bet · G601AU21 · 1982-12-31 00:00:00 — I motionen yrkas att hos regeringen begär enutredning om hur behovet av specialister för hörselskadade på länsnivå inomarbetsmarknadsverket kan tillgodoses. 1982/83:2050 av m. fl. 1 motionen yrkas att begär att regeringen låterutreda möjligheterna att kombinera lönebidragsanställning med bidrag tillarbetsbiträde. Behandlasi utskottets yttr. 1982/83:2054 av () och tredje vicetalmannen 80 () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande upprustning avkulturellt värdefulla teaterlokaler som beredskapsarbete. 1982/83:2059av () 90 I motionen yrkas att avvisar regeringens förslagi proposition 1982/83:100 om snävare regler förbidrag till arbetshjälpmedel åt handikappade lantbrukare och andraegenföretagare. 1982/83:2060av () 1 motionen yrkas att hos regeringen begärutredning om metoder att skapa fler deltidsarbeten. 1982/83:2062 av m. fl. (c) 82 71 1. att beslutar att tillSysselsättningsskapande åtgärder anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med 25 milj. kr. sänkt reservationsanslag om 3 . för /84, 2. att beslutar att till Bidrag till regionalautvecklingsfon der m. m. för /84 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 25 milj. kr. förhöjt reservationsanslag om . 1982/83:2064 av () och () 80 68 I motionenyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av en snabb utbyggnad av 1982/83:2065av () och () 1 motionen yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om antaletutbildningsdagar för vapenfria tjänstepliktiga och om bidragen tillutbildningsanordnare för dessa. 1982/83:2066av (c) och i (c) 1. attriksdagen beslutar att de allmännyttiga organisationerna skall få full 94 AU 1982/83:21 15 kostnadstäckning för de anställda med lönebidrag somanställdes före även efter , 2. attriksdagen avslår regeringens förslag om tak för antalet lönebidrags- 95 84 1982/83:2068 av () 39 10 I motionenyrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande val av ledamöter i 1982/83:2073 av () 80 69 I motionenyrkas att hos regeringen anhåller att en större andel av medlenför beredskapsarbeten får användas för och övriga i 1982/83:2074 av m. fl. (s) 75 50 I motionenyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsi motionen om att beredskapsarbeten används för en handikappanpassningav den offentliga miljön. 1982/83:2077 av m. fl. (s) 65 41. 1 motionen yrkas att hos regeringen begärförslag att arbetslöshetskassornas bestämmelser anpassas till dagensförutsättningar i enlighet med motionen. 1982/83:2078 av m. fl. (s) 79 60 I motionenanförs att som sin mening ger regeringen till känna attriktade åtgärder bör vidtas för att stimulera byggandet i och övrigahårt drabbade län. 1982/83:2079 av () och () 76 52 I motionenyrkas att som sin mening uttalar att medel avsätts för centrumbildningarnasverksamhet ur anslaget B 4. 1982/83:2084 av m. fl. (vpk) 33 8 I motionenyrkas att hos regeringen hemställer om att förelägga förslag till lag om allmän ungdomsgaranti enligt motionens 1982/83:2089 av () 29 7 I motionen yrkas att hos regeringen begär enparlamentarisk utredning avde ekonomiska och sociala konsekvenserna av strukturförändringarna i samhälleoch näringsliv med inriktningen att främja en decentraliseradsamhällsorganisation och en stärkt småföretagssektor. 1982/83:2125av m. fl. I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att läs- och skrivhandikapp skall jämställas med fysiskaoch psykiska handikapp vid tilldelning av utbildningsbidrag förfolkhögskolestudier inom arbetsmarknadsutbildningen. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1982/83:2123. 1982/83:2131av m. fl. I motionen yrkas att begär att regeringenupprättar en plan för personalutbildningen i företag och förvaltningar ienlighet med vad som anförts i motionen. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1982/83:2130. 1982/83:2145av m. fl. (c) I motionen yrkas 2. att fastställer arbetsmarknadsavgiften ilagen om socialavgifter till . Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1982/83:2140. Yrkande 1 kommer att behandlas iett senare betänkande. 