bet · G601KU31 · 1982-12-31 00:00:00 — Propositioner medlagförslag som gällt ansvarigheten inom olika media (radio, närradio,taltidningar) har med visst undantag handlagts av KU. De fristående motionernapå radio-TV-området har förutom anslags- och organisationsfrågor gällt ihuvudsak etableringsfrågor, kontrollfrågor och frågor om programinnehållet. Mednågra få undantag har dessa motioner beretts av KrU. Fråganom fördelningen av beredningsånsvaret på massmedieområdet var uppe tillbehandhng i den s. k. arbetsformsutredningen, sedan frågan aktualiserats avkulturutskottet. Enligt KrU borde det övervägas om inte frågor om presstöd ochtidskriftsstöd borde beredas av KrU i stället för KU. Detsamma skulle gälla deradiofrågor som behandlades i KU. Utredningen (Förs. 1975/76:15 s. 40) fanninte anledning att föreslå någon ändring av KU:s kompetensområde påifrågavarande områden. Frågan togs inte upp vid riksdagsbehandlingen avbetänkandet. uppfattning har uppdelningen mellan KU och KrU när detgäller beredningen av frågor om radio och television visat sig vara oklar. Iavvaktan på att pågående utredningsarbete om grundlagsregleringen avyttrandefriheten avslutas bör i princip lagstiftningsärenden om radio,television och film liksom andra ärenden som angår yttrandefrihet,opinionsbildning och religionsfrihet beredas av KU. Övriga ärenden om radio ochtelevision bör beredas av kulturutskottet. Yttranden i dessa ärenden bör somregel inhämtas från det utskott som inte har det direkta beredningsansvaret. KU 1982/83:31 19 Kommittén uttalar sin förhoppning att den pågåendeförsöksverksamheten inom ADB-området skall medföra ökad likformighet när detgäller t. ex. hemställan i motioner och betänkanden. Förvaltningskontoret delarkommitténs uppfattning att ökad likformighet bör eftersträvas. Kontoret menardock att med tillkomsten på försök av det s. k. förvaltningsmötet, därutskottens kanslichefer, riksdagsdirektören och förvaltningsdirektören ingår,det nu finns ett lämpligt forum för diskussion och erfarenhetsutbyte inomenklaturfrågor. delar på denna punkt förvaltningskontoretsuppfattning. Vadgäller personalfrågorna i stort för utskottens del hänvisar kommittén till dens. k. översynskommitténs betänkande. uttalar i hkhet medöversynskommittén att utskottskanslierna bör ha en basorganisation som klararden normala arbetsbördan utan ett orimligt övertidsuttag. Kommittén anser attbehovet av resursförstärkningar utöver detta bör lösas på annat sätt än genomatt inrätta ytterligare fasta helårstjänster vid ett visst utskott. Förvaltningskontoretdelar för sin del den av båda kommittéerna uttryckta uppfattningen omutskottens personalfrågor i stort. Kontoret vill också väcka frågan om inte iframtiden i princip all personal vid utskotten, kammarkansliet ochförvaltningskontoret borde anställas hos med placering t. v. vid enviss organisatorisk enhet - ett utskottskansli, kammarkansliet eller en enhetinom förvaltningskontoret. Därmed skulle ett formellt hinder mot omfördelningarvara undanröjt och förutsättningar att lösa resursproblem öka inom ramen förden befintliga personaltillgången. Konstitutionsutskottetdelar den principiella uppfattning om personalfrågorna som såväl översyns- somutskottskommittén kommit fram till. Dessa principer stöds även avförvaltningskontoret. Enligt utskottet får det ankomma på förvaltningskontoretatt med ledning av dessa principer bedöma om de förslag om ärendeomflyttningensom utskottet framlagt i det föregående bör få några konsekvenser förutskottens personalbehov. mening bör utskottskommitténs förslag i övrigt inteföranleda någon åtgärd från sida. Fråganom ändrad benämning på civilutskottet tas upp i motion 1982/83:19 av OskarLindkvist