bet · G601AU6 · 1982-12-31 00:00:00 — om medbestämmandefrågor m. m. I betänkandet behandlas 17 motionerom medbestämmandefrågor m. m. Motionerna väcktes . Dessutom tar utskottet upp ett avsnitt ommedbestämmandefrågor i bilaga 4 fill proposifion 1981/82:123 om samordnaddatapoUtik och motsvarande yrkanden i två med anledning av proposifionen väcktamotioner. I betänkandet behandlasmedbestämmande- och andra arbetsrättsliga frågor. Dessa har aktualiserats imotioner från allmänna mofionstiden . Vidare redovisas ett avsnitt ommedbestämmandefrågor i proposifionen 1981/82:123 om samordnad datapoHfik. Motionerna från socialdemokraterna och vpk har enövergripande karaktär på så sätt att de spänner över oHka delar av detarbetsrättsliga fältet. De socialdemokratiska motionerna tar påmedbestämmandeområdet upp förhandlings- och informationsreglerna,koncernproblematiken, aktieöverlåtelser samt arbetsgivarnas lockouträtt ochandra konfliktregler, däribland den s. k. Vidare begärsförändringar i lagstiftningen om fackliga förtroendemän och om styrelserepresentationför anställda. Den fillträdda regeringen har uttalat att den avseratt återuppta reformarbetet på arbetsrättens område. Utskottet har inhämtat attregeringen kommer att filisätta en beredningsgrupp för det arbetet och utgårfrån att motionernas initiativ och uppslag kommer att prövas iberedningsgruppen. Någon åtgärd med anledning av motionerna anses därför intebehövlig. Även vpk-motionerna omfattar såväl medbestämmande- somförtroen-demannalagen. Båda lagarna föreslås bli föremål för betydandeförändringar. a. begärs att det i lagstiftningen införs demokrafiskarättigheter för fackförening, vari avses ingå utvidgad förhandlings- ochinformationsrätt, slopande av fredspliktsregler och strejkskadestånd, införandeav vetorätt vid företagsnedläggningar m. m. Utskottet avstyrker dessa ochövriga vpk-yrkanden. Det aktuella avsnittet i proposition 123 ommedbestämmandefrågor i samband med datateknik i arbetslivet föreslås bli lagttill handlingarna. Föreliggande motioner av företrädare för moderatasamlingspartiet, centerparfiet och folkparfiet anknyter samtliga tillmedbestämmandeområdet och gäller avgränsade avsnitt på detta. Enpartimotion från moderata samlingspartiet gäller fillämpningen av 1 1982/83. AU1982/83:6 2 medbestämmandelagen i statsförvaltningen. Motionärernaberör särskilt förhandlingsverksamheten i kansHhuset kring propositioner ochandra regeringsbeslut. Två motioner gäller reglerna om de fackligaorganisationernas förhandlings- och vetorätt när ett företag vill lägga utarbetsuppgifter på entreprenad. Blockader mot företag behandlas i tre motioner med begäranom begränsning av denna form av stridsåtgärd. Den har ett visst samband med dennegativa föreningsrätten, dvs. rätten att stå utanför en förening, en fråga somfrån olika aspekter diskuteras i två mofioner. Utskottetföreslår inte någon åtgärd med anledning av dessa motioner. Avslutningsvis behandlar utskottet en motion om möjligabesparingar i arbetarskyddsfondens verksamhet. Till betänkandet har fogats följande reservationer ochsärskilda yttranden: Övergripande reformfrågor påarbetsrättens område (m, c, fp), Slopande avstrejkskadestånd m. m. (vpk), 200-kronorsregeln(vpk), 200-kronorsregeln(m, c, fp), Demokratiskarättigheter för fackföreningar m. m. (vpk), Förändringar iförtroendemannalagen (vpk), Polifiskverksamhet på arbetsplatserna (vpk), Vetorätt vidinförande av ny teknik m. m. (vpk), Tillämpningenav medbestämmandelagen i statsförvaltningen (m), Blockader (m), Negativföreningsrätt (m). Demokratiska rätfigheter förfackföreningar m. m. (m, c, fp), Entreprenadavtal(m), Blockader (c,fp). Motioner väckta under allmänna motionstiden 1981/82:457 av () och Hans Nyhage (m) I motionenyrkas att hos regeringen anhåller om utredning av ochförslag till en begränsning av facklig organisafions rätt att genomföra blockadmot företag i enlighet med motionens syften. AU 1982/83:6 3 1981/82:635av () imotionen yrkas att uttalar att organisafionsklausuler i fackligaavtal ej bör förekomma då de i praktiken inskränker föreningsfriheten ochindividens fri- och rätfigheter. 