1982/83:2150av m. fl. (s) I motionen yrkas 1. att riksdagenger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att generösarebestämmelser för förlängriing av beredskapsarbeten införs, 2. att riksdagenger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ökat statsbidragskall utgå till föreningar och folkrörelser som anställer arbetslösa ungdomar, 3. att riksdagenger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ett ökat stöd t.ex. via försöksverksamhet ges till arbetslösa ungdomar som vill starta/arbeta ijordbruks- eller andra arbetskollektiv och liknande företagsformer. 1982/83:2154av m. fl. 5. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna att arbetsförmedlingarnas resurser i förstärks så längedet nuvarande besvärliga arbetsmarknadsläget består. Yrkandena 1-4 och 6-7 kommer att behandlas i betänkandetAU 1982/83:23. Antalet sysselsatta ökade underhela . Därefter har utvecklingen i stort sett avstannat. var 4,19 miljoner personer sysselsatta medan 4,35 miljoner personervar i arbetskraften. Sysselsättnings- och arbetskraftsutvecklingen enligtarbetskraftsundersökningarna () åskådliggörs i figur 1.Skillnaden mellan de båda kurvorna utgör arbetslöshet. Tusental.3-månaders glidande genomsnitt beräknat på säsongrensade månadsdata Anm. För saknas uppgifter p. g. a.arbetsmarknadskonflikt. Källa: och statistiskacentralbyrån. Kännetecknande försysselsättningsutvecklingen har varit att antalet sysselsatta inom denoffentliga sektorn har ökat, medan utvecklingen varit den motsatta inom denprivata sektorn. 2 1982/83. således antalet statligt och kommunalt sysselsatta med30,7 resp. . Inom näringslivet minskade antalet sysselsatta underperioden . Utvecklingen för anställda arbetare samt för tjänstemäninom tillverkningsindustrin illustreras i figur 2 A och B. Antal anställda arbetare (exkl. permitterade) inomtillverkningsindustrin 1 1973 , 1974 . 1975 , 19Ti , 19T7 , 1978 . 1980 , lim , 1962 Procentuella förändringar jämfört med motsvarande periodett år tidigare Kvartalsdata Antal anställda tjänstemän (exkl. permitterade) inomtillverkningsindustrin Procentuella förändringar jämfört med motsvarande periodett är tidigare Kvartalsdata Sysselsatta kvinnor och män i arbetskraften ,heltid, deltid , resp. deltid20-34 tim, enl. 2 200 . . . . 2 200 . . 1 800 1 600 . . . . 1 400 1 200 . . O 72 74 '6 78 30 Även om antalet sysselsatta ökadeunder minskade det totala antalet arbetade timmar. Under perioden1970-1981 uppgick minskningen i totalantalet arbetade fimmar till 6,5 %.Minskningen inom näringslivet var medan ökningen inom den statliga ochkommunala sektorn uppgick fill 13,9 resp. 53,. Utvecklingenbeträffande deltidsarbeten framgår av figur 3. Kännetecknande för perioden efterår 1970 har vidare varit att förvärvsfrekvensen- antalet sysselsatta i procentav befolkningen -ökat totalt och för kvinnorna, medan utveckUngen varit denmotsatta för männen. Utvecklingen visas i figur 4. Sysselsättningsgrad (antal sysselsatta i procent avbefolkningen) '1 Kvinnor med barn > 7år 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 Källa: SCB, Arbetsmarknadsstatistik årsbok1981 Antalet arbetslösa uppgick enligtSCB:s senaste arbetskraftsundersökning till 155 000, vilket motsvarar avarbetskraften. var arbetslösheten 135 000 (3,). Utvecklingenunder framgår av figur 5. I figuren finns även medtagetantalet kvarstående lediga platser . Arbetslösa enligt , arbetslösa kassamedlemmar ochkvarstående lediga platser 120 100 30 60 40 20 »..