m. fl. (s, m, fp, c, vpk). Motionärerna erinrar om att utskottetshuvudsakliga "uppdragsgivare" inom regeringens kansli även ifortsättiitngen kommer att vara . Endast till mindre delkommer utskottets ärenden från . Därför föreslås att riksdagenbeslutar att civilutskottet byter namn till bostadsutskottet fr. o. m. 1983/84års . delar motionärernas uppfattning att utskottet börbyta namn. anser det lämpligt att benämningen på civilutskottetändras till bostadsutskottet. KU 1982/83:31 20 motionen.Ett genomförande av förslaget föranleder ändringar i tilläggsbestämmelserna4.2.1 och 4.6.16 RO. Fråganom partiernas utskottsrepresentation tas upp i motion 1981/82:2537 av 'm.fl. (vpk). I motionen föreslås att uppdrar åt KU attutarbeta förslag till bestämmelser i riksdagsordningen enligt vilka samtligautskottsplatser skall fördelas proportionellt mellan partierna. I motioner somväcktes under allmänna motionstiderna 1982 och 1983 (1981/82:296 och1982/83:529) har kommunisterna föreslagit att beslutarinföra bestämmelser i som garanterar samtliga partier, vilka vid val tillriksdagen erhållit av rösterna, representation i riksdagensutskott. Samtligadessa motioner har av hänskjutits till den arbetsgrupprörande arbetsförhållanden som nämndes inledningsvis. Arbetsgruppenhar för avsikt att fortsätta beredningen av frågan ompartiernas utskottsrepresentation. Utskottet ämnar därför föreslå attuppskjuta behandlingen av dessa motioner till 1983/. Förslagtill formella ändringar i utskottens ärendebeskrivning i RO har framförts delsi yttrandena, dels under hand. I de flesta fall föranleds dessa ändringsförslagav att gällande ärendebeskrivning i vissa hänseenden är föråldrad. I några fallinnebär ändringarna förtydliganden i förhållande till nuvarande bestämmelser.Konstitutionsutskottet tillstyrker att dessa ändringar görs vilka avserärendebeskrivningarna för finansutskottet (4.6.2 RO), lagutskottet (4.6.5 RO),socialutskottet (4.6.11 RO), arbetsmarknadsutskottet (4.6.15 RO) samtbostadsutskottet (4.6.16 RO). Delagändringar som föreslås bör träda i kraft . Lagförslag finns ibilaga 1. KU 1982/83:31 21 1. beträffande inrättande av ett utskott för frågorom teknik och naturvetenskap att avslårmotion 1981/82:478, 2. beträffandesammansatta och särskilda utskott att förklararförslag /82:22 besvarat med vad utskottet anfört, 3. beträffande sammanslagning avfinans- och skatteutskotten aft avslår motion 1981/82:1158, 4. beträffande utredning ombeslutsprocessen i större ekonomiska frågor att avslårmotion 1981/82:2533, 5. beträffande överflyttning av energifrågorna frånnäringsutskot tet till civilutskottet att avslårförslag 1981/82:22, 6. beträffande överflyttning av hälso- ochsjukvårdsfrågorna från socialutskottet till socialförsäkringsutskottet att med bifalltill motionerna 1981/82:2534 yrkande 1 och 2535, första dels-satsen avslårförslag 1981/82:22, 7. beträffande överflyttning av de alkoholpolitiskafrågorna från skatteutskottet till socialutskottet att avslårförslag 1981/82:22 samt motionerna 1981/ 82:2534, yrkande 2 och 2535, andradels-satsen, 8. beträffande överflyttning avkonsumentskyddsfrågorna från närings utskottet till lagutskottet att medanledning av förslag 1981/82:22 godkänner vad utskottet anfört, 9. beträffande överflyttning av arbetstids- ochsemesterfrågorna från socialutskottet till arbetsmarknadsutskottet att godkännervad utskottet anfört och förklarar motionerna 1981/82:2534, yrkande 3, såvittnu är i fråga och 2536 besvarade härmed, 10. beträffande överflyttning avutlännings- och invandrarfrågorna från arbetsmarknadsutskottet till socialförsäkringsutskottet att bifallermotion 1981/82:2534, yrkande 3, såvitt nu är i fråga, 11. beträffande utskottskommitténsförslag