bet · G601CU22 · 1982-12-31 00:00:00 — a. eftergift av lån eller räntebetalningar.Utskottet är mot bakgrund härav inte nu berett att förorda nya stödformer elleröverväga ändringar i inriktningen av det redan beslutade stödet. Motion 1632(c) yrkande 2 avstyrks. CU1982/83:22 30 I detta avsnitt behandlar utskottetvad i budgetpropositionen (bil. 13 s. 40-46) anförs om räntebidrag samt fyramotionsyrkanden (m) och ett motionsyrkande från (vpk). Innan utskottetbehandlar vad i budgetpropositionen och i motionerna föreslagits villutskottet något beröra förra årets riksdagsbehandling avseende utformningen avräntebidragen m. m. Normalt trappas de garanterade räntorna upp med 0,25procentenheter för hyreshus och bostadsrättshus och med 0,50procentenheter för egnahemmen. För att begränsa utgifterna förräntebidragen har fidigare och (prop. 1981/82:124, CU1981/82:26) godkänt regeringsförslag om extra årliga upptrappningar av degaranterade räntorna för vissa årgångar av bostadshus. Vad godkändeförra året innebär extra upptrappningar för . Föregnahemmen gäller att dessa extra upptrappningar i huvudsak avser bostadslånbeviljade för hus färdigställda , medan för hyres- ochbostadsrättshusen de extra upptrappningarna gäller äldre låneformer. Debeslutade extra upptrappningarna - både de som beslöts och tidigarebeslutade - beräknas enligt budgetpropositionen innebära minskade utgifter omtotalt ca 930 milj. kr. för nästa budgetår medan de årliga normalaupptrappningarna beräknas ge minskade utgifter om 520 milj. kr. Utskottet går över till att behandla motionsyrkandenmed anknytning till frågan om utformningen av räntebidragen och tillutformningen av de generella subventionerna till bostadsbyggandet. Densistnämnda frågan tas upp i moderata samlingspartiets partimotion 360 ombostadspolitiken. I yrkande 4 i motionen hemställs att begär att enutredning genomförs med sikte på en avveckling av de generella bostadssubventionerna.Motionärerna anser att målet måste vara att åstadkomma ett bostadsfinansieringssystemfritt från generella subventioner. Detta mål anges endast kunna förverkligassuccessivt och i kombination med förändringar av bostadsbidragen och sänktaskatter, som tar hänsyn till försörjningsbördan. Av samhällsekonomiska skäl ärdet enhgt motionärerna nödvändigt att minska de generellasubventionerna. Med anledning av det anförda bör erinras om att utskottetår (CU 1981/82:26) hade att behandla en motion (m) i vilken riksdagenföreslogs uttala att räntesubventionerna avskaffas till den del de intemotiveras av skilda skatteregler för olika upplåtelseformer. Utskottetsmajoritet (s) anförde då att utskottet inte kunde tillstyrka en motion vars resultatskulle medföra så stora förändringar för så många och vars sociala inriktningvar helt främmande för de principer som tidigare väglett en bred riksdagsmajoritetvid utformningen av bostadspolitiken. Utskottet anförde också att ettavskaffande av räntesubventionerna skulle innebära stora kostnadsökningar förmånga boende, ofta för dem som är i störst behov av samhällets stöd. CU1982/83:22 31 Utskottet, som vidhåller sin ovanangivna principiella uppfattning i frågan, vill erinra om att åt den nyligentillkallade bostadskommittén uppdragits att göra en genomgripande översyn avsystemet för bostadsstöd med utgångspunkten att trygga en god grundstandardoch främja ett jämlikt och integrerat boende. När det gällerräntebidragssystemet bör, enligt direktiven, kommittén pröva behovet avändrade garanterade räntor och upptrapp-ningsregler. Kommittén bör varaoförhindrad att pröva även mera grundläggande modifieringar av systemet. En omprövning av utformningen av bl. a.bostadssubventionerna och bostadsbeskattningen kommer sålunda att företas. enligt sina direktiv inte har att pröva om de generellasubventionerna skall avskaffas kommer en genomgång att göras av subventionernasroll i ett eventuellt reformerat bostadsfinansieringssystem. Utredningskravet imotion 360 (m) yrkande 4 får delvis anses tillgodosett genom det arbete somkommer att ske inom bostadskommittén. Med hänvisning till det nu anförda ochtill utskottets principiella uppfattning avstyrker utskottet motionsyrkandet. 