-''kassa ) * 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Källor: , ochstatistiska centralbyrån. Som framgår av figuren är antaletlediga platser f. n. väsentligt lägre än t. ex. . I december1982 uppgick antalet kvarstående lediga platser till endast 9 700. Situationenhar sedan förbättrats och var antalet uppe i 34 700. Vidjämförelse mellan årets siffror för kvarstående lediga platser och utvecklingentidigare bör dock erinras om att statisfiken fr. o. m. endast avserkvarstående lediga platser där varaktigheten är . Antalet arbetslösa ungdomar uppgick fill 49 000, en ökning med 4 000 i förhållande till samma månad 1982. I figur 6 redovisas utvecklingen beträffandeungdomsarbetslösheten . Arbetslöshetenför ungdomar i åldern 16-24 är Det mycket besvärliga läget förungdomarna på arbetsmarknaden belyses ytterligare av att ca 18 000 fler hadeberedskapsarbete än under samma månad . Totalt var ca97 000 ungdomar antingen arbetslösa eller i beredskapsarbete månad . Utvecklingen orsakas främst av konjunkturläget och det f.n. förhållandevis stora antalet ungdomar i åldern . Enligt konjunkturbarometern är bristen på arbetskraft f.n. mycket liten. I figur 7 redovisas utvecklingen . Antalet varsel inom industrinminskade . Utvecklingen redovisas i figur 8. AU 1982/83:21 inom industrin som uppgivit brist påarbetskraft »Varsel om \permittering Iviss tid eller %korttidsvecka Varsel om uppsägning' De arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna har förstärkts och var 183 500 personerföremål för åtgärder, en ökning med 32 700 i förhållande till februari månad år1982. Sammantaget var 338 500 personer antingenarbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket motsvarar avarbetskraften. I figur 9 redovisas antalet arbetslösa och personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder . Antal arbetslösa och i arbetsmarknadspolitiska åtgärder iprocent av arbetskraften I I I I I I I I I I I I I 64 65 66 67 66 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Källor: ochstatistiska centralbyrån. Utskottet kommer i sittregionalpolifiska betänkande AU 1982/83:23 att redovisa utvecklingen påarbetsmarknaden i länen. Riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken m. m. Läget på arbetsmarknaden harförsämrats successivt . Den ökning av sysselsättningen somskedde och en bit in har förbytts iminskning. har arbetslösheten nått en högre nivå än någonsin tidigareunder . Sedan tredje kvartalet 1981 har arbetslösheten varje kvartal varit högre än under AU1982/83:21 25 En kraftig nedgång i efterfrågan av arbetskraft är denviktigaste förklaringen till arbetslöshetens uppgång. Under de tre sista månaderna1982 nyanmäldes 31 600 lediga platser. I förhållande till motsvarande tidhögkonjunkturåret 1979 är det en nedgång . Härtill kommer att enförhållandevis stor del eller av de nyanmälda lediga platserna avsågtillfälliga anställningar. Vissa grupper av arbetssökande drabbas särskilt hårt avden nuvarande situationen på arbetsmarknaden, i synnerhet gäller dettaungdomarna. Sysselsättningsläget bland ungdomarna förbättrades visserligennågot tack vare massiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, menarbetslösheten är fortfarande betydligt högre bland dem än för arbetskraftensom helhet. Den relativa arbetslösheten var och för . Vid samma tidpunktvar av hela arbetskraften i landet arbetslösa. Även bland kvinnor i vissaåldrar och bland invandrare är arbetslösheten större än genomsnittligt. 1 propositionen beskrivs den poHtik som regeringenbedrivit för att komma till rätta med sysselsättningsproblemen.Där erinras om de ekonomisk-politiska åtgärder som vidtagits för att främjaindustriell expansion och ett bättre resursutnyttjande. Det framhålls att dessaåtgärder kommer att verka först och att arbetsmarknadspolitikenkortsiktigt måste bära en stor del av ansvaret för att minska arbetslösheten. Regeringen gör vidare den bedömningen att utvecklingen avden internationella ekonomin blir svag under större delen av . Devalveringenger möjligheter till en successiv expansion inom näringslivet men de svagainternationella konjunkturutsikterna sätter en gräns för expansionen under år1983. När det gäller den inhemska efterfrågan förutserregeringen en något gynnsammare utveckling bl. a. som en följd av den stimulanstill svensk industri som investeringsprogrammet rörande energi, bostäder, kommunikationerm. m. ger. En eventuell produktionsökning inom industrin bedöms emellertidkunna ske utan att sysselsättningen ökar nämnvärt. Det