bet · G601AU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Kommunerna har ett visst ansvar av arbetsmarknadspolitiskkaraktär. Det gäller t. ex. det ansvar för uppföljning av ungdomar under 18 årvilket kommunerna har som huvudmän för skolan. Det är också naturligt attkommunerna inom ramen för beslut medverkar till att underlättaövergången från utbildning till arbetsliv. Att ge kommunerna utökat ansvar försysselsättningen riskerar att ge förstärkta inlåsningseffekter på arbetsmarknaden.Detta skulle motverka nödvändig yrkesmässig och geografisk rörlighet och bindamänniskor kvar i olönsamma företag. Det innebär inte att utskottet är negativttill decentralisering men den måste ske i andra former än genom ökat kommunaltansvar. Det är utskottets mening att den del av arbetsmarknadspolitiken somskall bedrivas av det allmänna skall handhas av staten. Utskottet vill också tilläggaatt utredningen om arbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation enligtde nyUgen avgivna tilläggsdirektiven skall ingående pröva här berörda frågor.Kravet i motion 502 på AU1982/83:21 120 utredning är därför redan tillgodosett. Motionen bördärför inte föranleda någon åtgärd. Åtgärder mot ungdomsarbetslösheten (mom. 8) (), (), (), (), (), ()och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 35 börjar "Som framgår" och på s. 36 slutar"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Situationen på arbetsmarknaden är f. n. värre än på mångaår. För ungdomarna är problemen särskilt stora. Inte mindre än 97 000 ungdomarunder var antingen arbetslösa eller i beredskapsarbete iår. Särskilt oroande är att ungdomsarbetslösheten trendmässigt ökat sedanbörjan av . 1 själva verket är det t. o. m. så att det ärungdomsarbetslösheten som i stor utsträckning svarat för ökningen av den totalaarbetslösheten . Det är mot denna bakgrund av största vikt att kraftfullaoch genomtänkta åtgärder sätts in för att hålla arbetslösheten nere blandungdomarna. För att lösa problemen krävs att orsakerna till dentrendmässigt växande ungdomsarbetslösheten undanröjs. Att ge ungdomarnamöjligheter till utbildning eller arbete i stället för sysslolöshet innebäravgörande fördelar inte bara för de berörda ungdomarna utan'för samhället istort. Medvetenheten om att alla parter måste engageras i kampenmot arbetslösheten ledde fram fill arbetsmarknadsutskottets av antagnauttalande om ett åtgärdsprogram mot ungdomsarbetslösheten . Utskottet uttalade bl. a. att sådana åtgärder måste vidtasatt alla arbetslösa ungdomar upp till erbjuds arbete eller utbildning istället för arbetslöshetsersättning eller annat ekonomiskt stöd från detallmänna. Utskottet framhöll bl. a. att en bred arsenal av åtgärder måstesättas in. Utöver beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning villeutskottet inte utesluta möjligheten av att ungdomsplatser erbjuds även de någotäldre arbetslösa ungdomarna. 1 sammanhanget uttalade utskottet att regeringenborde tillsammans med de båda kommunförbunden överväga bl. a. det kommunalaansvaret för de arbetslösa ungdomarna. Utskottet strök vidare under vikten av att alla berördaparter tar sitt ansvar för att möjliggöra att det uppställda målet nås.Ungdomarna borde inse att varje arbetsfillfälle ger värdefulla erfarenheterinför framtiden. Utskottet utgick vidare från att arbetsgivarna nu tar tillvara möjligheten att provanställa arbetslösa ungdomar samt i ökad utsträckningbereda ungdomar möjlighet till yrkesintroduktion, lärlingsutbildning samtungdomsplatser. Utskottet utgick också från att de fackliga organisationernatar sitt AU1982/83:21 121 ansvar när det gäller ungdomarnas möjligheter att komma inpå arbetsmarknaden. Utskottet vill i detta sammanhang stryka under vikten avatt regeringen tar de initiativ som krävs för att den negativa trenden skallkunna vändas. Självfallet spelar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna enviktig roll i kampen mot ungdomsarbetslösheten. Enligt utskottets uppfattningbör beredskapsarbetena i ökad utsträckning komma i fråga i det enskildanäringslivet. Arbetsmarknadsutbildningen bör vidare - mer än - varayrkesinriktad. För ungdomar har skolan fått ett avgörandeansvar. Genom tidigare regeringars satsningar på främst ungdomsplatser ochyrkesintrodukfion är dessa ungdomar numera i stort sett garanterade någon formav arbete eller utbildning. De åtgärder som riktar sig mot ungdomar under 18 årbehandlas av utbildningsutskottet. Dit hör följaktligen även den av folkpartietaktualiserade frågan om medel till ungdomsslussarna. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att detskapas en yrkesutbildning som fyller såväl de enskilda ungdomarnas somarbetsgivarnas krav på ändamålsenliga och framtidsinriktade kunskaper. Somframhålls i partimotionerna från moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet kan lärlingsutbildningen härvid spela en mycket viktig roll. Sådanutbildning har förekommit i . Erfarenheterna visaratt lärlingsutbildningen fungerar väl och oftast leder till ett yrke och ettarbete. Verksamheten bör därför byggas ut. Från har därför bl. a.föreslagits att det förhöjda stimulansbidraget på . per elev som utgårtill kommun för utbildning inom industri och hantverk också skall kunnaanvändas som ett särskilt bidrag till arbetsgivare som erbjuder utbildningsplatseri gymnasial lärlingsutbildning. a. på att de statligabidragen f. n. är för låga för att täcka arbetsgivarens merkostnad för attutbilda lärlingar. Regeringen bör därför medverka till förbättrade villkor fördenna verksamhet. Moderata samlingspartiet presenterar vissa principer för hurett utvecklat lärlingssystem skulle kunna byggas upp och hänvisar till att ettutbyggt lärlingssystem i f. n. omfattar över 150 000 lärlingar. Dessafrågor behandlas f. n. i utbildningsutskottet. villemellertid utifrån sysselsättningspolitiska utgångspunkter framhålla värdet avatt dessa konkreta förslag prövas positivt. Parterna på arbetsmarknaden har - som utskottet tidigareframhållit - ett stort ansvar när det gäller att skapa förutsättningar förungdomen att komma in på arbetsmarknaden. Det gäller bl. a. frågan omungdomsplatser även för de äldre ungdomarna. Förhandlingar härom har pågåttunder avsevärd tid mellan parterna. Utskottet vill stryka under betydelsen avatt dessa förhandlingar leder till snara positiva resultat. F. n. råder i allmänhet förhållandevis små skillnader ilöneläge för oerfarna ungdomar och äldre erfaren arbetskraft. Detta förhållandehar medfört att åtskilliga arbetsgivare varit tveksamma till anställningav AU1982/83:21 122 nytillträdande ungdomar på arbetsrnarknaden. Parterna börmot denna bakgrund aktivt verka för att ungdomslönerna anpassas så att detframstår som rimligt och attraktivt för arbetsgivaren att anställa oerfarna ochbristfälligt utbildade ungdomar. Det är glädjande att medvetenheten om dettaproblem har ökat. Exempel härpå är industriministerns uttalande att parternaborde pröva en försöksverksamhet med lägre ingångslöner för ungdomar i ett parlän. Ett brett intresse för denna fråga synes växa fram även hosarbetsmarknadens parter och avtal om lägre ingångslöner för ungdom blir alltvanligare. Här kan nämnas det ingångna avtalet mellan och i vilket finns enöverenskommelse om möjlighet till lägre ingångslöner för ungdom. Även andra hinder för ungdomens inträde i arbetslivet börundanröjas. a. är det viktigt att arbetsrätts- och trygghetslagstiftningenfortlöpande ses över och anpassas till de aktuella förhållandena påarbetsmarknaden. Det är också angeläget att de ändringar itrygghetslagstiftningen som redan vidtagits och som innebär ökade möjlighetertill provanställning och visstidsanställning utnyttjas. Enligt utskottets uppfattning bör vidare regeringentillsammans med de båda kommunförbunden överväga möjligheterna ochförutsättningarna för någon form av samhällstjänst för ungdomar. Utskottets ställningstagande innebär sammanfattningsvisatt regeringen måste vidta kraftfulla åtgärder för att komma till rätta