1981182:647av () och () I motionen yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till besparingar inomarbetarskyddsfondens verksamhetsområde i enlighet med vad som anförts imotionen. 1981/82:848av m. fl. (vpk) 1 motionen yrkas 1. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslag som innebär a) attarbetsmarknadslagarna tillförs följande demokratiska rättigheter för fackförening: - utvidgadförhandlingsrätt och informafionsrätt i alla frågor utan undantag, - lagstadgad strejkrättför lokal och central fackförening, - vetorättför fackförening i följande frågor: företagsnedläggelser, rationaliseringar, avskedanden och omplaceringar, i alla entreprenadfrågor samt i data- och teknikfrågor, b) attinga strejkskadestånd skall kunna utdömas och därmed fredsplikts-bestämmelsernai lagen utmönstras, c) att deltagande i strejk aldrig får utgöra saklig grund för avskedande, d) attfackhg organisafion och dess förtroendevalda skall ha rätt att solidarisera sig med strejkande utan påföljder eller hinder i lagsfiftning en, e) atträtten att tillgripa lockout upphör och att arbetsköparnas möjhghet att använda lockout som ekonomiskt påtryckningsmedel omöjliggörs, 2. att därest beslutar avslå punkt 1 b)beslutar att strejkskadeståndens övre gräns fastställs till , 3. att hemställer hos regeringen om förslagtill förändring av förtroendemannalagen, enligt de riktlinjer som anges imotionen. 1981/82:1080av Marfin () och () I motionen yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om lagstiftning som förhindrar fackhg organisationatt - på grund av vägran att teckna kollektivavtal - vidta stridsåtgärder motenmans- och familjeföretagare, som ej har anställda eller tillhörarbetsgivarorganisation. 1981/82:1083av m. fl. Imotionen yrkas att hos regeringen hemställer om ett förslag till lag,vari forskares tillträde fill arbetsplatser garanteras i enlighet med vad somanförs i motionen. 1981/82:1087av m. fl. (vpk) I motionen yrkas AU 1982/83:6 4 1. att hos regeringen hemställer omförslag till lagstiftning innebärande a) vetorättför de anställdas fackliga organisationer vid införande av ny teknik i arbetsUvet, b) rättför lokal facklig organisation att för egna bearbetningar på arbetsköparensbekostnad utnyttja den dator som denne har tillgång till, c) rätt för lokal facklig organisation att på arbetsköparens bekostnadutnyttja arbetstagarkonsulter vid införande av och förändring i datasystem ochför utredning av möjliga förändringar i redan befintliga datasystem, d) rättför lokal facklig organisation fill fullständig tillgång till underlag och utredningar som ligger till grund för föreslagna och befintliga datasystem, 2. attriksdagen uttalar sig för att ett fackligt forskningsinstitut inrättas i enlighet med vad som anförs i motionen. 1981/82:1499av m. fl. (s) I motionen yrkas 1. att hemställer hos regeringen attriksdagen föreläggs förslag till lagstiftning om representafion för deanställda i vissa handelsbolags styrelser eller direktioner, 2. att hemställer hos regeringen attriksdagen föreläggs förslag till sådan ändring av styrelserepresentationslagenatt koncernförhållande skall föreligga mellan s. k. 50/50-bolag och derasägareföretag. 1981/82:1511av m. fl. (m, c, fp) Imofionen yrkas att hos regeringen anhåller om förslag fillavskaffande av arbetstagarorganisafions vetorätt vid entreprenadavtal enligtMBL. 1981/82:1517av m. fl. (c, m, fp) Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller om förslag om förbud motblockad av enmansföretag eller företag där det inte finns någon fackligtansluten för dess vägran att teckna avtal separat eller viaarbetsgivarorganisation. 1981182:1525av m. fl. Imofionen yrkas att beslutar hos regeringen begära en särskildutredning som tar sikte på att begränsa arbetsgivarpartens oinskränktalockouträtt. 1981/82:1531av m. fl. (fp, m) Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller om förslag till lagstadgadnegativ föreningsrätt. 