bet · G601UbU10 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt propositionen har vissa barn behov av att fäfullgöra skolplikten genom en skolgång av det slag som de nu befintliga feminternationella skolorna erbjuder. Det gäller bl.a. barn till utländskamedborgare, som vistas i landet för uppdrag för , ochutlandssvenskars barn, som under en stor del av uppväxttiden är bosattautomlands och vistas i endast . Enligtpropositionen kan det accepteras att även vissa andra barn fullgör skolplikteni en sådan skola. Det bör enligt propositionen ankomma på regeringen attgodkänna sådana internationella skolor. Utskottet har inget att erinra mot vad i propositionen haranförts om internationell skola. Bestämmelser om möjlighet att fullgöraskolplikten i sådan skola bör införas i skollagen (34 a §) i enlighet medregeringens förslag. Utskottet, som inte heller i övrigt har något att erinramot regeringens lagförslag, föreslår att även i övrigt antar det avlagrådet grans- 1 propositionen fastslås attförutsättningarna för att en fristående skola skall godkännas för skolpliktensfullgörande och villkoren för statsbidrag till skolan är två skilda frågor.Enligt föredragande statsrådets uppfattning räcker det inte med att enfristående skola uppfyller förutsättningarna för godkännande för skolpliktensfullgörande föratt den skall få bidrag. Bidrag bör lämnas efter prövning ivarje enskilt fall. En naturlig utgångspunkt för denna prövning är enligtpropositionen att den fristående skolan skall ha en särskild prägel och intevara en ren efterbildning av . För statsbidrag bör krävas att denfristående skolan genom andra inslag eller annan uppläggning av verksamhetenjämfört med vad som normalt förekommer i är till nytta såsomytteriigare erfarenhetsunderlag för eller annat komplement till det allmännaskolväsendet. UbU1982/83:10 13 Beträffande s. k. internationellaskolor föresläs i propositionen att statligt stöd bör utgå endast för deenligt svensk lag skolpliktiga barnen. I vad gäller konfessionella skolor härmed avses vadSEH-kommittén beskriver som skolor med arbetsmiljö med konfessionell prägel -kan enligt propositionen den omständigheten att en fristående skola står påkonfessionell grund inte utgöra tillräckligt skäl för statsbidrag. För att enkonfessionell skola skall kunna erhålla statsbidrag måste skolan enligtföredragande statsrådets mening liksom andra fristående skolor visa att denuppfyller de villkor för statligt stöd som föreslås. En framställning om att en fristående skola skallförklaras berättigad till statsbidrag bör enligt propositionen ges in till SÖsom med eget yttrande överlämnar framställningen till regeringen för beslut.Prövningen får enligt propositionen självfallet inte göras godtyckligt utanmåste ske enligt sakligt motiverade grunder. Det ankommer på regeringen attbesluta vilka skolor som skall fä statsbidrag utan att den därvid skall varabunden av en pä förhand fastställd ram för verksamhetens omfattning. I motion 1981/82: 1787, vilken väckts vid föregående , föresläs att och kristnaskolor bör jämställas i statsbidragshänseende under förutsättning att de fylleruppställda krav. Utskottet konstaterar att förslagen i propositioneninnebär att kristna skolor har samma förutsättningar som andra friståendeskolor att få statsbidrag, om de uppfyller villkoren för sådant stöd. Motion1981/82; 1787 bör därför avslås. Den begränsning av möjligheterna till statligt bidrag somföreslås i propositionen avvisas i ett antal motioner. Regeringen bör enligt motion 1981/82:1365, vilken väcktsunder allmänna motionstiden vid föregående , låta utreda hur de olikafristående skolorna skall kunna jämställas då det gäller statsbidrag. Enbartden omständigheten att en fristående skola står på konfessionell grund skallenligt motion 1982/83: 10 utgöra tillräckligt skäl för statsbidrag. Imotionerna 1981/82:2045 yrkande 7 (motivering i motion 1981/82:2018), somväckts under allmänna motionstiden föregående . 