anförs vidare ipropositionen att sysselsättningsutvecklingen inom tjänstesektorn, både denprivata och den offentliga, sannolikt blir mycket svag . Det svåra arbetsmarknadsläget motiverade att regeringenunder lade fram förslag för om en omedelbar, kraftigförstärkning av de arbetsmarknadspolitiska insatserna (AU 1982/83:13). De extramedel som då anvisades för arbetsmarknadsutbildning, sysselsättningsskapandeåtgärder och åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning åt handikappadeuppgick till 2 440 milj. kr. AU1982/83:21 26 att omfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer attbehövas även under /84. Utskottet vill för sin del först peka på att den högaprioritering som i nuvarande svåra ekonomiska läge ges åt desysselsättningspolitiska åtgärderna bygger på övertygelsen att tillgång tillarbete har avgörande betydelse för den enskildes välfärd i vid mening. Arbetetär självfallet ett medel för att skapa god materiell försörjning. Men arbetethar också ett egenvärde som en väg till social gemenskap. Tillgång fill arbeteoch de villkor som råder i arbetslivet ger grundläggande förutsättningar förvars och ens materiella omständigheter, hälsa, fritidsmöjligheter, delaktigheti politiskt och fackligt arbete, familje- och bostadsförhållanden m. m. Även för samhället i stort är den enskildes deltagande iarbetslivet väsentligt. Ett samhälle med full sysselsättning skapar beståendeproduktiva värden. Arbetslöshet och undersysselsättning innebär att resurserförslösas. I ett samhälle som accepterar arbetslöshet finns det risk för attdet uppstår stora materiella och sociala klyftor vilket kan leda till isoleringoch främlingskap mellan olika befolkningsgrupper. Samma uppfattningar om arbetets centrala betydelse förmänniskornas både materiella och sociala välfärd förs fram i propositionen ochi partimotion 1114. Vad utskottet här har anfört omsysselsättningsutvecklingen m. m. med anledning av propositionen bör godkännasav . Det är mot den bakgrund som här anges särskilt viktigt attdet i med stora sysselsättningsproblem bedrivs en ambitiössysselsättningspolitik. En poHtik som accepterar stigande arbetslöshet somofrånkomlig måste enligt utskottets mening bestämt avvisas. Den ekonomiska politiken ger grundläggande förutsättningarför arbetsmarknadspolitiken. Denna fråga tas upp i motionerna 343 av UlfAdelsohn m. fl. (m) och 1540 av m. fl. (m). Moderata samlingspartietframhåller i motion 343 att förutsättningarna för näringslivets utvecklingmåste förbättras om sysselsättningsproblemen skall kunna lösas. Förutom den.svaga utvecklingen i vår omvärld förs fram två huvudproblem i sammanhanget,dels företagens försämrade lönsamhet till följd av stora lönehöjningar under1970-talet och stora ökningar av arbetsgivaravgifterna, dels regleringar avskilda slag som enligt mofionärernas mening gör att förnyelse, idérikedom ochskaparkraft har svårt att komma till sin rätt. En förändring av lagstiftningeni fråga om främst MBL och Åmanlagarna framhålls som nödvändig. I motion 343 anförs vidare att statsmakterna inte kangarantera full sysselsättning oberoende av löneuppgörelsernas utfall. Detstatsfinansiella läget medger inte att samhället med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder löser de sysselsättningsproblem som följer av fortsatta snabbakostnadsökningar för de svenska företagen. Även om avtalen inteännu är klara väntas de enligt den bedömning som görs i motionen resultera ifortsatt snabb kostnadsökning för de svenska företagen i förhållande tillomvärlden. AU1982/83:21 27 lönsamhet försämras därutöver enligtmotionärerna genom ytterligare ekonomiska och administrativa pålagor. Även i motion 1540 tas upp frågan om sambandet mellan denekonomiska politiken och sysselsättningsutvecklingen. I motionen förordas en alternativ ekonomisk politik som skulle ge en bättre utveckling på arbetsmarknaden och därmed ett mindre behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Med hänsyn till att sannolikt kommer att anta den ekonomiska politik som