1981/82:1535av m. fl. Imotionen yrkas att uttalar att det i tillämplig lagsfiftning börinföras rätt till politisk propaganda och politisk verksamhet på arbetsplatserna. AU1982/83:6 5 1981I82:'1623 av m. fl. (s) I motionen yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stärka deanställdas medbestämmande på den del av arbetsmarknaden som omfattas av avtalsområde, 2. att hos regeringen begärförslag om ny förtroendemannalag-stiftning i enlighet med vad som anförts imotionen, 3. att hos regeringen begärförslag om ändringar! medbestämmandelagen i enlighet med vad som anförts imotionen, 4. att antar följandeförslag till ändrad lydelse av medbestämmandelagen: Är någon------ ocksåmedges. Vid bedömande av överläggningar. Enskildarbetstagare kan ej i något fall ådömas skadestånd med högre belopp äntvåhundra kronor., 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sanktioner vid olovlig arbetskonflikt. 1981/82:1968 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen begär ensådan översyn av lagen om styrelserepresentafion att även anställda vidbesparingsskogar och allmänningar omfattas av den. 1981/82:1981 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag om ändring i medbestämmandelagen i enlighet med vad som anförts imotionen. 1981/82:2053 av m. fl. I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att MBL i statsförvaltningen icke skall tillämpas påfrågor som faller inom den politiska demokratins råmärken. Motiveringen till yrkandet återfinns i motion 1981/82:2018avsnittet En fördjupad demokrati. Proposition 1981/82:123 bilaga 4 I den aktuella bilagan, avsnittet5.3, behandlas vissa medbestämmandefrågor av dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet, statsrådet . Övriga i bilagan behandlade frågor har behandlats ibetänkandet AU 1981/82:15. AU1982/83:6 6 Motioner väckta med anledning av proposition 123 1981/82:2408 av m. fl. (s) I motionen yrkas 19. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som anförts i motionen om åtgärder för att stärka de anställdas medbestäm mande på den del av arbetsmarknaden som omfattas av Svenska arbetsgi vareföreningens avtalsområde, 20. att beslutar att av regeringen begäraförslag om ny förtroendemannalagstiftning i enlighet med vad som anförts i motionen, 21. att beslutar att av regeringen begäraförslag om ändringar i medbestämmandelagen i enlighet med vad som anförts i motionen. Motionen har beträffande yrkandena 13, 14, 17, 23 och 24behandlats i betänkandet AU 1981/82:15.1 övriga delar har motionen hänvisatstill andra utskott. 1981/82:2409 av m. fl. (vpk) I mofionen yrkas 6. att hos regeringen hemställer om förslag tilllagstiftning innebärande a) vetorätt för de anställdas fackhga organisationer vidinförande av ny teknik i arbetsHvet, b) rätt för lokal facklig organisationatt för egna bearbetningar på arbetsköparens bekostnad utnyttja den dator somdenna har tillgång till, c) rätt för lokalfacklig organisation att på arbetsköparens bekostnad utnyttjaarbetstagarkonsulter vid införande av och förändring i datasystem och förutredning av möjliga förändringar i redan befintliga datasystem, d) rätt för lokal facklig organisation till fullständigtillgång till underlag och utredningar som ligger till grund för föreslagna och befintliga datasystem, 7. att uttalar att de fackliga organisationernasmöjligheter till självständig forskning på datateknikens område måste förstärkas och att hos regeringen hemställer om initiativ till överläggningar med de fackhga organisationerna om hur samhällets stöd till en sådan forskning kan utformas. Motionen har beträffande yrkandena 5, 8 och 9 behandlats ibetänkande AU 1981/82:15. I övriga delar har motionen hänvisats fill andrautskott. Utskottet behandlar i dettabetänkande 17 under allmänna motionstiden väckta motioner ommedbestämmandefrågor m. m. Dessutom tar utskottet upp ett kvarstående avsnitt isamma ämne i den vid föregående framlagda propositionen 1981/82:123 omsamordnad