bet · G601JoU24 · 1982-12-31 00:00:00 — omstatsbudgeten för /84 såvitt avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1982/83: lOObilaga 11) I detta betänkande behandlas proposition1982/83:100 bilaga 11 med undantag av de anslag som ärupptagna under avsnitten Skogsbruk samt Idrott och rekreation. Utskottetsställningstagande till skogsbruksanslagen redovisas i ett senare betänkande.Anslagen rörande idrott m. m. behandlas av kulturutskottet. 1.Jordbruksdepartementet m.fl. anslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslagunder punkterna A I - A 4 (s. 12-14) och hemställer 1. att tillJordbruksdepartementet för /84 anvisar ett förslagsanslag av18155000 kr., 2. att till Lantbruksrådför /84 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att till Kommittéerm.m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 4. att till Extrautgifter för /84 anvisar ett reservationsanslag av . Jordbruketsrationalisering m. m. Lantbruksstyrelsen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 1 (s. 15-18) och hemställeratt 1. godkänner vad i propositionenanförts om statens lantbruksinformation, 2. till Lantbruksstyrelsen /84 anvisar ett förslagsanslag av . Lantbruksnämnderna.Regeringen har under punkt B 2 (s. 18-19) före slagit att till Lantbruksnämnderna för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Motioner I motion 1982/83; 1008 av () yrkas att beslutar i /83.16 saml. JoU 1982/83:24 2 attav medel under jordbrukshuvudtiteln . Lantbruksnämnderna inrätta en tjänstsom konsulent för pälsdjursnäringen i med placering i . I motion 1982/83; 1462 av m.fl. (c)yrkas att beslutar uttala att den totala arbetsinsatsen förrådgivning vid lantbruksnämnderna skall hållas på en minst oförändrad nivå iavvaktan på att ställning kan tas till förslag årslivsmedelsutredning. I motion 1982/83:1993 av m.fl. (c)yrkas att beslutar att kompensera hushållningssällskapen med 1 milj.kr. för ökade kostnader genom förlusten av tjänstebrevsrätten i denkontaktfunktion som tidigare ålagt hushållningssällskapen och attbeloppet uppräknas i takt med eventuellt kommande portohöjningar. Enligt regeringens förslag bör medel förlantbruksnämndernas verksamhet för nästa budgetår beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Därvid har beräknats 0,8 milj. kr. för vissa uppgifter inomdet ekonomiska försvaret. Vidare förordas att fiill kostnadstäckning ifortsättningen tas ut för tjänster som lantbruksnämnd tillhandahåller påbeställning och som rör jordbrukets och trädgårdsnäringens rationalisering. Utskottethar inte något att erinra mot de framlagda förslagen och tillstyrker såledesatt anslaget till lantbruksnämnderna för nästa budgetår förs upp med 222390000kr. Enligtmotion 1462 har de besparingsåtgärder som vidtagits i sambandmed budgetbehandlingen av myndighetsanslagen bl. a. medfört att de resurser sominom lantbruksverket läggs ned på rådgivning kraftigt beskurits. Resurser förinsatser på nya rådgivningsområden har i första hand skapats genomomprioriteringar inom den totala ramen för rådgivningsverksamheten. Detta harlett till att rådgivningen på flera av de traditionella områdena har urholkatsvid lantbruksnämnderna. Motionärerna framhåller att rådgivningen under desenaste decennierna utgjort ett centralt instrument för att uppnå denfortlöpande rationalisering som förutsatts i de jordbrukspolitiska besluten.Betydelsen av en högkvalitativ och effektiv rådgivning för att uppnå dejordbrukspolitiska målen torde enligt motionärernas mening snarareöka än minska. Motionärerna accepterar i och för sig att besparingskrav ,liksom tidigare, ställs på lantbruksverket. Mot bakgrund av vad tidigareanförts anser motionärerna emellertid att besparingskraven pålantbruksnämndemas verksamhet inte får gå ut över rådgivningen. Motionenutmynnar i en hemställan att uttalar sig för att den totalaarbetsinsatsen för rådgivning vid lantbruksnämnderna hålls på en minstoförändrad nivå i avvaktan på att ställning tas till förslag