1 motion 360 (m) yrkande 5 samt i motion 1551 (m) yrkande1 tas upp frågan om principerna för beräkning av räntebidragen. Motiveringenför förslagen, som i sak är lika i de båda motionerna, kan med utgångspunktfrån den sistnämnda-motionen sammanfattas sålunda. För att bättre anpassabostadsfinansieringssystemet till rådande inflationstakt föreslår motionärenatt den garanterade räntan fr. o. m. höjs (ejprocentenheter) i nybyggda flerfamiljshus. Med utgångspunkt från den ingåenderäntan nybyggnadsåret beräknas den garanterade räntan för genom enuppräkning för år efter 1970 samt för år 1970och fidigare. 1984 och framåt föreslås att den beräknade garanterade räntanhöjs på samma sätt som för nybyggda hus. Motionärerna hävdaratt den genomsnittliga hyreshöjningen för en normallägenhet om igenomsnitt blir /månad. Besparingseffekten per helår beräknas förstaten uppgå till ca . Även beträffande de nu behandlade motionsyrkandena kankonstateras att utskottet (CU 1981/82:26) hade att behandla i principsamma förslag, dock med den skillnaden att motionärerna (m) då föreslog enårlig uppräkning om i stället för som . Sammanfattningsvis anförde utskottets majoritet (s, c, fp)att motionsförslaget kommer att medföra så stora kostnadsökningar förde boende och leda till sådana olikheter i boendekostnaderna med hänsyn tillupplåtelseformerna att väsentliga delar av den sociala bostadspolitiken kommeratt raseras. Utskottet vill till det anförda nu tillägga att deav motionärerna nu beräknade hyreshöjningarna såvitt utskottet kan bedömakommer att uppgå till inemot /mån. i stället för till /mån. Tilldetta skall läggas att månadshyran på grund av normal och extra upptrappning avden garanterade CU1982/83:22 32 räntan för en hyreslägenhet om 75 m byggd t. ex. 1960 ökarmed ca . Redan av det anförda exemplet framgår att förslaget i motionernainte kan anses vara en realistisk utgångspunkt som ett underlag för enutformning av räntebidragssystemet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna360 (m) yrkande 5 och 1551 (m) yrkande 1. Utskottet vill dock tillägga att enhuvuduppgift för bostadskommittén är att överväga frågan om ett nyttfinansieringssystem. Anslagsfrågan behandlar utskottet nedan. De i detta avsnitt behandlade motionsförslagen (m) taralla sikte på minskade räntebidrag. I motion 669 (vpk) yrkas däremot attriksdagen beslutar ändra sitt fattade beslut (CU 1981/82:26) ochbeslutar att någon extra upptrappning av de garanterade räntorna inte skallgöras för de allmännyttiga bostadsföretagen. Utskottet har tidigare bl. a. två gånger under år 1982behandlat motionsyrkanden (vpk) med samma innebörd som det nu föreliggande ochavstyrkt dem. Utskottet, som inte finner tillräckliga skäl föreligga att frångåsin tidigare uppfattning i frågan, avstyrker motion 669 (vpk). I detta avsnitt behandlar utskottet slutligen motion 1548(m) i vilken hemställs att begär att regeringen utformar ett systemsom innebär maximering av räntebidragen i stället för en ytgräns vid statligbelåning av småhus. Begränsningen av storleken på de småhus som byggs medstatligt finansieringsstöd har skett på olika sätt sedan stödet infördes islutet av . F. n. och gäller en ytgräns.Närmast gällde en kostnadsgräns. Utskottet godtog enhälligt förraåret regeringens förslag om att en ytgräns skulle tillämpas i stället för enkostnadsgräns. Som grund för motionsförslaget anför motionärerna bl. a.att ett system med maximerade räntebidrag skapar större rättvisa än en ytgräns.Utskottet finner inte tillräckliga skäl föreligga att , mindre än ett årefter det att den nya regeln trätt i kraft, föreslå att den ändras. Utskottetutgår ifrån att regeringen och bostadsverket fortlöpande följer utfallet av dennuvarande ordningen. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1548 (m). I budgetpropositionen lämnas (bil.13 s. 53) den uppgiften att den tillkallade kommittén(bostadskommittén) som en av sina uppgifter har att överväga stödet tillboendet. När det gäller bostadsbidragen anges att kommittén i första hand haratt belysa avvägningen mellan bostadsbidragen och övriga subventionsformer.Vidare erinras i budgetproposifionen om bostadsbidragskommitténs i november1982 avgivna betänkande Bostadsbidragen (SOU 1982:58). Detta betänkanderemissbehandlas f. n. Med hänsyn till det avslutade och till det pågåendeutredningsarbetet anser bostadsministern att några ändringar i nuvarande systeminte bör CU1982/83:22 33 Detta ställningstagande grundas också på attbetydande höjningar av bostadsbidragen har genomförts för liksom på attåterhållsamhet med nya utgifter är nödvändig på grund av det statsfinansiellaläget. I två motioner tas upp frågan om utformningen avbostadsbidragen för . I den ena, motion 1552 (m) yrkande 1 a-c, föreslås enhöjning av det statliga bostadsbidraget (SBB) med /barn och år. Dessutomföreslås en höjning av de övre hyresgränserna för barnfamiljerna med ,och en sänkning av den högre reduktionsfaktorn från till . De nurefererade förslagen har utformats mot bakgrund av att i motion 1551 (m)förordats en utformning av räntebidragen som kommer att innebära större hyreshöjningarän om den nuvarande utformningen av räntebidragssystemet behålls. Beträffandebostadsbidragen förordas även (yrkande 1 d) - utan samband med i motion 1551föreslagna förändringar avseende räntebidragen - en avveckling avbostadsbidragen till hushåll utan barn. I den andra motionen, kommunisternasparfimotion 1576, föreslås i yrkande 1 höjningar av den nedre inkomstgränsenmed . för makar med barn och med . för övriga kategorierbidragsberättigade. Den övre inkomstgränsen föreslås höjd med . Vidareföreslås en höjning av den övre hyresgränsen med /mån. för hushåll utanbarn, med /mån. för hushåll med 1 barn eller 3 barn, med /mån.för hushåll med 2 barn, med /mån. för hushåll med 4 barn och med 200kr./mån. för hushåll med 5 eller flera barn. En höjning av det statligabostadsbidraget med /barn och år förordas också. Slutligen föreslås imofionen att studiemedel inte skall läggas till grund vid beräkning av denbidragsgrundande inkomsten. F. n. gäller att till den bidragsgrundandeinkomsten skall läggas även hälften av sådana studiemedel som utgår enligt 4kap. studiestödslagen, dvs. studiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel. Med anledning av förslaget i budgetpropositionen och i debåda mofionerna vill utskottet anföra följande. På de grunder som förts fram ibudgetpropositionen - dvs. hänvisning till pågående utredningsarbete, inför år1983 beslutade betydande höjningar och det statsfinansiella läget -accepterar utskottetregeringens förslag om att några ändringar i bostadsbidragssystemet f. n. intebör göras. Såvitt rör förslagen i mofion 1552 (m) om utformningen avbostadsbidragen för hushåll med barn bygger dessa på att de förslag omutformning av räntebidragen som förs fram i motion 1551 (m) godtas avriksdagen. Utskottet har ovan (avsnitt 4.6) avstyrkt dessa senare förslag.Redan på denna grund avstyrker utskottet bifall till mofion 1552 (m) imotsvarande del. Med hänvisning till vad i budgetpropositionen anförtsavstyrker utskottet även motion 1576 (vpk). Utskottet kan inte heller ställa sig bakom förslaget imofion 1552 (m) om att bostadsbidragen till hushåll utan barn avvecklas. Anslagtill bostadsbidrag behandlar utskottet under avsnitt 4.12. 