1982/83: 39 yrkande 6 idenna del och 1982/83; 41 yrkande 1 föreslås att varje godkänd fristående skolaskall vara berättigad till statsbidrag. 1 motion 1981/82; 2045 hävdas att detförhållandet att föräldrar åsamkas dryga kostnader om de väljer godkändafristående skolor utan statligt och kommunalt stöd i realiteten innebär enväsentlig inskränkning i föräldrarnas rätt. Denna inskränkning kan enligtmotionärernas mening inte negligeras. Ett likartat resonemang förs i motion1982/83: 39 där motionärerna i regeringens argumentering i frågan omstatsbidrag finner en bristfällig förståelse för den personliga frihetensdjupare innebörd. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande. Utskottet ansluter sig till principen att ett godkännandeav en skola som UbU 1982/83:10 14 friståendeskola inte automatiskt skall medföra rätt till statsbidrag. Utskottet villinte på det sätt som föresläs i motionerna medverka till att det vid sidan avdet allmänna skolväsendet växer fram ett stort antal fristående skolor medstatsbidrag vilket skulle kunna innebära att de grundläggande principerna iskolväsendets uppbyggnad förändras. delar utskottet den uppfattningsom kommit till uttryck både i betänkande och i propositionenatt viss verksamhet i fristående skola kan berika och vara av värde för detallmänna skolväsendet. Det utvecklingsarbete som reguljärt sker i grundskolankan pä ett värdefullt sätt kompletteras om, som det anförs i propositionen,enskilda personers intresse och engagemang för praktisk-pedagogisk förnyelseocksä kan tas till vara genom att en fristående skola får statsbidrag.Statsbidrag bör kunna utgå till skolor vilkas verksamhet bygger på enalternativ pedagogik eller liknande. En fristående skola bör för att fästatsbidrag ha en prägel som gör att skolan i något avseende avviker frångrundskolan. Det kan vara fråga om såväl en verksamhet bedriven utifrån ensärskild pedagogisk helhetssyn (t. ex. Wal-dorfpedagogik) som en itimplanemässigt eller kursplanemässigt avseende annorlunda upplagd verksamhet.Utskottet vill fästa uppmärksamheten på att det i vissa fall kan uppståsituationer där det av praktiska skäl kan visa sig svårt att utan omfattandeadministrativa åtgärder inordna viss skolverksamhet inom ram (jfrSOU 1981: 34 s. 96). har pekat på att lärares eller föräldrarsförslag till försök inte alltid vinner gehör, eftersom förslagen bedöms alltförresurskrävande eller mindre angelägna än andra aktiviteter. Närdet gäller motionsyrkandena att den omständigheten att en fristående skolastär på konfessionell grund bör utgöra tillräckligt skäl för statligt stöd,förordar utskottet i likhet med föredragande statsrådet att skolan i;i------------ 1 jr_:.Ä .i... ...i..!.,.. .-t,..II ..:.... ...tt .4 11 .f.rii....r:ni..» fx.- ilNULli dltuia xilCMacilu . 'MVUIi aivaii visa aiL uv.ii LlyJlylll v niivwi vii ivi Utskottethänvisar i övrigt till vad som i propositionen har anförts om skolor av dettaslag (s. 38-40). Beträffandeförslaget i motion 1982/83:11 att ge Ekebyholmsskolan i statsbidraghänvisar utskottet till vad utskottet i det föregående har anfört om villkorenför statligt stöd. Vidare kan hänvisas till propositionen (s. 41). Utskottettillstyrker förslaget att det skall vara regeringen som förklarar friståendeskolor berättigade till statsbidrag och att de nya reglerna i fråga omstatsbidrag till fristående skolor skall träda i kraft . Medhänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motionerna1981/82:1365, 1982/83:10, 1982/83:11, 1981/82:2045 yrkande 7, 1982/83; 39yrkande 6 i denna del och 1982/83:41 yrkande 1 och föreslår att med bifalltill proposition 1982/83: 1 godkänner att regeringen efter de kriterier som harförordats i propositionen skall kunna förklara fristående skolor berättigadetill statsbidrag. UbU 1982/83:10 15 Statsbidragets utformning m. m. Statsbidraget tiU uppgår f. n. enligtpropositionen till i genomsnitt ca . per elev på lågstadiet, ca 11500kr. per elev på mellanstadiet och ca . per elev på högstadiet. Avpropositionen framgår (s. 31 och 32) att