årslivsmedelsutredning. Utskottet har tidigare vidupprepade tillfällen gett uttryck för sin upp- JoU 1982/83:24 3 fattningatt lantbruksnämndemas rådgivning är ett av de viktigaste medlen för att främjajordbmkets rationalisering. Mot angiven bakgmnd anser utskottet det givetvisangeläget att alla möjligheter tas till vara för att inom ramen för tillgängligaresurser utforma rådgivningsverksamheten så ändamålsenligt som möjligt.Utskottet vill emellertid erinra om att det i första hand åvilarlantbruksstyrelsen att inom givna anslagsramar leda och övervaka verksamhetenvid lantbraksnämnderna och ta de initiativ som erfordras för att tillse attden statliga rationaliseringsverksamheten på jordbrukets område utformas sårationellt och effektivt som möjligt. a. redovisas i samband medlantbmksstyrelsens anslagsäskanden görs också inom lantbruksverket fömtomfortlöpande studier av olika delar av verksamheten regelbundet större och meragenomgripande översyner av hela verksamhetsområden. Som exempel kan nämnas denöversyn av rådgivningsverksamheten inom vissa glesbygder som redovisades förriksdagen vid budgetbehandlingen . Enligtlantbmksstyrelsen har tendenserna till betydande överskottsproduktioninneburit stor restriktivitet vad gäller åtgärder som leder till ökadproduktion av vissa jordbruksprodukter. Rådgivningen måste den närmasteframtiden därför inriktas på att inom ramen för totalt sett oförändrad ellernågot minskande produktionsvolym stimulera till olika kostnadssän-kandeåtgärder vid de enskilda företagen. Insatserna kommer att koncentreras till demest utsatta gmpperna av företag som efter olika insatser bedöms ha godafömtsättningar för en fortsatt drift. Detbör i sammanhanget nämnas att regeringen, enligt vad utskottet erfarit, har föravsikt att i särskilt sammanhang låta se över frågan om den statligarådgivningen till jordbmket. Utskottetföreslår under hänvisning till det anförda att motion 1462 lämnas utanytterligare åtgärd från sida. Imotion 1008 hemställs att beslutar att av medel under nu behandlatanslag inrätta en tjänst som konsulent för pälsdjursnäringen i medplacering i . Ifrågavarande befattningshavare skulle bl. a. svara förviss rådgivningsverksamhet som komplettering av en planerad gymnasieutbildningpå området. Utskottetfår med anledning av ifrågavarande motionsyrkande erinra om attpälsdjursuppfödningen enligt gällande regler ej räknas till jordbmkspro-duktionoch därför inte faller inom ramen för lantbmksorganisationens normalarådgivningsverksamhet. Statligt stöd till investeringar i pälsdjursfarmarutgår f. n. bara inom det område som kan erhålla glesbygdsstöd. Med hänvisningtill vad i det föregående anförts rörande lantbmksstyrelsens ansvar förprioriteringen av rådgivningsresurserna under anslaget avstyrker utskottetmotion . Imotion 1993 föreslås att beslutai" att kompensera hushållningssällskapenmed 1 milj. kr. för ökade kostnader genom förlust av tjänstebrevsrätteni den kontaktfunktion som tidigare ålagt JoU 1982/83:24 4 hushållningssällskapenoch att beloppet uppräknas i takt med eventuellt kommande portohöjningar. motionen anförs har hushållningssällskapen enligt beslut sedan1967 haft tjänstebrevsrätt i sin verksamhet som kontaktorgan mellanlantbmksnämnderna och näringsutövarna. Mellan hushållningssällskapen ochlantbruksnämnderna finns via lantbmksstyrelsen avtal beträffande sällskapensfunktion som kontaktorgan. Enligt dessa avtal har sällskapen bl. a. förbunditsig att utge periodiska publikationer, som lantbmksnämnderna använder för attförmedla information om lantbruksnämndernas verksamhet, artiklar i aktuellafrågor, kallelser till kurser m.m. Medstöd av beslut (prop. 1980/81:20, / 81:6, rskr1980/81:101) om besparingar i statsverksamheten, m. m. beslöt regeringen åretdärpå att tjänstebrevsrätten fr.o.m. skulle upphöra för bl.a. hushållningssällskapen och . Enligtde riktfinjer för avveckling av tjänstebrevsrätten för icke statliga organ somredovisades 1980 och därvid lämnades utan erinran