bet · G601TU5 · 1982-12-31 00:00:00 — om tilläggsbudget I (prop. 1982/83:25, bil. Regeringenhar i proposition 1982/83:25 bilaga 3 () under punkt1 (s. 10-12) föreslagit att till Underskottstäckning vid statensjärnvägar på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 anvisa ettanslag av . Riktlinjerna för statens järnvägarsverksamhet har lagts fast trafikpolitiska beslut (prop. 1978/79:99,/79:18, rskr 1978/79:419) och strukturplan för statensjärnvägar (prop. 1980/81:20, /81:6, rskr 1980/81:101). Det ekonomiska målet för SJ innebär att intäkterna frånverksamheten inkl. driftersättningen för trafiken på det ersättningsberättigadenätet skall täcka verksamhetens kostnader inkl. avskrivningar påtillgångarnas återanskaffningsvärde och därutöver ge en förräntning sommotsvarar räntan på det disponerade statskapitalet. /73-1975/76 hade SJ enligtpropositionen en relativt stabil ekonomi, vilket innebar kostnadstäckning ochatt genomsnitthgt ca tre fjärdedelar av förräntningskravet kunde uppfyllas.Därefter har emellertid resultatet försämrats kraftigt, och under de senastebudgetåren har SJ redovisat betydande underskott vilket framgår av den tabellsom redovisas i det följande. 1 1982/83. SJ:$ resultat före bokslutsdispositioner (milj. 1979/80' ' Efter kostnadsavlastning om 150 milj, kr, i form avminskade avskrivningar och 65 milj. kr.i form av minskat förräntningskrav, - Efterkostnadsavlastning om 160 milj. kr. i form av minskade avskrivningar och 71 milj. kr.i form av minskat förräntningskrav. 3 Etterkostnadsavlastning om 210 milj. kr. i form av minskade avskrivningar och 115 milj, kr.i form av minskat förräntningskrav. För att balansera underskotten ijärnvägstrafiken har regeringen tidigare medgivit SJ att sätta ned sinaavskrivningar. Med stöd av beslut har också SJ:sförräntningspliktiga statskapital skrivits ned med motsvarande belopp. /82 tillämpas.en öppnare redovisning av SJ:s underskott genomatt på regeringens förslag anvisar ett särskilt anslag för täckningav .rörelseunderskottet under budgetåret. Av SJ:s bokslut för /82 framgår attdriftunderskottet detta budgetår uppgick till 445,4 milj. kr. Tillsammans medförräntningskravet motsvarar detta en total resultatbrist på 675 milj. kr. Föratt täcka förstnämnda underskott bör enligt föredragande departementschefenmedel anvisas över ett särskilt anslag benämnt: Underskottstäckning vid statensjärnvägar. Utskottet har tidigare uttalat sig om vikten av att SJuppfyller det uppsatta resultatkravet samt att statsmakterna gesförutsättningar härför (/82:8, rskr 1981/82:117). Utskottet, somtillstyrker föredragandens förslag till underskottstäckning, förutsätter attregeringen med största uppmärksamhet följer SJ:s resultatutveckling samt atthärav föranledda åtgärder vidtas utan dröjsmål. att tillUnderskottstäckning vid på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /83 anvisar ett anslag av . TU1982/83:5 3 Stöd till svenska rederier. Regeringen har under punkt2 (s. 12-13) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer att tidigarelägga utbetalningar av stöd tillsvenska rederier i enlighet med vad föredragande departementschefen harförordat, 2. till Stöd till svenska rederier påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /83 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1982/83:132 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas att avslår regeringens förslag iproposition 1982/83:25 bilaga 3 om stöd till svenska rederier. Något anslag för stöd till svenskarederier har inte tagits upp på statsbudgeten för /83. fattade emellertid beslut om vissasjöfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:217, /82:37, rskr 