staten totalt sett fär mindrekostnader för om vissa elever inte utnyttjar sin rätt fill skolgångdär utan väljer fristående skola. Till bilden hör att vissa fristående skolorför sitt fortbestånd är beroende av ekonomiskt stöd i en eller annan form fråndet allmänna. Om en sådan skola upphör, kan eleverna normalt väntas övergå tillgrundskolan och därigenom påverka kostnaderna för denna. Detförhållandet att staten totalt sett får mindre kostnader för omvissa elever inte utnyttjar sin rätt till skolgång där innebär enligtföredragande statsrådet att det finns ett ekonomiskt utrymme som kan tas tillvara för att ge ett begränsat statligt stöd till fristående skolor i den måndet föreligger skäl för ett sådant stöd. Enligt propositionen bör det statligabidraget till fristående skola fastställas till . per elev räknat i detlöneläge som låg till grund för beräkningarna i budgetpropositionen 1982. Dettautgångsbelopp, som bör tjäna som underlag för beräkning av differentieradebelopp med faktorn 0,80 för elever i lågstadieåldern, 0,95 för elever imeUanstadieåldern och 1,25 för elever i högstadieåldern (, 4750 kr.resp. i nämnt löneläge) skall för vaije redovisningsår justeras påsamma sätt som veckotimpriset för lärare i . Bi-dragsnivän innebärenligt propositionen en viss besparing för statsverket jämfört med de utgifterstaten skulle ha haft om eleverna gått i gmndskolan. Bidragtill s. k. internationell skola bör enligt föredragande statsrådet lämnas medendast tre fjärdedelar av det belopp som annars gäller för fristående skolormed hänsyn till att visst ekonomiskt stöd i en eller annan form vanligen lämnasfrån t. ex. de utländska företag och organisationer som har intresse av attderas uppdragstagare kan ordna en tillfredsställande skolgång för sina barnunder en kortvarig vistelse här i landet. Kravpå visst lägsta antal elever eller en viss organisation bör enligtpropositionen inte ställas för att statsbidraget skall kunna lämnas till friståendeskola. Regeringen bör, säger föredragande statsrådet, normalt inte förklara enskola berättigad till bidrag, om den inte har bedrivit sin verksamhet i minsttre är. Mot bakgrund av kravet pä treårig kvalifikationstid bör skolan enligtpropositionen det första bidragsäret kunna få bidrag för fyra årskurser. Vidförklaring om rätt till statsbidrag bör normalt fastställas högsta antalärselevplatser som vid full utbyggnad av skolan får utgöra underlag förbidraget. Huvudmannen för en skola som har förklarats berättigad tillstatsbidrag bör enligt proposition för vaije redovisningsär få ansöka om bidraghos länsskolnämnden. Det bör vara länsskolnämnden som beslutar UbU1982/83:10 16 om bidrag enligt de bestämmelser som meddelats avregeringen och SÖ som betalar ut bidraget. När det gäller de fristående skolorsom redan är statsunderstödda kan vissa särlösningar vara motiverade med hänsynbl. a. till att vissa av dessa skolor får bidrag även till sin gymnasialautbildning. Den föreslagna storleken av statsbidraget är enligt ettpar motionsyrkanden otillräcklig. Enligt motion 1982/83: 39 (yrkande 6 i dennadel) bör ett statligt bidrag utgå som motsvarar högst de kostnader som statenhar för elever i det allmänna skolväsendet. Motionärerna hemställer om förslagfrån regeringen med den innebörden. Eftersom förslaget i propositionenemellertid innebär en viss förbättring av rådande förhållanden, yrkar motionärernainte att propositionen avslås. 