i övrigt att godkänner vad utskottet anfört, 12. beträffande ändring avcivilutskottets namn till bostadsutskottet aft bifallermotion 1982/83:19, KU 1982/83:31 22 13. beträffande vissa formella ändringar iutskottens ärendebeskriv ningar att godkännervad utskottet anfört, 14. beträffandeändringar i riksdagsordningen att antar ibilaga 1 intaget lagförslag. Närvarande:Olle (), (), (), Hans Nyhage(m), (), i (m), (),(), (), (), (),(vpk), (), () och OveKarlsson (s). avNils (vpk). Det är angeläget med bestämmelser som garanterarsamfliga partier, vilka vid val till erhållit avrösterna, representation i utskott. Denna fråga hör samman medutskottsorganisationen i övrigt. Då avser att frågan ompartiernas utskottsrepresentation skall bli föremål för fortsatt beredningunder , har jag kunnat ge min anslutning till de delförslag rörandeutskottsorganisationen som framläggs. Till förslaget att föra överutlännings- och invandrarfrågorna från arbetsmarknadsutskottet tillsocialförsäkringsutskottet ställer jag mig dock tveksam. KU 1982/83:31 Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att tilläggsbestämmelserna4.2.1,4.6.2,4.6.5,4.6.8, 4.6.9, 4.6.11 och 4.6.14-4.6.16 riksdagsordningen'skall ha nedan angivna lydelse: skall senast på åttonde dagen efter dagen förförsta sammanträdet med kammaren under valperiod tillsätta följandesexton utskott: 1. ettkonstitutionsutskott (KU), 2. ettfinansutskott (FiU), 3. ettskatteutskoft (SkU), 4. ettjustitieutskott (JuU), 5. ett lagutskott(LU), 6. ettutrikesutskott (UU), 7. ettförsvarsutskott (FöU), 8. ettsocialförsäkringsutskott (SfU), 9. ettsocialutskott (SoU), 10. ett kulturutskott (KrU), 11. ett utbildningsutskott (UbU), 12. ett trafikutskott (TU), 13. ett jordbruksutskott (JoU), 14. ett näringsutskott (NU), 15. ett arbetsmarknadsutskott (AU och 16. ett civilutskoU (CU). Utskotten väljs i den ordning de har tagitsupp ovan. skall senast på åttonde dagen efter dagen förförsta sammanträdet med kammaren under valperiod tillsätta följandesexton utskott: 1. ettkonsfitufionsutskott (KU), 2. ettfinansutskott (FiU), 3. ettskatteutskott (SkU), 4. ettjustitieutskott (JuU), 5. ett lagutskott(LU), 6. ettutrikesutskott (UU), 7. ettförsvarsutskott (FöU), 8. ettsocialförsäkringsutskott (SfU), 9. ettsocialutskott (SoU), 10. ett kulturutskott (KrU), 11. ett utbildningsutskott (UbU), 12. ett trafikutskott (TU), 13. ett jordbruksutskott (JoU), 14. ett näringsutskott (NU), 15. ett arbetsmarknadsutskott (AU) och 16. ett bostadsutskott (BoU). Utskotten väljs i den ordning de har tagitsupp ovan. skall, utöver sina uppgifter enligt 5 §första stycket, bereda ärenden om penning-, kredit- och valutapolitiken, omriksgäldskontoret och revisorer. Det skall vidare bereda ärendenom statlig statisfik, redovisning, revision och rationalisering, om statensegendom och upphandling i allmänhet och förvaltningseko- skall, utöver sina uppgifter enligt 5 §första stycket, bereda ärenden om penning-, kredit- och valutapolitiken, omriksgäldskontoret och revisorer. Det skall vidare bereda ärendenav allmän betydelse för den kommunala ekonomin samt ärenden om statligstatistik, redovisning, revision och rationalisering, om statens egen- 1 Riksdagsordningen omtryckt 1983:86, nomiska ärenden i övrigt som icke rör enbart visst ämnesområde.Utskottet skall även bereda budgettekniska ärenden, granska beräkningen avstatens inkomster samt sammanställa statsbudgeten. dom och upphandling i allmänhet och förvaltningsekonomiskaärenden i övrigt som icke rör enbart visst ämnesområde. Utskottet skall ävenbereda budgettekniska ärenden, granska beräkningen av statens inkomster samtsammanställa statsbudgeten. skall bereda ärenden rörande giftermåls-,föräldra-, ärvda-, handels- eller