medungdomarnas problem på arbetsmarknaden. Utöver insatser inomarbetsmarknadspolitiken och inom skolan bör regeringen ta itu med degrundläggande orsakerna till problemen. Vad utskottet anfört i anslutning till partimotionerna 343av moderata samlingspartiet, 818 av och 1114 av börges regeringen till känna. Även de uppslag om stöd för ungdomars medverkan iföreningar och folkrörelser m.m. som förs frain i motion 2150 bör beaktas avregeringen. Däremot avstyrks vpk-motionen 2084. dels att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande åtgärder motungdomsarbetslösheten att dels medbifall till motionerna 1982/83:343 yrkande 4, 1982/ 83:818 yrkande 2.1982/83:1114 yrkandena 1 och 2 samt 1982/ 83:2150 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, dels avslår motion 1982/83:2084. AU1982/83:21 123 Åtgärder mot ungdomsarbetslösheten (mom. 8) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 35 börjar "Som framgår" och på s. 36 slutar"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Situationen på arbetsmarknaden är särskilt besvärligför ungdomarna. var inte mindre än 97 000 ungdomarantingen arbetslösa eller i beredskapsarbete. Tusentals ungdomar har tvingatstill arbetslöshet och år. Många har slagits ut ochhar över huvud taget aldrig kommit in på arbetsmarknaden. Som vpk framhåller i sin partimotion 2084 kan konstaterasatt ingen regering har lyckats att på ett effektivt och varaktigt sättnedbringa och stoppa ungdomsarbetslösheten, trots att alla är överens om attden måste hejdas. Ungdomsarbetslösheten sammanhänger med de strukturella förändringarsom inte bara det svenska, utan samtliga utvecklade kapitalistiska ländersnäringsliv har undergått och som bl. a. tagit siguttryck i en fortgående minskning av industrisysselsättningen här i landet.Kärnan i problemet är att det finns färre arbeten. Detta problem kan inte lösasgenom att man inrättar tillfälliga beredskapsarbeten eller genom att man förlängerutbildningstiden. Det innebär bara att man skjuter svårigheterna framför sigoch den ena årsklassens ungdomar efter den andra får sina liv präglade av oronför om de skall få den mest elementära av alla mänskliga rättigheter, att fåett arbete och kunna försörja sig, tillgodosedd. Utskottet instämmer i vpk:s bedömning att ett samhälle sominte längre förmår att garantera den nya generationen rätten till arbete harbankrutt-förklarat sig självt. Det är ungdomarna som blir offer för systemetsbrister och orättvisor. Det krävs mot denna bakgrund en ekonomisk politik och enindustripolitik som kan skapa nya arbetstillfällen. Den svenskaindustristrukturen måste i grunden förnyas. I den rådande situationen måste emellertid åtgärder sättasin som ger omedelbara effekter. Utskottet tillstyrker därför vpk-förslaget atten allmän ungdomsgaranti införs. Den skall omfatta hela arbetsmarknaden ochutformas som en lag, som ger arbetsförmedHngen rätt att anvisa en arbetslösungdom per 50 anställda i såväl privat som offenflig verksamhet, räknat påföretagets, förvaltningens eller branschens storlek inom en kommun. Därmed kanäven de mindre arbetsplatserna komma i fråga. Den skall också innebära enskyldighet för företagen och förvaltningarna att bereda ungdomarna en meningsfullsysselsättning. En förutsättning för anvisning är dock godkännande från denlokala fackliga organisationen. Garantin skall utlösas när alla andra försök att beredaungdomarna arbete är uttömda och den bör gälla . Den skallinte i någon mening ersätta insatser för yrkesutbildning, som ävenfortsättningsvis måste bedrivas i minst samma omfattning som . AU1982/83:21 124 För att hävda principen att det ärhela samhällets angelägenhet att skaffa ungdomarna arbete, skall löner ochsociala avgifter betalas genom en särskild progressiv arbetsgivaravgiftberäknad på företagens förädlingsvärde. De medel som denna avgift ger skall täcka avkostnaderna för löner och sociala avgifter för de ungdomar som anställs iprivat verksamhet, i privata företag med mindre än 15 anställda och 100 %av kostnaderna för dem som anställs i offentlig verksamhet. Lönerna förungdomarna skall vara avtalsenliga och arbetsuppgifternas karaktär så lik deordinarie arbetsuppgifterna på resp. arbetsplatser som möjligt. Den allmännaungdomsgarantin skall innefatta alla ungdomar och utesluter således intehandikappade och invandrarungdom, som har kommit att stå i en speciell strykklasspå arbetsmarknaden. Beträffande övriga i sammanhanget upptagna motioner villutskottet anföra följande. Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion 2150att för arbetslösa ungdomar som engageras i bl. a. föreningar och s. k.arbetskollektiv skall kunna utgå ett generöst statligt stöd. Utskottet utgårfrån att det pågående utredningsarbetet inom regeringens kansli har sammainriktning och att regeringen återkommer till med konkretaförslag i frågan. Motionen bör mot denna bakgrund inte föranleda någonriksdagens åtgärd. De motioner som i sammanhanget väckts av de borgerligapartierna avvisas av utskottet. Motionerna ger i första hand uttryck förarbetsköparnas önskan att genom sänkta ungdomslöner ytterligare befästa tnaktenöver produktionsmedlen och göra arbetsmarknaden till en köparnas marknad. Dettakan utskottet inte medverka till. Vad utskottet anfört om en allmän ungdomsgaranti - sominnebär ett bifall till vpk-motionen 2084 - bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande åtgärder motungdomsarbetslösheten att dels medbifall till motion 1982/83:2084 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, dels avslår motionerna 1982/83:343 yrkande 4, 1982/83:818yrkande 2, 1982/83:1114 yrkandena 1 och 2 samt 1982/ 83:2150. förvaltningskostnader (mom. 9) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 39 som börjar "Utskottet återkommer" och slutar"bör avslås" bort ha följande lydelse: AU1982/83:21 125 Utskottet återkommer senare tillmedelsfrågan vid behandlingen av de skilda programmen men vill i dettasammanhang instämma i vad som anförs i motion 1540 om att arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader bör avpassas så att personalökning inte sker. Behovet avmera personal inom t. ex. arbetsförmedlingen bör kunna tillgodoses genom omprioriteringinom den stora . Utskottet tillstyrker alltså motion 1540 pådenna punkt. Detta bör regeringen underrättas om. dels att hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffandearbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader att med bifall tillmofion 1982/83:1540 yrkande 2 i motsvarande del samt med avslag påpropositionens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Avveckling av distriktsarbetsnämnderna (mom. 12) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 40 som börjar "Som utskottet" och slutar "därföravslås" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare i betänkandet redovisat att detfinns 80 distriktskontor som ansvarar för förmedlingsarbetet i hela distriktsamt att det som styrelse för varje sådant distrikt finns endistriktsarbetsnämnd. Som sägs i motion 263 här det visat sig att dessa nämnderinte fyller någon egentlig funktion. De förlänger handläggningstiden ochinnebär ett olyckligt extra steg i beslutsprocessen som också innefattarmellanliggande, fördröjande moment till följd av medbestämmandelagen.Distriktsarbetsnämnderna bör enligt utskottets mening avskaffas. L'tskottet tillstyrkeralltså motionerna 263 och 1540 i här aktuella delar. dels att utskottets hemställanunder 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande avveckling avdistriktsarbetsnämnderna attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:263 och 1982/83:1540 yrkande 4 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Slopande av byggarbetsnämnderna (mom. 13) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrandepå s. 40 som börjar "Frågor som" och på s. 41 slutar "aktuelladelen" bort ha följande lydelse: Frågor som rör byggarbetsnämnderna behandlas i ett nyligenavlämnat betänkande (Ds A 1982:11). Utredningen visar enligt