3 1982/83. CU1982/83:22 34 I en motion, motion 670 (c), tasupp frågan om administration m. m. av bostadsbidragen. Motionärerna förordaratt nuvarande bostadsbidragsansökan förändras fill vad de kallar en"skattejämkningsansökan". Den bostadsbidragssökande avses få enskatteminskning motsvarande beräknat bostadsbidrag. I samband med beräkningenav slutlig skatt skall "skatteminskningen" justeras till exaktbelopp i förhållande till då känd inkomst, bostadskostnad m. m. Den avmotionärerna förordade ordningen anges ha såväl administrativa sorn ekonomiskafördelar. Frågan om administrationen av bostadsbidragen har utrettsav en särskild utredare. Denne har haft att utreda frågan om ändratadministrafivt organ för bidrag. I betänkandet Administration avbostadsbidragen till barnfamiljer m. fl. (Ds Bo 1982:05) föreslås attadministrationen förs över från kommuijern till försäkringskassorna. Såväldetta betänkande som bostadsbidragskommitténs betänkande remissbehandlas f. n.I den fortsatta beredningen avseende administrationen m. m. av bostadsbidragenkan förutsättas att den i motion 670 (c) upptagna frågan övervägs utan någonriksdagens begäran därom. Med det anförda avstyrker utskottet bifall fillmotionen. Med hänsyn till de höjningar avfolkpensionerna som skett sedan inkomstgränserna för förbättringslån senastprövades förordar bostadsministern att gränserna höjs från den 1 juli 1983.För ogifta föreslås sålunda inkomstgränsen höjd . Utskottettillstyrker regeringsförslaget i denna del. 4.9 Bidrag och lån tdl förbättring av boendenidjön I motion 1553 (m) föreslås enavveckling av stödet till förbättring av boendemiljön från den 30 juni 1983.Motionärerna hänvisar härvid till att huvudansvaret för att bostäderna medtillhörande tomtmark skall erbjuda en god boendemiljö åvilar fastighetsägarna.Vidare anförs att så länge som de bostäder som byggs motsvarar vad somefterfrågas och fastigheterna förvaltas i överensstämmelse med de boendesvärderingar så är risken liten för att åtgärder skall behövas. Stöd tillboendemiljön har även behandlats ovan (avsnitt 4.4). Stödet fyller enligt utskottets mening en viktig uppgiftnär det gäller att på lång sikt åstadkomma sociala och fysiska förbättringar iboendemiljön. De skäl för att ta bort stödet som förts fram i motion 1553 (m)har inte utskottet funnit bärande. Bostadsministern hemställer (s. 61) atttillämpningsområdet för boendemiljöbidragen skall ändras. Sålunda föreslås attbidrag till förbättring av boendemiljön skall kunna lämnas fill andra områdenän de med sociala ' problem eller stor andel outhyrda lägenheter underförutsättning att CU1982/83:22 35 hyresgästerna i det berörda området har ett ekonomisktinflytande över förvaltningen och att förvaltningen sker i begränsadeförvaltningsenheter. Utskottet fillstyrker regeringsförslaget i denna del. 4.10 Administration m. rn. I två motioner, motionerna 1632 (c)yrkande 7 och 2146 (c) yrkande 2, tas upp frågan om avveckling av mindrestadiga lån. I motionsyrkandena som är likalydande föreslås ett riksdagenstillkännagivande av vad i motionerna anförts om avveckling av en del av denstatliga bostadslånestocken. I den förstnämnda motionen anförs som motiveringför förslaget bl. a. att det är av intresse att kunna minska den statligalåneförvaltningen. Arbetet bör enligt motionärernas uppfattning i första handinriktas mot att lösa in små lån t. ex. sådana som är . och pålåneformer som inte längre beviljas. Lånen har som regel säkerheter i braförmånsläge, och annan kredit bör därför vara möjlig att ordna om låntagarnasaknar likvida medel för att lösa in sitt bostadslån. Motionären anför att detpå grund av bristande statistik är osäkert hur mycket som kan beräknas inflytatill statsverket. Även enligt utskottets uppfattning är det av intresse attfå belyst hur ett system för en rationellare hantering av bostadsverketslånestock skulle kunna utformas och om möjligheter finns att avveckla viss delav lånestocken. statisfik över stockens sammanställninglämnar inte de upplysningar som torde vara erforderliga för bedömning avutformningen och omfattningen av den i motionerna upptagna frågan. initiafiv har därför sådan statistik tagits fram och under handöverlämnats till och . Ovan (avsnitt 3.8)har en sammanfattning av statistiken gjorts. Av sammanfattningen framgår bl. a.att antalet lån . i återstående låneskuld är ca 600 000 varav ca300 000 är lån utan räntebidrag. Ca 400 000 lån har en återstående låneskuld omhögst . Enligt utskottets uppfattning bör sålunda ytterligareöverväganden göras om möjligheterna till samt omfattningen av en