1981/82:437).Beslutet innebär bl. a. ett tidsbegränsat ekonomiskt stöd till svenskarederier. Enligt beslutet skall stödet - som baseras på vad rederiernalevererar in i sjömansskatt för inkomståren 1982-1985 - utbetalas med börjanunder . Detta innebär att sjömansskatt som inlevererats under år 1982utgör underlag för beräkning av det första årets stöd. I den nu föreliggande propositionenhänvisar föredraganden till många mindre rederiers nuvarande prekära situationoch förordar en konjunkturanpassning av stödet för kustsjöfartsfartyg såsom dedefinieras i riksdagsbeslutet. Konsolideringsstöd föreslås kunna utgå till rederiermed sådana fartyg för räkenskapsår som börjar . Till grund för sådantstöd skall då läggas sjömansskatt som inbetalts . Rederier somväljer att utnyttja stöd som är hänförligt till sjömansskatteinbetalningar år1981 skall - betonar föredraganden - inte kunna läggasjömansskatteinbetalningen för till grund för stöd. Den föreslagnaanpassningen av stödet beräknas inte påverka statens totala kostnad för detta.Föredraganden beräknar att stödet under /83 kommer att uppgåtill ca 250 milj. kr. I motion 1982/83:132 (m) yrkasavslag på regeringens förevarande förslag och hänvisas till motion 1981/82:2564(m), vari bl. a. yrkades avslag på förslaget i proposition 1981/82:217 omekonomiskt stöd till sjöfarten. Enligt sistnämnda motion - och en häravföranledd reservation i utskottets betänkande /82:37-sammanhängerproblemen inom sjöfartsnäringen med näringshvets problem i övrigt.Subventioneringen av det svenska näringslivet måste enligt motionärerna minska. 1* 1982/83. TU1982/83:5 4 Utskottet delar föredragandens uppfattning om behovet avatt tidigarelägga stödet till kustsjöfarten. Vad föredraganden i anslutninghärtill anfört har inte givit utskottet anledning till erinran. Av dettaställningstagande följer att utskottet avstyrker motion 1982/83:132 (m).Utskottet hemställer följaktligen att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1982/83:132 (m) a. bemyndigarregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att tidigarelägga utbetalningar av stöd till svenska rederier i enlighet med vad föredragande departementschefen har förordat, b. tillStöd till svenska rederier på tilläggsbudget I till statsbud geten för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Undantagen från förbudet att ta ut någon särskildavgift för omhändertagande av oljeavfall från fartygs maskinrum, m. m.Regeringen har under punkt 3 (s. 13-15) föreslagit att 1. anta inomkommunikationsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg, 2. bemyndiga regeringen ellermyndighet regeringen beslutar att utnyttja inkomsttiteln ,farledsvaruavgifter för sådan bidragsgivning till hamnar som föredragandedepartementschefen har förordat. Lagförslagetåterfinns i underbilaga 3.1 till propositionen. I motion 1982/83:91 av BirgerRosqvist (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om avgifter för och reglering av hamnars mottagande avoljeavfall från fartyg. Enligt 3 kap. 5 § lagen (1980:424)om åtgärder mot vattenförorening från fartyg gäller förbud mot att ta utsärskild avgift för omhändertagande av bl. a. oljeavfall från fartygs maskinrumo. d. och av vissa rester av kemikalier som transporteras på fartyg.Kostnaderna för omhändertagandet får däremot -enligt samma stadgande - täckasgenom hamnavgifter eller motsvarande generella avgifter. Med stödav 10 kap. 2 § i lagen har i förordningen (1980:789) om åtgärder TU1982/83:5 5 mot vattenförorening från fartyg gjorts undantag frånnämnda avgiftsförbud. I sitt betänkande /81:31(rskr 1980/81:442) om miljösäkrare sjötransporter (prop. 1980/81:119 