datapolifik AU1982/83:6 7 samt några yrkanden i två mofioner som framställts medanledning av propositionen i motsvarande del. De frågor som aktualiseras i motionerna har främstanknytning till medbestämmandelagen, men även lagarna om fackligaförtroendemän, styrelserepresentation för anställda och anställningsskyddberörs. Därutöver avser en mofion, som behandlas avslutningsvis, verksamhetenvid arbetarskyddsfonden. Utskottet behandlade i förra åretsmedbestämmandebetänkande, AU 1981/82:4, ett flertal frågor av likartat slag. av dessa frågor avgjordes efter remissbehandhng. När det gällerremissutfallet och redovisning av gällande rätt m. fl. uppgifter hänvisas filldet nämnda betänkandet. I den följande framställningen tar utskottet först upp ettantal motioner som med utgångspunkt i de ovannämnda arbetsrättsliga lagarnainnehåller utredningskrav m. m. av mera övergripande slag. I anslutning härfillberörs det aktuella avsnittet i proposifion 123 och fill denna knutnamotionsyrkanden. Därefter behandlar utskottet de motioner som har meravgränsade förslag på konkreta punkter i andra delar avmedbestämmandelagsfiftning-en. Övergripande reformfrågor på arbetsrättens område präglades av ettgenomgripande reformarbete på det arbets-rättsUga området. Flera nya lagarantogs som sammantaget innebar betydelsefulla förändringar av förhållandena iarbetslivet. Här skall nämnas trygghetslagarna, förtroendemannalagen,medbestämmandelagen, arbetsmiljölagen och jämställdhetslagen. Vid sidan häravhar tillkommit en omfattande lagsfiftning om rätt fill ledighet, bl. a. en nysemesterlag. Utmärkande för de nya lagarna är att de i viktigahänseenden bygger på principen att arbetsmarknadens parter genom kollekfivavtalskall fylla ut och komplettera regelsystemen. Redan vid fillkomsten av flera avlagarna stod det klart att förändringar kunde behöva göras sedan bestämmelsernahade varit gällande någon tid. Det var av det skälet som nyaarbetsrättskommittén fillsattes efter antagandet avmedbestämmandelagen, med uppgift bl. a. att följa fillämpningen av denna lag.Kommittén har avslutat sitt arbete och en redovisning av dess uppdragberäknas bli fillgänglig . Eftersom den arbetsrättsliga lagsfiftningen kom attomfatta även nya områden med verkningar som var svåra att förutse är det motden ovan skisserade bakgrunden naturligt att denna lagsfiftning gettupphov fill en fortlöpande debatt. Från skilda håll har röster höjts för attlagstiftningen bör ändras eller kompletteras i skilda hänseenden. De i dettabetänkande behandlade motionerna kan sägas vara en avspegling av denna debatt. Från desynpunkter som är aktuella i detta avsnitt av betänkandet kan det AU1982/83:6 8 vara skäl att erinra om två av de aspekter som framhållitsi debatten. Den ena tar sikte på att ett medbestämmandeavtal på SAF, LO ochPTK:s avtalsområde lät vänta på sig. Medbestämmandereformen blev därigenomunder lång fid inte fullföljd på det sätt lagstiftaren tänkt sig inom dendominerande delen av den enskilda sektorn. Den andra aspekten är attmedbestämmandereformen ansetts kräva en reformering av lag om fackligaförtroendemän. Det är från bl. a. dessa utgångspunkter man har att se dearbetsrättsliga motioner som på socialdemokratiskt håll väcktes i januari1982. I parfimotion 1623 begärs sålunda att regeringen skall tainifiafiv som syftar till att förverkliga medbestämmandeavtal på den ovannämndadelen av den privata arbetsmarknaden. Vidare aktualiseras en reformering avförtroendemannalagen. När det gäller medbestämmandelagen pekar mofionärerna påen rad förändringar som enligt deras mening bör komma till stånd. De anser bör komma till rätta med problemet att informafion till de anställda ochprimärförhandlingar kommer på ett för sent stadium. Ett annat problem som börlösas är beslutsprocessen i koncernföretag. Rätt till primära förhandlingar börinföras i de fall ett företag byter ägare genom aktietransaktioner. Övriga förslag i motion 1623 tar sikte påkonfliktsituationer. Motionärerna vänder sig mot att det genom