fickeventuell kompensation till berörda organ, om särskilda skäl förelåg, prövas avregeringen. Sådan kompensation har genom regeringsbeslut den 9 september 1982för innevarande budgetår tillförsäkrats hushållningssällskapen på så sätt attlantbmksstyrelsen medgivits använda förevarande anslag härför och för ändamåletfår överskrida detsamma med . Frågor om eventuell ytterUgarekompensation till hushållningssällskapen för den avvecklade tjänstebrevsrättenankommer det sålunda på regeringen att pröva. Med anledning härav föreslårutskottet att motion 1993 lämnas utan ytterligare åtgärd från sida. 1. att tillLantbruksnämnderna för /84 anvisar ett förslagsanslag av222390000 kr., 2. beträffande lantbmksnämndemasrådgivning att avslår motion 1982/83:1462, 3. beträffande tjänst somkonsulent för pälsdjursnäringen i att avslårmotion 1982/83; 1008, 4. beträffande kompensation tillhushållningssällskapen för avveck lad tjänstebrevsrätt att avslårmotion 1982/83; 1993. 4.Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt B 3 (s. 19-21) och hemställer att 1. medger att under /84 statsbidragbeviljas till jord bmkets rationalisering med sammanlagt högst , 2. till Bidrag till jordbrukets rationalisering,m.m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av . JoU 1982/83:24 5 5.Markförvärv för jordbrukets rationalisering. Regeringen har under punkt B 4(s. 2124) föreslagit att 1. medgeatt lantbmksstyrelsen för jordfondsändamål får disponera en rörlig kredit av . i t. o. m. , 2. medge att lantbmksstyrelsen förförvärv av viss skogsmark får disponera en rörlig kredit av . 3. till Markförvärv för jordbmketsrationalisering för /84 anvisa ett reservationsanslag av 1 000kr. Motioner I motion 1982/83; 477 av ()yrkas 1. att avvisar förslagetatt lantbruksstyrelsen skall till domänverket försälja den skog som inköps avskogsbolag, 2. att som sin meninguttalar att jord- och skogsbmkare i likhet med vad som är fallet skall hamöjlighet att genom köp av lantbmksstyrelsen komplettera sin skog. Imotion 1982/83:492 av m.fl. (c) yrkas 1. att beslutar att hosregeringen begära att statens jordfond fortsätter sin verksamhet, 2. att beslutar att hosregeringen begära att domänverket åläggs att aktivt minska sittskogsmarksinnehav genom försäljning av skogsmark till såväl kompletteringar avbefintliga jord- och skogsbmk som till skogsutbildade som önskar arbeta somskogsbmkare. I motion 1982/83; 1465 av m.fl. (c)yrkas att med avslag på regeringens förslag angående markförvärv förjordbmkets rationalisering beslutar 1. attlantbmksstyrelsen för förvärv av viss skogsmark får disponera en rörlig kredit av 200 milj. kr. 2. attlantbmksstyrelsen även fortsättningsvis skall få använda sin rör liga kredit för en aktiv inköps- och försäljningsverksamhet till enskilda jord- och skogsbmkare och att domänverket icke skall ha någon förtur till befintliga eller kommande jordfondsfastigheter. I mofion 1982/83:2000 av m.fl. (fp)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att avslår regeringensförslag om att skogsmark i första hand skall erbjudas domänverket. Imotion 1982/83:2114 av i m. fl. (m) yrkas 1. attriksdagen avvisar förslaget i budgetpropositionen om att mark som utbjuds av skogsbolag i första hand skall tillföras domänverket, 2. attriksdagen begär förslag från regeringen syftande till att statens mark i domänverkets förvaltning också skall användas för stmkturrationa- liseringsändamål. JoU 1982/83:24 6 I motion 1982/83:2156 av m.fl.