bil. 2)fann utskottet att skäl talar för att upphäva undantagen. Därigenom skulle -framhöll utskottet bl. -önskemålet att göra det olönsamt att släppa ut olja tillsjöss tillgodoses i högre grad än vad gällande bestämmelser medger. Föredraganden förordar attundantagen upphävs fr. o. m. . bör hamnarna garanterasett högkostnadsskydd i form av statsbidrag från inkomsttiteln , fariedsvaruavgifter.Statsbidraget skall finansieras med en höjning av dessa avgifter. Det bör utgåom en hamn har kostnader för omhändertagande av ifrågavarande slag av avfallsom väsentligt överstiger hamnens intäkter av hamnverksamhet och om kostnadernaberor på att hamnens mottagningsanordningar har utnyttjats i större omfattningän som är rimligt med hänsyn till hamnens godsomsättning. Bidraget bör utgå iefterhand med skillnaden mellan faktisk kostnad och en kostnad som uppgår till3 % av hamnens samlade intäkter av hamnverksamhet. bör svaraför bidragsgivningen. I motion 1982/83:91 (s) framhållsvikten av att kostnaderna för mottagning av avfall från fartyg hålls nere. Såbör t. ex. fartyg som önskar bli av med avfall åläggas att föreankomst till hamn lämna meddelande härom. Vidare bör avlämnande utan särskildavgift endast ske under den i hamnen normala arbetstiden. Extrakostnader isamband med destruktion av avfallet bör också regleras. Inför utarbetandet avtillämpningsföreskrifter i anslutning till de nya reglerna bör hamnägarna varaföreträdda så att deras och motionärens önskemål kan beaktas. Utskottet förutsätter att så sker. Motionen synes därförinte behöva föranleda någon åtgärd och avstyrks följakthgen. Utskottet har ingen erinran mot vad föredragandenförordat. Detsamma gäller lagförslaget. Detta innebär att nu gällande förbudmot att vid reparationsvarv ta ut särskild avgift för mottagning ellerbehandling av oljehaltigt barlast- eller tankspolvatten i sin helhet upphävs. 1. att riksdagenbemyndigar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utnyttjainkomsttiteln , farledsvaruavgifter för sådan bidragsgivning tillhamnar som föredragande departementschefen har förordat, 2. att riksdagenantar förslaget till lag om ändring i lagen (1980:424) om åtgärder motvattenförorening från fartyg, 3. beträffandevissa tillämpningsföreskrifter om mottagning av oljeavfall m. m. från fartyg attriksdagen avslår motion 1982/83:91 (s). Utbyggnad av hamn. Regeringen har under punkt 4(s. 15-17) föreslagit att godkänna att regeringen utnyttjarfinansfullmakten för hela den kostnad som med den tillämpadekostnadsfördelningen faller på staten vid den beslutade utbyggnaden av Visbyhamn. beslutade ianledning av proposition 1979/80:125 (/80:23, rskr 1979/80:342) omriktlinjer för statligt stöd till utbyggnaden av hamn. I samband härmedanvisade 102 milj. kr. i statsbidrag för utbyggnaden.Riksdagsbeslutet grundades på ett mellan staten och upprättatavtal. 1 avtalet regleras hur kostnaderna för de olika delprojekten i hamnutbyggnadenskall fördelas mellan staten och . Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallades en sakkunnig med uppgift att förstatens räkning utöva teknisk och ekonomisk kontroll av upphandlingen och avbyggnadsarbetenas utförande i hamn. På grundval av uppgifter om kostnadsökningar som densakkunnige lämnade föreslog regeringen i proposition1981/82:25 en ytterligare medelsanvisning om 16,5 milj. kr. biföllförslaget (/82:8, rskr 1981/82:117). har sålunda förutbyggnaden av hamn totalt anvisat 118,5 milj. kr. Den sakkunnige har i en skrivelse till regeringen den 22september 1982 meddelat att statens slutliga andel av totalkostnaderna förhittills beslutad utbyggnad av hamnen kan beräknas till 118,2 milj. kr.Utbyggnaden