1 motion 1982/83:41 (yrkande 2) föreslås att deti propositionen föreslagna begränsade statsbidragsbeloppet successivt skallhöjas tills det uppgår till av motsvarande statsbidrag till gmndskolan.Regeringens förslag om en kvalifikationstid om tre är för att erhållastatsbidrag innebär enligt motion 1982/83; 39 (yrkande 4) i realiteten ett sårigoröst krav att startandet av en ny fristående skola omöjliggörs. ärenligt motionärerna tillräckligt för att bedöma om viljan och engagemanget kanförväntas bestå. Krav på en endast ettårig kvalifikationstid framförs även imotion 1982/83:41 (yrkande 3). Utskottet finner att den av regeringen föreslagnastatsbidragsnivån för vissa nytillkommande fristående skolor är rimlig. Motbakgrund av nuvarande former för statsbidrag till (basresurser m.m.) torde det inte vara möjligt att utan merkostnader för staten ge ett högrebidrag till fristående skolor än det som föresläs i propositionen. Av propositionen framgår att regeringen, om särskilda skälföreligger, skall kunna medge undantag från kvalifikationstiden förstatsbidrag. Utskottet utgår från att regeringen gör undantag från huvudregelni fall då så befinns rimligt. Utskottet har ej heller något att erinra mot vad som i propositionenhar förordats om statsbidragets utformning för s. k. internationella skolor. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1982/83:39 yrkandena 4 och 6, det sistnämnda yrkandet idenna del, och motion 1982/83:41 yrkandena 2 och 3 samt godkänner vad som iproposifionen har förordats om utformning och särskilda villkor för statsbidragtill nytillkommande statsunderstödda fristående skolor. När det gällerstatsbidragsgivningen till undervisningen av skolpliktiga elever vid redanstatsunderstödda fristående skolor föreslår utskottet att godkännervad som har förordats i propositionen. Det kommunala stödet tillfristående skolor varierar från kommun till kommun i fråga om såväl omfattningsom former. Åtskilliga kommuner lämnar enligt propositionen bidrag tillläroböcker, skolmåltider och hälso- UbU1982/83:10 17 värd, antingen i form av direkt bidrag - framför allt närdet gäller läroböcker eller på så sätt att eleverna får inta sina måltideroch besöka hälsovården i närmast belägna kommunala skola. Det förekommer ocksäatt en kommun upplåter lokaler kostnadsfritt. När den fristående skolan liggeri annan kommun än elevens hemkommun, lämnar vissa kommuner bidrag till skolanmotsvarande en del av den interkommunala ersättning som utgår när barn frånkommunen går i en annan kommuns grundskola. Enligt mofion 1982/83:39 (yrkande 6 i denna del) börförslag läggas fram om att fristående skola skall tillerkännas kommunalt bidragmotsvarande de kostnader kommun har för elev i . I motion 1982/83; 40 begärs förslag till lag om skyldighetför kommun att till elever vid fristående skolor tillhandahålla service, dvs.den hjälp med läromedel, skolmåltid och hälso- och sjukvård som kommunen gerövriga elever. Vad gäller fristående skolors inverkan på de kommunalakostnaderna för konstateras i propositionen att besparingar kanuppstå för kommunen i första hand beträffande de rörliga kostnaderna (t. ex.läromedel och skolmåltider). Enligt propositionen är det dock vanligt att kommunenpå ett eller annat sätt ger stöd för dessa ändamål i fråga om elever som går ifristående skola. Utskottet är inte berett att medverka till en lagstiftning ienlighet med syftet i de båda motionerna. Med hänvisning härtill föreslärutskottet att avslår motionerna 1982/83:39 yrkande 6 i denna del och1982/83:40. I motion 1982/83:39 yrkande 3 krävsett uttalande av att valet av skolgång i en fristående skola heltankommer på föräldrarna och deras barn. Utskottets ställningstagande i det föregående tillregeringens förslag om skolpliktens fullgörande i fristående skola innebär attutskottet, i likhet med föredragande statsrådet, menar att man inte kan bortsefrån att en del föräldrar vill utnyttja sin rätt att få välja fristående skolaför sina barn. Samhället måste alltså respektera att det finns enskildamänniskor som vill driva och utnyttja fristående skolor. Utskottet kan intefinna att det behövs ett uttalande av det slag som förordas i motion 1982/83:39yrkande 3. bör därför avslå motionsyrkandet. har i ettdelbetänkande (Ds U 1980: 3) behandlat frågan om enskild undervisning enligt 35§ skollagen. Av propositionen framgår att förslagen i delbetänkandet kommer attbehandlas i samband med behandlingen av skolförfattningsutredningensdelbetänkande (Ds U 1981:4) Skollagen. Utskottet har inhämtat att proposition iärendet kan väntas . Med hänvisning