(s, m, c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), att beslutar attuttala att den i budgetpropositionen föreslagna förköpsrätten för domänverkettill bolagsskog inte generellt bör gälla gentemot bmkare med behov avtilläggsskog eller för bildande av självständiga skogsbmksfastigheter. I motion 1982/83:2171 av ochArne i (båda m) yrkas, med hänvisning till vad som anförts imotion 1982/ 83; 2169, att beslutar att domänverket genom försäljningav delar av skogsinnehavet skall medverka i det enskilda jord- och skogsbmketsrationalisering. Lantbmksstyrelsen disponerar sedan budgetåret1978/79 en rörlig kredit i för större förvärv av mark fråndomänverket och skogsbolag. Krediten har haft betydelse när det gällt att lösalikviditetsproblem för vissa skogsbolag. Marken har därefter försålts i syfteatt förstärka kombinerade jord- och skogsbmksföretag med skogsmark. Kreditenuppgår för till 200 milj. kr. Utbudetav fastigheter från skogsbolagen förväntas i fortsättningen minska. Enligtjordbruksministems mening bör inriktningen vara den att skogsmark somfortsättningsvis utbjuds av bolagen i första hand bör erbjudas domänverket.Detsamma bör, med beaktande av skogsbmkets stmk-turrationalisering, gälla förden mark som lantbmksstyrelsen förvärvat med anlitande av den sistnämndarörliga krediten. Jordbmksministern föreslår att denna rörliga kreditsuccessivt avvecklas. bör enligt propositionen en kredit av 150milj. Några ytterligare inköp av skogsmark med anlitandeav krediten bör i princip inte ske utom vad avser mindre kompletteringsköp. Iett antal motioner anförs invändningar mot regeringens förslag att domänverketi fortsättningen skall ha generell företrädesrätt fill skogsmark som utbjuds avskogsbolagen liksom också till den mark som lantbruksstyrelsen förvärvat medanlitande av nyssnämnda rörliga kredit. Motionärerna anser starka skäl talaför att den ifrågavarande markanskaffningen får fortsätta enligt nuvaranderikfiinjer, innebärande att marken i första hand bör tillföras beståendelantbmk eller användas för byte med andra skogsägare. Regeringens förslagrörande domänverkets företrädesrätt till ifrågavarande markförvärv avvisassålunda i motionerna 477, 492, 1465, 2000 och 2114. I motionerna 492, 2114 och2171 förs i stället fram yrkanden om uttalanden från sida syftandetill att domänverket borde åläggas att genom försäljning av delar av sittskogsinnehav medverka i jord- och skogsbmkets stmkturrationalisering. Iflertalet motioner accepteras den av regeringen förordade nedskärningen avkreditramen från 200 milj. kr. till 150 milj. kr. Enligt motion1465 (yrkande 1) bör dock ifrågavarande kreditram bibehållas vid 200 milj. kr. JoU 1982/83:24 7 I motion 2156 yppas också viss tveksamhet tillregeringens förslag angående förköpsrätt för domänverket när bolagsskog skallförsäljas. Blir detta regel och utnyttjas i ett län som , så kommer detenligt motionärernas mening att kunna förhindra uppbyggande av rationella,bärkraftiga familjejordbmk. Motionärerna fömtsätter därför att den avregeringen föreslagna åtgärden inte blir generell utan kan handhas utifrån defömtsättningar som föreligger i resp. region. behov av skogsmarkmåste kunna tillgodoses genom kompensation i andra områden. Utskottetvill erinra om att den stora ägosplittringen är ett av de stora problemen inomskogsbmket . På gmnd härav finns det skäl att använda det utbud avskogsmark som förekommer till att förbättra ägo-stmkturen. Detta bör givetvisgälla såväl privatskogsbmket som annat skogsbmk. För att detta syfte skalluppnås är det angeläget att större och väl arrenderade markinnehav som försäljsinte bryts sönder. Enligt utskottets mening framstår det mot angiven bakgmndsom naturligt att staten, när det gäller större skogsförvärv, i första hand gerdomänverket möjlighet att bedöma sitt behov av bättre ägostmktur i förevarandesammanhang. Utskottetdelar den i propositionen uttryckta uppfattningen att skogsmark som ifortsättningen bjuds ut av skogsbolagen i första hand bör erbjudas domänverketoch att detsamma bör gälla för den mark som lantbmksstyrelsen förvärvat medanlitande av den rörliga krediten på f. n. 200 milj. kr. Som jordbmksministernanför kan utbudet av fastigheter från skogsbolagen förväntas minska. Utskottetbiträder förslaget att ifrågavarande rörliga kredit successivt avvecklas. Förår 1984 bör som jordbmksministern anför en kredit av 150 milj. kr. Utskottetär väl medvetet om den roll som det kombinerade jord- och skogsbmket spelarexempelvis i