ett utslag iarbetsdomstolen anses vara en tillåten stridsåtgärd från arbetsgivarens sidaatt innehålla lön som intjänats före konfliktutbrottet. Därutöver bör man seöver och effektivera reglerna om en arbetsgivares överläggningsskyldighet närolovliga konflikter bryter ut. Till ett yrkande om att den s. k. 200-kronorsregelnskall återinföras avser utskottet att strax återkomma. Vid sidan av den socialdemokratiska partimotionensinitiativ till förändringar i medbestämmandelagens konfliktregler begär GunnarNilsson m. fl. (s) i motion 1525 en särskild utredning med sikte på attbegränsa arbetsgivarpartens oinskränkta lockouträtt. Motionärerna anser attdenna rätt på ett oacceptabelt sätt förstärker arbetsgivarsidans position, ochde menar att man bör komma fram till en mer rimHg avvägning av arbetsmarknadsparternasinbördes styrkeförhållanden. 1 ytterligare två socialdemokratiska mofioner begärsvidgade möjligheter till styrelserepresentation för anställda. m. fl. (s) begär i motion 1499 lagstiftning som ger de anställdarepresentation i sådana större handelsbolag som har styrelse eller direkfion.Vidare förordas ändring i styrelserepresentationslagen av innebörd attanställda i s. k. 50/50-bolag får möjlighet att bli representerade iägarföretagens styrelser. I den andra motionen, 1968 av m. fl. (s),begärs en översyn av styrelserepresentafionslagen så att denna även kommer attomfatta anställda vid allmännings- och besparingsskogar. Det kan här inskjutasatt gällande lagstiftning om dessa skogar f. n. ses över avallmänningsutredning-en. AU1982/83:6 9 Den redan berörda omfattandelagsfiftningen med dess inriktning på en förnyelse avarbetslivet ägde i allt väsentligt rum före regimskiftet . Dethar visserligen även därefter tillkommit ny lagstiftning, såsom 1977 årsarbetsmiljö- och semesterlagar. Men dessa båda lagar var resultat av redantidigare förberedda reformer. Däremot måste konstateras att det som borde varahuvudinriktningen i reformarbetet, en fortsatt demokratisering av arbetslivet,stannade upp med borgerliga regeringar. Det är motden bakgrunden som den nya socialdemokratiska regeringen har uttalat att denavser att återuppta reformarbetet på arbetsrättens område. Som ett första stegi förverkligandet av denna i regeringsförklaringen utlovademålsättning kommer regeringen enligt vad utskottet inhämtat att inom korttillsätta en särskild beredningsgrupp. Den kommer att knytas tillarbetsmarknadsdepartementet med uppgift att bistå regeringen vid övervägandenaom inriktningen av den fortsatta reformverksamheten på arbetsrättens område. Som förut sagts kom det att dröja med ettmedbestämmandeavtal på den stora delen av den privata arbetsmarknaden. Dennabrist har numera avhjälpts sedan parterna träffade ett avtal,benämnt Utvecklingsavtal SAF-LO-PTK. Det bör vidare beaktas att nya arbetsrättskommitténsarbete har avslutats samt att annat utredningsarbete pågår, bl. a. kartläggningav erfarenheterna av de senaste årens konflikter på arbetsmarknaden. Som utskottet ser det är det av värde om de initiativ ochuppslag till en förnyelse av arbetslivet som innefattas i de socialdemokratiskamotionerna kan tas upp fill en samlad prövning, där man kan ta hänsyn till deändrade förutsättningar som utvecklingsavtalet har medfört och kanstämma av motionernas idéer mot resultaten av bl. a. nya arbetsrättskommitténsöverväganden. Utskottet utgår från att en sådan prövning kommer att ske iregeringens nya beredningsgrupp. Någon åtgärd med anledning av motionerna ärdärför inte behövlig. I den socialdemokratiska partimotionen 1623 finns ettkvarstående yrkande, om återinförande av den s. k. 200-kronorsregeln imedbestämmandelagen, dvs. en regel om begränsning till nämnda belopp av detskadestånd som kan åläggas enskilda arbetstagare som deltar i en olovligstrejk. Samma yrkande framställs i vpk:s partimotion 848. Det är dock i denmotionen fråga om ett andrahandsyrkande. I första hand yrkar vpk nämligen isamma motion att strejkskadestånden skall slopas och att fredspliktsreglernaskall