regeringen föreslår krävs fortsatta omfattande arbetsmarknadspolitiska insatser. Detta avspeglar sig enligt motionärerna också i deras förslag till anslag för /84. Utskottet delar uppfattningen att man bör driva enekonomisk politik som innebär att behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärderminimeras. Utskottet konstaterar också att den snabba och radikala omläggningav den ekonomiska politiken som den nytillträdande socialdemokratiskaregeringen vidtog har skapat förutsättningar för att långsiktigtöka produktionen och trygga den fulla sysselsättningen. Men en omläggning avden ekonomiska politiken som görs för att förbättra sysselsättningsläget kaninte få snabba effekter på arbetsmarknaden. Som sägs i propositionen måstearbetsmarknadspolitiken därför på kort sikt bära en stor del av ansvaret föratt minska arbetslösheten. Arbetsmarknadspolitiken behöver därför tilldelasbetydande resurser även . Moderata samlingspartiet förordarnär det gäller medel till arbetsmarknadspoUtiken drygt 2 400 milj. kr. eller mindre än vad regeringen föreslår, vilket ofrånkomligen kommer att leda tillhögre arbetslöshet än regeringens förslag. En sådan politik måste avvisas.Utskottet vill tillägga att trots den högre arbetslöshet som troligen följer avbesparingsförslagen i motion 1540 föreslås ingen ökning utan fastmer enminskning av anslaget till arbetslöshetsersättning m. m. Till de enskildaförslagen återkommer utskottet senare i betänkandet. Med hänvisning till vadutskottet här har anfört avstyrker utskottet motionerna 343 och 1540 i häraktuella delar. När det gäller förslaget i motion 343 om förändring avmedbestämmande-, trygghets- och ledighetslagarna vill utskottet först erinra omvad utskottet anfört i det föregående om arbetets betydelse för människorsvälfärd. Förändringar av trygghetslagarna som innebär att tryggheten i anställningenförsämras kan enligt utskottets mening inte accepteras. När det gäller kravet isamma motion på förändringar av medbestämmandelagen är det utskottets meningatt villkoren för arbetslivet måste vara ett centralt område försysselsättningspolitiken. Arbetstagarens möjlighet att påverka utformningen ochinnehållet av sitt arbete har positiva effekter både för arbetsgivare ocharbetstagare. Arbetet har som utskottet tidigare framhållit en vidare betydelseför välfärden. Den nuvarande lagstiftningen anger därför en miniminivå förarbetstagarnas medbestämmande på arbetsplatserna. Detta utesluter inte attändringar kan behöva göras på enskilda punkter. Regeringen har också startatett översynsarbete med denna inriktning. AU1982/83:21 28 Utskottet konstaterar vidare med tillfredsställelse attdet numera finns medbestämmandeavtal för huvuddelen av den svenskaarbetsmarknaden. Som framhålls i partimotion 1114 har därmedskapats förutsättningar att också avtalsvägen rätta till svagheter imedbestämmandelagen. Inte heller kravet på förändringar i ledighetslagarna kanutskottet ställa sig bakom. Mot bakgrund av det anförda bör motion 343 avslås idenna del. 1 fråga om de metoder som kan förbättrasysselsättningspolitiken och underlaget för den föreslås i motion 218 av EgonJacobsson (s) och () att regeringen skallförelägga en samlad sysselsättningsbudget. Den föreslås innehållabedömningar av utvecklingen av utbud och efterfrågan av arbetskraft samtsammanställningar över förslag till konkreta sysselsättningsåtgärder inomskilda sektorer, t. ex. olika branschprogram på näringspolitikens område. Utskottet konstaterar för sin del att förslag om ensysselsättningsplanering med det innehåll som föreslås i motion 218 redovisadesav sysselsättningsutredningen i dess slutbetänkande (SOU 1979:24)Sysselsättningspolitik för arbete åt alla. Enligt vad utskottet har erfaritpågår inom ett arbete som syftar till att ge en bättre bildav vilka sysselsättningskonsekvenser skilda handlingsalternativ kan få.Medverkan fordras från myndigheterna bl. a. i samband medanslagsframställningarna. Det är emellertid tveksamt om en sådan ordning kaninföras redan under kommande