har fortskridit planenligt och utan förseningar. Vissaväderleksförhållanden har emellertid medfört oförutsedda svårigheter som letttill skador på både fartyg vid kaj och själva kajen. Åtgärder måste därför -framhåller den sakkunnige - vidtas för att komma till rätta med förhållandena.Den totala kostnaden för dessa åtgärder beräknas till 29 milj. kr. Härav kommerstatens andel - med den kostnadsfördelning som tidigare tillämpats - att uppgåtill 23,5 milj. kr. Enligt föredraganden har regeringenmed hänsyn till rådande sysselsättningsläge bedömt de åtgärder som densakkunnige förordat som lämpliga att genomföra utan dröjsmål. Regeringen hardärför med stöd av finansfullmakten anvisat 23,5 milj. kr. för byggnadsarbeteni hamn. Regeringen får dock - enligt de regler som fastställt -inte utnyttja finansfullmakten för större statsbidrag till kommunala objekt änvad som svarar mot av byggnadskostnaden. föreslås därför nugodkänna att finansfullmakten utnyttjas för hela den kostnad som faller påstaten med iakttagande av den tillämpade och av godkändakostnads- TU1982/83:5 7 fördelningen mellan staten och . Utskottet lämnar vad föredraganden sålunda anfört utanerinran och hemställer att godkänner attregeringen utnyttjar finansfullmakten för hela den kostnad som med den hittillstillämpade kostnadsfördelningen faller på staten vid den beslutade utbyggnadenav hamn. Flygplatser m. m. Regeringen har under punkt 5 (s.17-19) föreslagit att 1. godkänna finansieringen av Arlandasnya inrikesterminal och en ny terminal på , 2. till Flygplatser m. m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 anvisa ettreservationsanslag av . I statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsrubrik anvisats 73,2 milj. kr. (prop.1981/82:100 bil. 9 och prop. 1981/82:98, /82:28, rskr 1981/82:339).Genom regeringsbeslut om vissa sysselsättningsfrämjandeåtgärder har anslaget höjts med 15 milj. kr. till 88,2 milj. kr. har i en framställning den 7 oktober 1982hemställt om tilläggsanslag motsvarande en ökad medelsförbrukning på 82,7 milj.kr. har verket hemställt om regeringens godkännande av vissa nyainvesteringsobjekt på flygplatserna i och /. Det ökade medelsbehov som luftfartsverket anmält förklarasenligt föredraganden till stor del av att investeringar som regering ochriksdag godkänt senarelagts av olika skäl. Detta gäller bl. a.investeringar i flygtrafiktjänst en route och vissa byggnader på sammanlagt19,1 milj. kr. Det ökade medelsbehovet /83 motsvaras såledesdelvis av en minskad förbrukning /82 och därigenom en ökning avreserverade medel från detta budgetår. Föredraganden förordar att medelsförbrukningenav dessa skäl får höjas /83. Vad föredraganden sålunda har anfört har inte givitutskottet anledning till erinran. Av propositionen framgår att avtalnu har slutits mellan , SAS och luftfartsverket om finansieringen av den nyainrikesterminalen på . Avtalet innebär att finansierar det beloppsom, utöver 150 milj. kr. i prisläge , behövs för investeringen.Avtal har också träffats med om detlandstingskommunala bidraget. I löpande priser beräknas nu terminalen kostatotalt 290 milj. kr., varav 118,7 milj. kr. TU1982/83:5 8 finansieras över statsbudgeten medan 71,3 milj. kr. och100 milj. kr. finansieras av AB flygplatsinvesteringarresp. Med hänsyn till hur den statliga andelen av kostnadernaför terminalen nu beräknas förfalla till betalning beräknar luftfartsverket ettmed 27,4 milj. kr. ökat stathgt medelsbehov innevarande budgetår. Någon reellökning av den statligt finansierade andelen av bygget är det inte fråga ombetonar föredraganden, som i anslutning härtill också förordar erforderligökning av