härtill bör avslåyrkande 5 i motion UbU 1982/83:10 18 1982/83:39vari yrkas att hos regeringen skall anhålla om förslag snarastgrundat på förslag om enskild undervisning enligt 35 §skollagen. För sädana fristående skolor som omfattas avprivatskolförordningen (1967:270) och för riksinternatskolorna föreslås ipropositionen en anpassning av regler om läroplan och arbetets anordning tillvad som gäller för . Utskottet tillstyrker förslagen. Regeringens förslag om ett förändratstatsbidragssystem för fristående skolor tar endast sikte på grundskolestadiet.Enligt vad utskottet har erfarit avser avlämna sittslutbetänkande . Betänkandet behandlar fristående skolor pådet gymnasiala stadiet. Kommittén har i sitt delbetänkande Fristående skolorför skolpliktiga elever emellertid för årskurser 1012föreslagit att statsbidrag skall beräknas på samma sätt som förärskurs 9 vidskolan. Föredragande statsrådet ansluter sig härtill och hänvisar till sittförslag om statsbidragssystem för motsvarigheten till högstadiumvid bl.a. . Bidraget för årskurserna 10-12 bör beräknas på i pijncipsamma sätt. Utskottet har inget atterinra häremot. Beträffande statsbidrag till pedagogiskstödpersonal vid riksinternatskö-lorna och i ochbeträffande samarbetsnämnder och konferenser vid skolor som lyder underprivatskolförordningen (1967:270), riksinternatskolorna och iFilipstad föreslår utskottet att godkänner vad som har förordats ipropositionen. Utskottet tillstyrker förslaget om anpassning avreglerna för specialskolan och sameskolan till vad som gäller för . Utskottet har ej heller något att erinra mot vadsom i propositionen har anförts om samverkan mellan fristående skola och detallmänna skolväsendet samt om studievägar och elevplatser i den gymnasialautbildningen vid skolor som lyder under privatskolförordningen (1967; 270) ochvid riksinternatskolorna. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att beträffandebeteckningen fristående skola avslår motion 1982/83:30 i denna del, 2. att beträffandeuttalande om undervisningsspräk i fristående skola som avses i 34 § skollagenavslår motion 1982/ 83:39 yrkande 2, 3. att beträffandebeslutsmyndighet för godkännande av UbU1982/83:10 19 fristående skola som avses i 34 § skollagen med bifalltill proposition 1982/83: 1 och med avslag på motion 1982/83: 39 yrkande 1antar det av lagrådet granskade förslaget till lag om ändring i skollagen(1962; 319) i denna del, 4. att riksdagenmed bifall till proposition 1982/83; 1 och med avslag på motion 1982/83:30 idenna del i övrigt antar det av lagrådet granskade förslaget till lag omändring i skollagen (1962: 319), 5. att riksdagenmed bifall till proposition 1982/83; 1 och med avslag pä mofionerna1981/82:1365, 1981/82:1787, 1981/82:2045 yrkande 7, 1982/83:10, 1982/83:11,1982/83:39 yrkande 6 i denna del och 1982/83:41 yrkande 1 godkänner attregeringen efter de kriterier som har förordats i propositionen skall kunnaförklara fristående skolor för skolpliktiga elever berättigade till statsbidrag, 6. att riksdagenbeträffande utformning av och särskilda villkor för statsbidrag tillnytillkommande statsunderstödda fristående skolor med avslag pä motionerna1982/83: 39 yrkande 4 och yrkande 6 i denna del och 1982/83:41 yrkandena 2 och3 godkänner vad som har förordats i proposition 1982/83:1, 7. att riksdagenbeträffande statsbidragsgivningen till undervisningen av skolpliktiga elevervid redan statsunderstödda fristående skolor godkänner vad som har förordats iproposition 1982/83:1, 8. att riksdagenbeträffande kommunalt stöd till fristående skolor avslår motionerna 1982/83:39yrkande 6 i denna del och 1982/ 83:40, 9. att riksdagenbeträffande uttalande om valet av skolgång i en fristående skola avslår motion1982/83:39 yrkande 3, 10. att beträffande 35 §skollagen avslår motion 1982/ 83: 39 yrkande 5, 11. att beträffandeanpassning av regler om läroplan och arbetets anordning för skolor som lyderunder privatskolförordningen (1967:270) till vad som gäller för grundskolangodkänner vad