budgetår. Med anledning av det arbete som såledespågår inom behöver motion 218 inte föranleda någon åtgärd idenna del. 1 motion 502 av m. fl. (c) föreslås enutredning om att överföra huvudansvaret för arbetsmarknadspolitiken tillkommunerna. Huvudsyftet härmed är enligt motionärerna att integreraarbetsmarknadspolitiken i annan samhällsverksamhet samt att därvid motverkabyråkratisering och uppnå ett bättre utnyttjande av de resurser som anvisas. Imotionen pekas på samordningsvinster när det gäller arbetsmarknadsutbildningoch arbetslöshetsersättning. Det är för utskottet naturligt att kommunerna alltmerengagerar sig i och tar ett ökat ansvar för sysselsättningen. Här kan erinrasom bl. a. det ansvar för sysselsättningen av ungdomar kommunernahar som huvudmän för skolan. Kommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken tas uppi tilläggsdirektiven till utredningen (A 1981:02) om arbetsmarknadsverketsansvarsområde och organisation. I direktiven anförs a*!! genom tillkomsten avdistriktsarbetsnämnderna har skapats en formell grund för medverkaninte bara i arbetsförmedlingsarbetet utan också vid fillämpningen på det lokalaplanet av statliga arbetsmarknadspolitiska insatser över huvud taget. Kommunerna har särskilda möjligheter att bedöma ochmedverka vid utvecklingen av sådan sysselsättning som har lokal anknytning.Detta är av betydelse inte bara för sysselsättningen av ungdomar utan även föräldre och AU1982/83:21 29 Utskottet noterar att kommittén enligt sinadirektiv skall ingående pröva, utifrån förutsättningen att staten har detövergripande ansvaret för arbetsmarknadspolitiken, om den nuvarande arbets- ochansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna på det arbetsmarknadspolitiskaområdet är ändamålsenlig. Som framgår av vad utskottet här har anfört syneskravet i motion 502 på utredning av hithörande frågor i huvudsak tillgodosett.Motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd. Trygghetsfonder som ett inslag i bl. a.arbetsmarknadspolitiken tas upp i motion 1535 av m. fl. (c). Imotionen föreslås att ett utredningsarbete i denna fråga ånyo tas upp. Syftetmed sådana fonder är att ge företagsledning och anställda ekonomiska resursertill nysatsningar och för att klara omplaceringar av övertalig arbetskraft. Detär motionärernas mening att de omfattande AMS-insatserna skulle kunna bringasned om dylika fonder stod till förfogande. Den tidigare utredningen rörande trygghetsfonder lades nedenligt regeringens beslut . Trygghetsråd med resursermotsvarande dem som efterlyses i motionen finns redan för den privata arbetsmarknadenpå. tjänstemannaområdet samt för anställda i företag anslutna till statensförhandlingsorganisafion (SFO). Avtal har dessutom slutits om entrygghetsanordning för LO-anställda på SAF-området som skall gälla fr. o. m.den 1 september 1983. Det finns därför enligt utskottets mening inte anledningatt på nytt ta upp ett utredningsarbete om trygghetsfonder. Motion 1535 bördärför avslås. I två motioner- 2089 av () och 2060 avBirgitta () - behandlas samband mellan vissa arbetslidsfrågor ochsysselsättningspolitiken. 1 båda fallen begärs utredningar i ämnet. I motion2089 avvisas arbetstidsförkortning som ett sätt att lösa aktuellasysselsättningsproblem. Men det erinras om de fördelar i form av ettbättre utnyttjande av gjorda investeringar och tillgängliga resurser som enarbetstidsförkortning kan innebära för både den offentliga och privata sektorn.I motionen påpekas också att strukturförändringarna inom näringslivet kommeratt aktualisera förändringar av arbetstiderna. Motionären föreslår en utredningav dessa förhållanden med inriktningen att främja en decentraliseradsamhällsorganisation och en stärkt småföretagssektor. En utredning om metoder att skapa fler deltidsarbetenföreslås i motion 2060. Det framhålls i motionen att, i ett läge när allt färrearbetstimmar behövs för att klara försörjningen av varor, är det viktigt attalla delar på de avlönade jobben och på de viktiga arbetsuppgiftersom sker utanför arbetsmarknaden.