medelsförbrukningen innevarande budgetår. Av propositionen framgår vidare att vissa tidigarebeslutade investeringar på har uppskjutits i avvaktan på att avtalskulle träffas mellan och luftfartsverket omfinansieringen. har begärt sammanlagt ytterligare 3,8 milj.kr. /83 för dessa investeringar som utgörs avinstrumentlandningssystem, en landningsfyr, en värmekulvert och enbyvindsskrivare. Utskottetlämnar förslagen utan erinran. Enligt propositionen harluftfartsverket träffat en preliminär överenskommelse med kommunom finansiering av en ny passagerartermi-nal på flygplats.Totalkostnaden för terminalen beräknas till 20,7 milj. kr. i genomförandepris.Därav förväntas AMS bidra med 4,5 milj. kr. och kommunen med 8,1 milj. kr. Dendel av investeringen som tas upp under detta anslag blir således - framhållerföredraganden - 8,1 milj. kr. totalt, varav 1 milj. kr. beräknas gå /83. Den av kommunen finansierade andelen skall till vara ränte-och amorterings-fri . Överenskommelsen med kommunen innebär ocksåett samarbete i fråga om brand- och räddningstjänsten som medför besparingarför luftfartsverket. Därutöver skall ett markområde för 2 milj. kr. bedömer att kommunens engagemang iflygplatsfrågan innebär att den föreslagna investeringen ipassagerartermi-nalen inte kommer att ge någon ökad ekonomisk belastning påverket. Därvid har verket beräknat ökade intäkter till följd av ökat antalpassagerare, hyror och reklam. Föredraganden anser att ett sådant samarbete mellanluftfartsverket och en kommun som kommit till stånd i fråga om Norrköpingsflygplats är konstruktivt och stämmer väl överens med 1982 årsluftfartspolitiska beslut. Utskottet ansluter sig till denna uppfattning ochlämnar vad föredraganden sålunda anfört utan erinran. Med hänsyn till ökningen av den beräknade ingåendebalansen på anslaget Flygplatser m. m. förordar föredraganden att etttilläggsanslag om 16 milj. kr. anvisas för innevarande budgetår. 1. att godkänner den ipropositionen angivna finansieringen av nya inrikesterminal och av enny terminal på , flygplats, TU1982/83:5 9 2. att till Flygplatserm. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 anvisar ettreservationsanslag av . Närvarande: (), (), KurtHugosson (s), (), (), (), OlleÖstrand (s), (), Per Stenmarck (m), (), RuneJohansson (s), (), () och ()- vid punkt 2 Stöd till svenska rederier , , och (alla m) anser dels att det stycke av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"avstyrker motion 1982/83:132 (m)." bort ha följande lydelse; Även enligt utskottets mening finns det ett samband mellansjöfartens och det övriga näringslivets problem. var ettkrisdecennium för svenskt näringsliv. Olönsamma näringar subventionerades,något som har lett till att produktionsresurser låsts fast i krisindustrier somvarvs-, järn- och stålindustrin. Subventionerna har också krävt enfinansiering i form av skattehöjningar som medfört att andra branscher, t. ex.sjöfartsnäringen, fått ett svårare konkurrensläge. Skattetrycket har nått ennivå som innebär att vår ekonomi förlorat sin tillväxtförmåga. NäringspoUtikenmåste nu bedrivas med generella i stället för selektiva medel.Subventioneringen av stora delar av vårt näringsliv måste minska. Ensamhällsekonomi i balans utgör den bästa grunden för en god utveckling ocksåinom sjöfartsnäringen. Huvudskälet till att den svenska sjöfartsnäringen harsvårigheter torde vara det höga kostnadsläget i . Under hänvisning till det anförda avstyrker utskottetregeringens förslag och tillstyrker motion 1982/83:132 (m). delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall till motion 1982/83:132 (m) avslår regeringens förslag om stöd till svenska rederier.