslår motion1981/82:1146, 6. beträffanderiksdagstryckets format och papperskvalitet att avslår motion1981/82:254. KU1982/83:14 6 (), Hans Nyhage (m), (), Kersfin (), i (m), Sven-ErikNordin (c), (), (), () *,(), () och i (vpk). *Ej närvarande vid justeringen. 1. av , Hans Nyhage, i Värmdöoch (alla m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar "Frågan om" och slutar "avstyrkermofionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att sedan förslaget om offentligautfrågningar först väcktes har flera förändringar inträtt i utskottensarbetsformer. För det första har utfrågningar inför utskotten numera kommit attbli ett normalt inslag i beredningsarbetet. För det andra har tanken på att geutfrågningarna offentlighet också kommit att accepteras i den meningen att deninformafion som framkommer vid sådana hearings ofta görs fillgänglig iefterhand. Mot denna bakgrund anser utskottet i Hkhet medmotionärerna att fiden nu är mogen för att i begränsad skala pröva öppnautskottsutfrågningar. Enligt utskottet bör denna nya beredningsform användas ide fall då minst en tredjedel av samtliga ledamöter avutskottet begär detta.Utskottet tillstyrker således motion 1981/82:2022 yrkande 2. deb att utskottet under 3. bort hemställa 3. beträffande offentliga utskottsutfrågningar attriksdagen med bifall fill mofion 1981/82:2022 yrkande 2 och med anledning avmotion 1981/82:1638 antar följande förslag till lag om ändring iriksdagsordningen: Härigenom föreskrivs att 4 kap. 12§ riksdagsordningen skall ha nedan angivna lydelse. KU1982/83:14 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe 4 kap. 12 § Utskott skall sammanträda inom stängdadörrar. Om särskilda skäl föreligger, kan utskottet medgiva att även annan änledamot, suppleant och tjänsteman i utskottet är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttrandensom sägs i 10 § skall dock vara offentligt, därest detta begärs av minst entredjedel av ledamöterna i utskottet. 2. av () som anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar "Frågan om" och slutar "avstyrker motionsyrkandena"bort ha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att sedan förslaget om offentligautfrågningar först väcktes har flera förändringar inträtt i utskottensarbetsformer. För det första har utfrågningar inför utskotten numera kommit attbi ett normalt inslag i beredningsarbetet. För det andra har tanken på att geutfrågningarna offentlighet också kommit att accepteras i den meningen att deninformafion som framkommer vid sådana hearings ofta görs fillgängHg iefterhand. Mot denna bakgrund anser utskottet i likhet medmotionärerna att fiden nu är mogen för att i begränsad skala pröva öppnautskottsutfrågningar. Enligt utskottet bör denna nya beredningsform användas ide fall då samtliga ledamöter av utskottet är eniga härom. Utskottettillstyrker således mofion 1981/82:1638. dels att utskottet under 3. bort hemställa 3. beträffande offeritliga utskottsutfrågningar attriksdagen med bifall till motion .1981/82:1638 och med anledning av motion1981/82:2022 yrkande 2 antar följande förslag till lag om ändring iriksdagsordningen: Härigenom föreskrivs att 4 kap. 12§ riksdagsordningen skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 12 § Utskott skall sammanträda inom stängda dörrar.Om särskilda skäl föreHgger, kan utskottet medgiva att även annan än ledamot,suppleant och tjänsteman i utskottet är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttrandensom sägs i 10 § skall dock vara offentligt om utskottet är enigt därom. KU1982/83:14 8 1. av . Hans Nyhage, i Värmdöoch (alla m): liksom vid ett antal tidigaretillfällen, avstyrkt motioner med förslag till ändrade former för ceremonieletvid öppnande under hänvisning till att det enligt riksdagsordningenankommer på talmannen att efter samråd med vice talmännen fastställa