inland. Naturligtvis är det av betydelse attstmkturrationaliseringen även i detta sammanhang kan fortgå i erforderligomfattning. Somframgår av jordbmksministerns svar den 1 febmari 1983 på fråga om rätten attförvärva skogsmark från skogsbolag är heller inte avsikten med uttalandena ipropositionen att förhindra enskilda jord- och skogsbmkare, som är i behov avkompletterande skogsmark, att köpa sådan. Rationaliseringsfastigheter börenligt de allmänna riktiinjerna för jordbmkets och skogsbmketsstmkturrationalisering och med hjälp av jordfonden användas till sådankomplettering. Jordbmksministerns uttalanden i budgetpropositionen syftar påde samlade större utbud av fastigheter som kan komma från skogsbolag. I dessafall bör domänverket i första hand ha möjlighet att köpa. Om önskemål om köpfrån verkets sida i ett sådant fall inte föreligger, bör givetvis enskildajord- och skogsbrukare kunna förvärva mark. här anfört innebär att utskottet såvitt avser inriktningen avverksamheten när det gäller större förvärv av skogsmark från skogsbola- JoU 1982/83:24 8 geninstämmer i regeringens uttalanden och således avstyrker motionerna 477, 492yrkande 1, 1465 yrkande 2, 2000 yrkande 3 och 2114 yrkande 1. Likasåavstyrker utskottet motionerna 492 yrkande 2, 2114 yrkande 2 och 2171 i vadavser försäljning av vissa delar av domänverkets markinnehav. Vadgäller storleken på den särskilda rörliga krediten innebär utskottetsställningstagande att utskottet avstyrker motion 1465 yrkande 1. Syftetmed motion 2156 yrkande 5 bör som framgår av det föregående kunna tillgodosesutan något särskilt uttalande från sida. Motionsyrkandet synesdärför inte påkalla någon ytterligare åtgärd. Regeringensförslag under denna punkt föranleder inte någon erinran från utskottets sida. 1. beträffandevissa större förvärv av skogsmark från skogsbolag a) att avslår motionerna1982/83:477, 1982/83:492 yrkande 1, 1982/83:1465 yrkande 2, 1982/83:2000yrkande 3 och 1982/83:2114 yrkande 1, b) att lämnar motion1982/83:2156 yrkande 5 utan ytterligare åtgärd, 2. beträffande domänverketsmedverkan i stmkturrationaliseringen att avslår motionerna1982/83:492 yrkande 2, 1982/ 83:2114 yrkande 2 och 1982/83:2171, 3. att medger attlantbmksstyrelsen för jordfondsändamål får disponera en rörlig kredit av . i t. o. m. , 4. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1982/83:1465 yrkande 1 medgerattlantbmksstyrelsen för förvärv av viss skogsmark far disponera en rörlig kreditav . 5. att till Markförvärvför jordbrukets rationalisering för /84 anvisar ettreservationsanslag av . Lånmed uppskjuten ränta. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 5 (s. 24) och hemställer att till Lån med uppskjuten ränta /84 anvisar ett reservationsanslag av . Täckandeav förluster på grund av statlig kreditgaranti. Regeringen har under punkt B 6 (s. 25-27) föreslagit att 1. medge att för budgetåret1983/84 statlig kreditgaranti lämnas för lån till jordbmkets rationaliseringm.m., trädgårdsnäringens rationalisering m. m., rennäringens rationalisering m.m. och för lån till inköp av avelshäs-tar och ridhästar med sammanlagt520000000 kr., 2. till Täckande av förluster pågmnd av statlig kreditgaranti för /84 anvisa ett förslagsanslagav . JoU 1982/83:24 9 I motion 1982/83:1459 av m.fl. (c)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 6), att beslutar att avslåregeringens förslag om en enprocentig avgift på utestående lånebelopp förkreditgarantier för lån till jordbmkets och trädgårdsnäringens rationaliseringm. För /84 bör enligt propositionenstatlig garanti beräknas för lån till jordbmkets rationaHsering m.m. med 452milj. kr., för lån till trädgårdsnäringens rationahsering m.m. med 65 milj.kr., för lån till rennäringens rationalisering m. m. med 2,5 milj. kr. och förlån till inköp av avelshästar och ridhästar med 0,5 milj. kr. eller sammanlagt520 milj. kr. Regeringensförslag innebär bl. a. att garantiramen för lån till jordbmketsrationalisering minskas med 45 milj. kr. i förhållande till innevarandebudgetår medan ramen för lån till trädgårdsnäringens rationalisering ökas med15 milj. kr. Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag i nu redovisat avseende.Liksom bör regeringen kunna jämka mellan de olika ändamålen. Somföreslås i propositionen bör anslaget för nästa budgetår tas upp med 20 milj.kr. Enligtuttalanden i årets finansplan bör statliga kreditramar i princip inte innehållanågot subventionselement. På utestående garantibelopp bör därför normalt tasut en garantiavgift för att täcka förlustrisken, kostnaderna för administrationm. För statliga kreditgarantier som lämnas framgent bör således inormalfallet utgå en kreditgarantiavgift, som täcker dessa kostnader. Förgarantisystem som ännu inte är avgiftsbelagda kommer en garantiavgift omnormalt på utestående garantibelopp att tas ut för de garantier somfortsättningsvis beviljas. Iöverensstämmelse med vad sålunda anförts förordar jordbmksministern under nuförevarande punkt att en avgift av på utestående lånebelopp tas ut fr. o.m. Avgiften avser endast garantier som lämnas . Enligtmotion 1459 bör avvisa regeringens förslag i nu förevarande del.Förslaget är enligt motionäremas mening olyckligt från flera synpunkter. Detframhålls att en höjd ränta på de nya lånen främst drabbar dem som har föravsikt att nyetablera sig. Vidare kan man svårligen överblicka hur en höjdränta kommer att påverka efterfrågan på statliga Icreditgarantier. Den favörsom funnits i lånevillkoren elimineras praktiskt taget helt, vilket kommer attinverka negativt på investeringsverksamheten i jordbmket. Utskottetdelar uppfattningen att en kreditgaranti i princip inte bör vara förknippad mednågon subvention. Utskottet kan för sin del biträda förslaget att en avgift av1 % i likhet med vad som gäller för andra områden fortsättningsvis tas ut ävenpå kreditgarantier för lån till jordbmkets ratio- JoU 1982/83:24 10 Detta innebär att utskottet ansluter sig till de synpunkter som anförs ipropositionen och avstyrker motion 1459 i motsvarande del. 1. att medger att /84 statlig kreditgaranti lämnas för lån till jordbmketsrationalisering m.m., trädgårdsnäringens rationalisering m.m., rennäringensrationalisering m. m. och för lån till inköp av avelshästar och ridhästar medsammanlagt , 2. att till Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti för /84 anvisar ettförslagsanslag av , 3. beträffande avgift förkreditgarantier att avslårmotion 1982/83; 1459 yrkande 6. Stödtill innehavare av Qällägenheter m.m. Utskottet tillstyrker rege ringens förslag under punkt B 9 (s. 28) och hemställer att till Stöd till innehavare avfjällägenheter m.m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av1100000 kr. Fränyandeav husdjursaveln m. m. Regeringen har under punkt B 10 (s. 28-29) föreslagit att till Främjande av husdjursaveln m.m. för /84 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1982/83; 1992 av m.fl. (c)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående finansiering av ridhusanläggning vid . Från förevarande anslag bestrids bidrag tillavelsföreningar och liknande organisationer. Vidare utgår från anslaget stöd åthästaveln. Detta koncentreras i huvudsak till hästpremiering, hingsthållningoch bidrag till vissa andra kvalitetsbefrämjande åtgärder enligt beslut av 1966års riksdag. Förslagetbör enligt propositionen föras upp med oförändrat belopp av . Förslaget föranleder ingen erinran från utskottets sida. Utskottet har funnit lämpligt att i dettasammanhang även redovisa sitt ställningstagande till den väckta motionen 1992 rörande finansiering av ridhusanläggning vidFlyinge. Utskottet får härvid anföra följande. Riksdagenbeslöt föregående år (prop. 1981/82:198, JoU 1981/82:39, rskr 1981/82; 337) attden staUiga verksamheten vid statens hingstdepå och stuteri vid fr.o.m.den 1 januari 1983 skulle avvecklas. JoU 1982/83:24 11 förverksamheten vid depån skulle därefter överlåtas på en stiftelse medrepresentanter för hästaveln och hästsporten.