eventuellförtida inlösen och avveckling av vissa typer av de statliga lån somadministreras av bostadsverket. I detta sammanhang bör som en naturlig delingå överväganden om hur ett eventuellt system skall vara utformat för attlåntagaren skall vara intresserad av att medverka. Vad utskottet anfört omytterligare överväganden i frågan bör med anledning av motionernasom sin mening ge regeringen fill känna. Regeringen bör i lämpligt sammanhangredovisa sin syn på frågan för . I motion 509 (s) tas upp frågan om förenkling avregelsystemet m. m. för bostadslångivningen och begärs ett riksdagenstillkännagivande om att åtgärder vidtas för att underlätta kontakterna mellanbostadsverket -och länsbostadsnämnderna-och allmänheten.Motionären finner det vikfigt att bostadsverkets regler, blanketter och rutinerutformas så CU1982/83:22 36 att allmänheten inte drar sig för att söka de olika formerav statliga bostadslån och bidrag som finns. Även i mofion 674 (m) yrkande 2 tas upp frågan omhandläggning av ärenden rörande stathga bostadslån. Motionären begär att bl. a.länsbostadsnämnderna skall åläggas använda ett så tydligt och enkelt språk isin skriftväxling med allmänheten att missförstånd så långt möjligt undviks. Utskottet vill inledningsvis erinra om att på förslagav utskottet fidigare (CU 1980/81:29 s. 50) begärt en översyn avbostadslånereglerna. Denna översyn som bl. a. har fill syfte att förenklareglerna och göra dem mera lättillgängliga pågår f. n. inombostadsdepartementet. Dessutom vill utskottet erinra om att inombostadsstyrelsen pågår dels ett arbete inriktat på en översyn av bostadsverketsblanketter, dels ett projekt avseende administrativ rationalisering inomlänsbostadsnämnderna. Det torde inte råda några delade meningar om att språket iförfattningar m. m. bör vara så klargörande och så uttömmande som möjligt samtatt olika möjligheter till förenklingar bör tas till vara. Detta gällernaturligtvis även för det regelsystem som administreras av bostadsverket.Utskottet är emellertid medvetet om att utformningen av regelsystemets strukturavseende bostadslångivningen ytterst beror på de beslut om långivningen somfattas av statsmakterna. Även om dessa beslut i sig innebär komplikationer vidden praktiska hanteringen av dem vill utskottet understryka vikten av att olikaåtgärder vidtas för att göra regelsystemet så enkelt och överskådligt sommöjligt. Som framgått ovan pågår olika arbeten i avsikt att förenklaregelsystemet. Utskottet är emellertid av den uppfattningen att även riksdagensrevisorer bör kunna bidra till att ge frågan om regelsystemets utformningytterligare belysning. För att fästa revisorernas uppmärksamhet på frågan harutskottet denna dag i skrivelse till revisorerna anfört att det kunde varamotiverat att överväga hur en förenkling av nuvarande lånesystem skulle kunnaförverkligas om de nuvarande grunderna för långivningen behålls. Det anfördainnebär att syftet med motionerna nu får anses fillgodosett utan någonytterligare åtgärd. Motionerna avstyrks med hänvisning fill det anförda. I motion 672 (m) yrkande 1 föreslåsatt begär förslag om speciella lån för bofast befolkning vid förvärvav bostadsfastigheter i skärgårdsområden och kustområden, medan motion 677 (fp)utmynnar i förslaget att uttalar sig för bättre lånemöjligheter tilläldre hus i skärgården enhgt i motionen antagna riktlinjer som ansluter tillvad fritidsboendekommittén föreslagit. har i delbetänkandet Fritidshuseller permanentbostad (Ds Bo 1981:3 s. 100-103) behandlat bl. a. frågan ommöjligheter att CU1982/83:22 37 finansiera förvärv av äldre permanentbostäder i områdendär efterfrågan på fritidshus är stark. ' Härtill hörande frågor om åtgärder för fastboende kommeratt behandlas i en departementspromemoria . Efter remissbehandlingkommer ett förslag att senare föreläggas . 