ordningenvid öppnande. Företrädare för moderata samlingspartiet anförde förraåret i ett särskilt yttrande att det tillämpade ceremonieletvid öppnande inte har det tidigare riksdagsöppnandets högtidlighetoch värdighet. Sålunda saknas allt det som av hävd hör till en så viktig händelsei statsverksamheten som öppnande. För många har riksdagsöppnandetkommit att framstå som direkt olämpligt. Ett sådant intryck hos många av demsom följer öppningsceremonin gagnar minst av allt ställning isamhället. Det är fastmer viktigt att strävar efter att komma ikontakt med svenska folket och skapa jntresse för sitt arbete. Det är mot denna bakgrund väsentligt att riksmötetsöppnande får en sådan utformning att det väcker allmänhetens intresse och detframhölls i det särskilda yttrandet som önskvärt att talmannen ville övervägaatt i huvudsak återgå till tidigare ceremoniel vid öppnande ochförlägga huvuddelen av ceremonierna till rikssalen. Till detta vill vi nu ytterligare foga att årets"riksdagskonsert" av många upplevdes som ganska misslyckad, varförkravet på en annan och bättre ordning vuxit sig ännu starkare. Öppnandet av 1983/kommer att äga rum undernya - eller -om man så vill "nygamla" - betingelser. har dååter flyttat till riksbyggnaderna på . Den nya plenisalen harinte samma "djup" som den nuvarande och några möjligheter att därplacera både en större orkester och de särskilt inbjudna gästerna på samma sättsom nu torde (dess bättre) inte finnas. Annan kyrka än måsterimligen också bli aktuell. Frågan om att använda -och rikssalen - anmäler sig då. som sådant och rikssalenär, liksom riksbyggnaderna, statlig egendom, och rikssalen har en lång historisktradition som mötesplats för rikets statschef och . Sedan kungaparetöverflyttat till har inte längrekaraktären av statschefens bostad. Det tidigare av bl. a. talman väcktaförslaget att det första efter ett nyval borde kunna öppnas irikssalen på ett högtidligare sätt, med större tonvikt på uppgifter- och i gengäld mindre konsertbetonat - bör nu kunna övervägas i ljuset av deförändrade betingelserna. I gengäld kunde öppnandet av därpå följande riksmötenunder valperioden kunna förenklas och äga rum i den nya plenisalen, utan KU1982/83:14 9 musikalisk underhållning, och endast med ett kortanförande av Konungen samt möjligen även en redogörelse från statsministernssida. Öppnandet av det första efter återflyttning tillHelgeandsholmen får måhända betraktas som ett specialfall. Vi är medvetna om att ansvaret för utformningen avöppningsceremonielet är överlämnat till talmannen. Vi har emellertid inteansett oss förhindrade att här lämna några synpunkter i frågan eftersomriksdagens återflyttning under alla omständigheter tvingar till ettvisst nytänkande. 2. av (): Enligt min mening är det värdefulltatt den särskilda arbetsgruppen inom konsfitutionsutskottet kan ta upp frågorsom berörs i motion 1981/82:256 (se ovan s. 5). Särskilt angeläget är attriksdagsarbetets uppläggning diskuteras ingående. 3. av i (m): Min erfarenhet från rätt mångautredningar överensstämmer knappast med vad utskottet anförom kontakten mellan "utredningen" och (se ovan s. 5). Därsådan finns gäller det nog främst ordföranden, sekretariatet och eventuella företrädareför riksdagspartierna men inte nödvändigtvis andra ledamöter. Jag anser det vara en akt av kollegial hövlighet motriksdagens ledamöter -"valda ombud för folk" - att de tankaroch synpunkter de i denna sin egenskap framför i sina motioner verkligen når deutredningar, vilka arbetar med de frågor, som berörs i motionerna, och på grundav vilka mofionerna har avstyrkts. Det är uppenbarligen lättare för ett utskottskansli attkänna till vilka utredningar som kan ha intresse av vissa motioner än vad detär för ett utredningskansli att känna till vilka av 2 500 motioner som är avintresse för ifrågavarande utredning.