som har förordats i proposition 1982/83: 1, 12. att beträffandestatsbidrag till årskurser 1012 godkänner vad som harförordats i proposition 1982/83; 1, 13. att beträffandestatsbidrag till pedagogisk stödpersonal vid riksinternatskolorna ochBergsskolan i godkänner vad som har förordats i proposition 1982/83:1, 14. att beträffandesamarbetsnämnder och konferenser vid skolor som lyder underprivatskolförordningen (1967:270), riksinternatskolorna och iFilipstad godkänner vad som har förordats i proposition 1982/83; 1, UbU1982/83:10 20 15. att beträffandeanpassning av reglerna för specialskolan och sameskolan till vad som gällerför godkänner vad som har förordats i proposition 1982/83: 1, 16. att beträffande samverkanmellan skola och det allmänna skolväsendet samt beträffande studievägar ochelevplatser i den gymnasiala utbildningen vid skolor som lyder underprivatskolförordningen (1967:270) och vid riksinternatskolorna lägger fillhandlingarna vad som har anmälts i proposition 1982/ 83:1. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (),(). (), (), (),(), (vpk), (), (), () och (). , , och (alla m) har avgivit följande reservationer. Undervisningsspråk i fristående skola (mom. 2) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 11 börjar "Utskottet vill" och slutar"yrkande 2" bort ha följande lydelse; Utskottet är ense med motionärerna om att friståendeskolor som avses i 34 § skollagen skall ge eleverna de kunskaper i svenskaspråket och om svenska förhållanden som de behöver. Detta bör emellertid intemedföra att krav skall ställas att den fristående skolans undervisning skallske på svenska. Svenska skall - som utskottet ser det inte ens tillövervägande delen behöva vara undervisningsspräk. I likhet med vad som numeragäller för bör mål och riktlinjer för verksamheten anges, mendetaljanvisningar undvikas. Krav på svenska som undervisningsspråk är oförenligtmed denna princip. Utskottet föreslär att med bifall till mofion1982/83:39 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna att krav påsvenska som undervisningsspräk inte får ställas för fristående skola som avsesi 34 § skollagen. UbU 1982/83:10 21 delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att beträffande uttalande omundervisningsspråk i fristående skola som avses i 34 § skoUagen med bifalltill motion 1982/83:39 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört. Beslutsmyndighetför godkännande av fristående skola (mom. 3) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar "Utskottet erinrar" och på s. 12 slutar "eller inte"bort ha följande lydelse; F.n.är det kommunen som beslutar om godkännande av fristående skola. Erfarenheternavisar att krav på lika behandling och enhetlig praxis inte alltid harupprätthållits. Det är därför enligt utskottets uppfattning mera ändamålsenligtatt länsskolnämnden beslutar om godkännande av fristående skola. Ett yttrandeav skolstyrelsen i den kommun där den fristående skolan är belägen bör därvidinhämtas. Utskottet tillstyrker motion 1982/83: 39 yrkande I och föreslår attriksdagen med avslag på den del av lagförslaget som avser beslutsmyndighet förgodkännande av fristående skola för skolpliktens fullgörande som sin meningger regeringen till känna vad utskottet här har anfört. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. att beträffande beslutsmyndighet förgodkännande av fristående skola för skolpliktens fullgörande med bifall till mofion1982/83:39 yrkande I och med avslag på proposition 1982/ 83; 1 såvitt avser detav lagrådet granskade förslaget till lag om ändring i skollagen (1962:319) idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Statligtstöd till fristående skolor (mom. 5) dels att den del av utskottets yttrande som på s.13 börjar "Utskottet ansluter" och på s. 14 slutar "tiUstatsbidrag" bort ha följande lydelse: Utskottetkan inte ansluta sig till den princip som förordas i propositionen att ettgodkännande av en fristående skola inte automatiskt medför rätt tillstatsbidrag.