utmönstras ur medbestämmandelagen. Fredspliktsreglerna är uttryck för den allmännagrundsatsen att träffade avtal skall hållas. Det kan inte bli tal om att övergedenna princip, som är en hörnsten i medbestämmandelagens förhandlingssystem.Skadeståndssanktionen är till för att understryka vikten av att principenupprätthålls. Med det sagda avstyrker utskottet vpk:s förstahandsyrkande. Däremotkan det vara skäl att mot bakgrund av bl. AU1982/83:6 10 tillämpning pröva frågan om ett återinförande av den i dentidigare kollektivavtalslagen intagna 200-kronorsregeln. Även den prövningenkan väntas ske under medverkan av den nyssnämnda beredningsgruppen. Motion 1623i den nu behandlade delen liksom andrahandsyrkandet i motion 848 bör därförinte föranleda någon åtgärd. Även från v p k : s sida begärsförändringar av övergripande slag i de arbetsrättsliga lagarna. Dessa börenligt parfimotion 848 tillföras demokratiska rättigheter för fackförening.Sålunda bör förhandlingsrätten utvidgas och omfatta alla frågor som de fackligaorganisationerna vill ta upp. De i lag gjorda undantagsreglerna bör i enlighethärmed slopas. Information som lämnas till organisationerna skall inte kunnabeläggas med sekretess. All lagtext som hindrar att strejkvapnet tillgrips börutgå. Facklig vetorätt bör gälla vid företagsnedläggningar, avskedanden ochomplaceringar samt i data-och rationaliseringsfrågor och allaentreprenadfrågor. Fackliga möten skall kunna anordnas på betald arbetstid. Till de demokratiska rättigheterna skall även höra rättför forskare som anlitas av en facklig organisation att få fritt tillträde tillarbetsplatsen. Samma krav framställs av vpk i motion 1083. Vidare bör enligt mofion 848 fastslås att deltagande istrejk aldrig får utgöra sakhg grund för avskedande, att de fackligaorganisationerna och deras förtroendevalda skall ha rätt att solidarisera sigmed strejkande medlemmar samt att förbud införs mot arbetsgivarnas rätt atttillgripa lockout. Vpk var från början starkt kritiskt motmedbestämmandereformen och har fullföljt sin kritik med framläggandeav förslag av det slag som ovan redovisats. Utskottet kan lika litet somtidigare år ställa sig bakom förslagen som sammantagna skulle medföra enlångtgående omgestaltning av det arbetsrättsliga system som har fungerat på densvenska arbetsmarknaden . Vad nu sagts hindrar inte att detfinns enskildheter i förslagen som utskottet kan ställa sig positivt till. Detgäller rätten till fackliga möten på arbetstid och forskares tillträde tillarbetsplatserna. bör konstateras att dessa frågor visat sig möjligaatt reglera i medbestämmandeavtalen. Frågan om en utredning om vissa begränsningar iarbetsgivarnas lockouträtt har berörts i det föregående. Vpk går betydligtlängre och vill helt förbjuda denna rätt. Det bör erinras om att 2 kap. 17 §regeringsformen fastslår arbetsgivar- och arbetstagarparternas rätt atttillgripa stridsåtgärder. Den grundlagsfästa konflikträtten kan visserligenbegränsas genom lag eller avtal. Men det bör uppmärksammas att när fri- ochrättighetskapitlet i regeringsformen fick sin nuvarande utformning avslogs påförslag av (KU 1975/76:56 s. 33) ett motionsyrkande omatt arbetsgivarnas rätt att företa stridsåtgärder inte skulle förankras i grundlag. AU1982/83:6 11 På grund av det ovan anfördaavstyrker utskottet mofionerna 848 i aktuella delar och 1083. I motion 848 begärs också förslag till ändringar iförtroendemannalagen. Dessa skall gå ut på att lagen gör det möjligt att tatill vara medlemmarnas intressen i mer allmänna samhällsfrågor och i politiskverksamhet. De fackhga organisationerna skall bestämma tidsåtgången förfackliga uppdrag. En fackUg organisation skall ha rätt till tillträde påarbetsplatser där organisationen har medlemmar. Detsamma bör gälla om fackligaexperter. Det begärs vidare att lagen även skall omfattaminoritetsorganisafioner som företräder minst en femtedel av de anställda.Lagens skadeståndssanktioner mot fackliga organisationer och derasförtroendevalda bör utgå.