4.12 Ramar och anslag De i mofionerna 1550 (m) yrkande 2och 1632 (c) yrkande 9 lämnade förslagen om minskade anslag till lån tillbostadsbyggande är en följd av motionernas huvudförslag om att hyresrabatteroch hyresförlustgarantier m. m. skall upphävas - förslag som utskottetavstyrkt. Mofionerna avstyrks därför också i denna del. Med hänvisning till utskottets inställning i sakfråganavstyrker utskottet bifall till motionerna 1550 (m) yrkande 2 och 1551 (m)yrkande 2 om minskade anslag tdl räntebidrag m. m. för /84.Regeringens förslag tillstyrks. Vad i motion 1552 (m) yrkande 2 och i motion 1576 (vpk)yrkande 2 föreslagits avseende anslag tid bostadsbidrag m. m. avstyrks, även idetta fall med hänsyn till utskottets ställningstagande i sakfrågan. Vad ibudgetproposifionen föreslagits tillstyrks av utskottet. Även i fråga om boendemiljöbidragen har utskottet avstyrktmotion 1550 (m) i sakfrågan. Motionen avstyrks därför också i vad den avserminskade anslag till förbättring av boendemiljön. Vad i övrigt i regeringsprotokollet anförts avseende ramaroch anslag tillstyrks av utskottet. 1. beträffande ettsamhällsbyggnadsprogram att avslår mofion 1982/83:1573, 2. beträffande en bostadsbyggnadsplan att avslår mofion 1981/82:1575, 3. beträffande ettbostadsbyggnadsprogram för att avslår motion1982/83:1120, 4. beträffandestadsförnyelse att avslår motion 1982/ 83:2098, 5. beträffandeflergenerationsboende att avslår motionerna 1982/83:1065 och 1629, 6. beträffandekollektivt boende att avslår motionerna 1982/83:1067, 1564 yrkande 5och 2153 yrkande 2, CU1982/83:22 38 7. beträffandeungdomens bostadssituation att med anledning av motion 1982/83:2153yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 8. beträffanderänte- och amorteringsfria lån tid de allmännyttiga bostadsföretagen attriksdagen avslår motion 1982/83:184, 9. beträffandeupphävande av tillfälliga stimulansåtgärder i form av hyresrabatt ochhyresförlustgaranti att avslår motionerna 1982/83:1550 yrkande 1såvitt nu är i fråga, 1632 yrkande 1 och 1652 såvitt nu är i fråga, 10. beträffande upphävande avtillfälliga stimulansåtgärder i form av stöd tid de av uthyrningssvårigheter värst drabbade företagen m. m. att avslår motionerna 1982/83:1550 yrkande 1 och 1652 båda motionerna såvitt nu är i fråga, 11. beträffande upphävande avtillfälliga stimulansåtgärder i vad de inte behandlas under 9 och 10 ovan att avslår motion 1982/83:1550 yrkande 1 såvitt nu är i fråga, 12., beträffande enhetslån perlägenhet att avslår motion 1982/83:360 yrkande 3, 13. beträffande förändringar inuvarande lånesystem att avslår motion 1982/83:1632 yrkande 6 såvittnu är i fråga, 14. beträffande lånevillkoren attriksdagen avslår motion 1982/ 83:1554, 15. beträffande borttagande avproduktionskostnadskontrollen m. m. att avslår motionerna 1982/83:674yrkande 1 och 1549, 16. beträffande lånebestämmelserna förstyckebyggda småhus att med anledning av motion 1982/83:827 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 17. beträffande statliga lån vidförvärv av äldre småhus att avslår motionerna 1982/83:346 och 2101, 18. beträffande finansieringen avgrundförstärkningsåtgärder vid ombyggnad att avslår motionerna1982/83:1571 och 2106, 19. beträffande bostadslån till konstruktioneroch material som sänker kostnaderna för drift och underhåll att riksdagenavslår motion 1982/83:832, 20. beträffande kommimalt förlustansvarför bostadslån tdl småhus att med bifall till regeringens förslag ochmed avslag på motionerna 1982/83:836 och 1632 yrkande 5 godkänner vad iregeringsprotokollet förordats, 21. beträffande bostadslångivningen förombyggnad m. m. att avslår motionerna 1982/83:1570 och 1632 yrkande 6såvitt nu är i fråga. CU1982/83:22 39 22. beträffande översyn avtidskoefficienten samt faktorprisindex att avslår motion1982/83:1565, 23. beträffande köpeskillingskontrollenatt avslår motion 1982/83:1632 yrkande 3, 24. beträffande avskrivning avbostadslån och hyresförlustlån att avslår motion 1982/83:1632 yrkande2, 25. beträffande avveckling av degenerella bostadssubventionerna att avslår mofion 1982/83:360 yrkande4, 26. beträffande principerna för beräkningav räntebidragen att avslår motionerna 1982/83:360 yrkande 5 och 1551yrkande 1,