utskottets meningatt byggarbetsnämnderna har mist sin betydelse. De ändringar som utredningen AU1982/83:21 126 en minskning av dessa nämnders antal är intetillfyllest. De bör som föreslås i motion 1540 avvecklas. Regeringen börunderrättas om detta ställningstagande. dels att hemställan under 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande slopande av byggarbetsnämnderna attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1540 yrkande 4 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. och effektivering avarbetsmarknadsverket (mom. 14) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 41 börjar "Utskottet har" och slutar "aktuelldel" bort ha följande lydelse: Utskottet noterar att det finns få utgiftsområden påstatsbudgeten som har vuxit så kraftigt som arbetsmarknadspolitiken. Det kanbelysas om man nämner storleken på de belopp som under begärts föråtgärder på detta område i budgetpropositioner eller motsvarande. /71 begärdes 1 826 milj. kr., för /76 3 430 milj.kr., för /81 7 057 milj. kr. och för innevarande budgetår 14 500milj. Senaste års belopp överstiger /71 åtta gånger.Levnadskostnaderna ökade med något mindre än tre gånger.Trots dessa mycket omfattande insatser har några bestående förbättringar avarbetsmarknaden inte kunnat uppnås. Utskottet har i det föregående pekat på densvenska ekonomins utomordentligt allvarliga läge. Det saknas förutsättningaratt fortsätta denna utveckling av kostnaderna för den traditionellaarbetsmarknadspolitiken. Berättigade krav kan resas på att de medel som sättsav för arbetsmarknadspolitiken utnyttjas på ett effektivt sätt och används förinsatser som bidrar till en snabb förbättring av sysselsättningsläget. anfört i det föregående måste arbetsför-medlingsverksamhetenprioriteras. En slutsats av det anförda är tillstyrkan av de krav som förs frami motion 1540 om tilläggsdirektiv till utredningen om arbetsmarknadsverketsansvarsområde och organisation med innebörd att utredningen bör ta upp härberörda krav på omorganisation och effektivering av arbetsmarknadsverket. Dettabör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14. beträffande omorganisationoch effektivering av arbetsmarknadsverket attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1540 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. AU1982/83:21 127 Ändringar i arbetsförmedlingslagen m. m. (mom. 21-22) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 46 som börjar "Utskottet tillstyrker" och slutar"motioner avslås" bort ha följande lydelse: Utskottet avstyrker regeringens förslag till ändring iarbetsförmedlingslagen. Ändringsförslaget innebär att tillstånd tillavgiftskrävande arbetsförmedling inte skulle få lämnas itaget mot f. n. . Ändringen görs för att få överensstämmelse medILO-konvention nr 96. Utskottet finner trots detta att en sådan förändring ärtveksam. Det är enligt utskottets mening inte sannolikt att en seriös privatarbetsförmedling kan organiseras om tillstånd till sådan förmedling begränsastill . Utskottet tillstyrker att en utredning avarbetsförmedlingsmonopolet genomförs från de utgångspunkter som anges imoderata samlingspartiets motioner 343 och 1540. Därvid bör också övervägas deförslag till privat arbetsförmedling m. m. som föreslås i motionerna 826 och1509. Som vägledning för utredningsarbetet vill utskottet anföra följande. I nr 88, 96 och 150 föreskrivs en helalandet täckande arbetsförmedlingsverksamhet som bedrivs av det allmänna samt ennoggrann reglering i lag av förekommande avgiftskrävande arbetsförmedling. Detfinns med beaktande av dessa krav enligt utskottets mening möjlighet att väljaen annan organisation av arbetsförmedlingsverksamheten än den vi nu har. Bådearbetsgivare och arbetstagare har rätt till en snabb och effektiv service. Detär därtill samhällsekonomiskt motiverat att de lediga platserna förmedlas såsnabbt och effektivt som möjligt. Det är också angeläget att förmedlingenutformas så att behoven inom yrkesområden med speciella krav kan, som sägs imofion 1509, tillgodoses samt så att anpassning kan ske fill de skiftandebehoven på skilda lokala arbetsmarknader. Detta förutsätter bl. a. en meralångtgående decentralisering av arbetsförmédlingsverksamhe-ten än den som finnsf. Självfallet skall förmedlingsarbetet ske till så lågakostnader som möjligt. Finansieringsformerna för en arbetsförmedling av dettaslag skall ingå i utredningsarbetet. Det blir därvid naturligt att ytterligarebelysa avvägningen mellan den allmänna förmedlingen och mera specialinriktadavgiftsbelagd arbetsförmedling inom de ramar de aktuella ILO-konventionernager. Det utredningsarbete vi här förordat bör utföras av utredningen omarbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation. Regeringen bör utfärdatilläggsdirektiv till utredningen med denna innebörd. Vad utskottet här har anfört innebär ett tillstyrkande avmotionerna 343, 826, 1509 och 1540 i aktuella delar, vilket regeringen börunderrättas om. AU1982/83:21 128 dels att hemställan under 21 och 22 bort ha följandelydelse: 21. att avslår det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1935:113) medvissa bestämmelser om arbetsförmedling, 22. beträffande avskaffande avarbetsförmedlingsmonopolet m. m. attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:343 yrkande 2, 1982/83:826,1982/83:1509 och 1982/83:1540 yrkande 5 i motsvarande del som sin mening gerregeringen til! känna vad utskottet anfört. m. m. (mom. 23) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 46 som börjar "Även yrkandet" och slutar "ocksåavslås" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker yrkandena i vpk:s motion 1056 om attregeringen bör lägga fram förslag rörande obligatorisk arbetsförmedling ochförbud mot åsiktsregistreringm. Som bakgrund till sitt ställningstagandevill utskottet anföra följande. Det står arbetsgivare fritt att avgöra vem som skallanställas. Varken fackföreningar eller arbetsförmedlare har härvidlag något somhelst inflytande. Trots att arbetsförmedlingarna t. ex. under vissa perioderhar prioriterat äldre och handikappade är det mycket svårt att placera dessakategorier på de lediga arbetena. Den minskade efterfrågan på arbetskraftinnebär ökade svårigheter även när det gäller att anvisa lämpligt arbete tillandra grupper av sökande, t. ex. kvinnor och ungdomar. Utskottet delar vpk:suppfattning att det bör vara arbetsförmedlingens och de fackligaorganisationernas sak att avgöra vem som skall få ett visst arbete. som utskottet förordar måste därför utformas såatt en arbetsgivare inte kan avvisa en sökande som arbetsförmedlingen anvisar.En sådan ordning skulle också motverka den typ av informella yrkesförbud ochandra former av svartlistning som förekommer. Utskottet anser emellertid ilikhet med vpk att den senare frågan är så allvarlig att en särskild lag somförbjuder åsiktsregistrering, personundersökning och svartlistning av arbetareär påkallad. Regeringen hör underrättas om vad utskottet här har anfört med anledningav motion 1056. dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: 23. beträffandeobligatorisk arbetsförmedling m. m. attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1056 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. AU1982/83:21 129 Avskaffande av obligatorisk platsanmälan (mom. 25) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 47 som börjar "Det är" och slutar "därföravvisas" bort ha följande lydelse: Det är en angelägen uppgift för den nya utredningen omarbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation att finna lösningar som åena sidan främjar en starkare inriktning inom arbetsmarknadsverket på detegentliga förmedlingsarbetet och å andra sidan begränsar verkets administrativaarbetsuppgifter. Det är naturligt att systemet med obligatorisk platsanmälän idet sammanhanget kommer i blickpunkten. Systemet har lett till att ett ökat antalplatser anmäls till arbetsförmedlingen. Det är en självklar effekt av systemetmed dess tvingande lagstiftning.