jordabalken eller lagar som ersätter elleranknyter till föreskrifter i dessa balkar, i den mån ärendena icke fillhörannat utskotts beredning. Det skall även bereda ärenden som gäller lagstiftningom försäkringsavtalsrätt, bolags- och föreningsrätt, växel- och checkrätt,skadeståndsrätt, immaterialrätt, ut-sökning, konkurs, internationell privaträttsamt lagsfiftning i andra ärenden av allmänt privaträttslig beskaffenhet. skall bereda ärenden rörande giftermåls-,föräldra-, ärvda-, handels-, jorda- eller utsökningsbalken eller lagar somersätter eller anknyter till föreskrifter i dessa balkar, i den mån ärendenaicke tillhör annat utskotts beredning. Det skall även bereda ärenden som gällerkonsumentskydd eller försäkringsavtalsrätt, bolags- och föreningsrätt, växel-och checkrätt, skadeståndsrätt, immaterialrätt, transporträtt, konkursrätt,internafionell privaträtt samt lagstiftning i andra ärenden av allmäntprivaträttslig beskaffenhet. skall bereda ärenden om allmänförsäkring och yrkesskadeförsäkring samt studiesociala ärenden. skall bereda ärenden om allmänförsäkring och arbetsskadeförsäkring samt studiesociala ärenden. DetskaU ävenbereda ärenden om svenskt medborgarskap samt utlännings- och invandrarfrågor. skall bereda ärenden om barna- ochungdomsvård, åldringsvård, nykterhetsvård, socialhjälp, stöd åt barnfamiljer,arbetarskydd, arbetstid, semester, hälso- och sjukvård, handikappvård och rehabiliteringsamt sociala ärenden i övrigt. skall bereda ärenden som rör omsorger ombarn och ungdom, omsorger om äldre och handikappade, åtgärder mot missbruk ochandra socialtjänstfrågor. Det skaU även bereda ärenden om stöd åt barnfamiljer,arbetsmiljö, hälso- och sjukvård samt sociala ärenden i övrigt. 4.6.11 skall bereda Utbildningsutskottetskall bereda ärenden omhögre utbildning och ärenden om högre utbildning och forskning, skolväsendet, lärarutbild- forskning, skolväsendet och vuxen- ning och vuxenutbildning. skall bereda ärenden om allmännarikthnjer för näringspolitiken och därmed sammanhängande forskningsfrågor samtärenden om industri och hantverk, handel, stathg företagsamhet, konsumentfrågor,pris- och konkurrensförhållanden i näringslivet, kredit-och fondväsendet ochdet affärsmässiga försäkringsväsendet. 4.6, skallbereda ärenden om arbetsmarknaden, regional utveckling, allmän tjänsteplikt,arbetsavtalsrätt, arbetslöshetsförsäkring, arbets- och anställningsförhållandeni allmän tjänst, svenskt medborgarskap och utlänningars ställning. skall bereda ärenden om allmännariktiinjer för näringspolitiken och därmed sammanhängande forskningsfrågorsamt ärenden om industri och hantverk, handel, statlig företagsamhet, pris-ochkonkurrensförhållanden i näringslivet, kredit- och fondväsendet och detaffärsmässiga försäkringsväsendet. skall bereda ärenden omarbetsmarknadspolitik, regionalpolitik, arbetsrätt, arbetstid, semester,statlig personalpolitik samt jämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet. skall bereda ärenden om bostadspolitiken,hyresreglering, bebyggelseplanläggning, byggnadsväsendet, fysisk planering,expropriation, fastighetsbildning, lant-mäteriväsendet, länsförvaltningen medlokala skattemyndigheter och exekutionsväsendet, brandväsendet och riketsadministrativa indelning samt sådana kommunfrågor som icke fillhör konstitutionsutskottetsberedning. skall bereda ärenden om bostadspolifiken,bebyggelseplanläggning, byggnadsväsendet, fysisk planering, expropria-fion,fastighetsbildning, lantmäteri-väsendet, länsförvaltningen med lokalaskattemyndigheter och exekutionsväsendet, brandväsendet och riketsadministrativa indelning samt sådana kommunfrågor som icke tillhörkonstitutidnsutskottets beredning. Denna lag träder i kraft den 1 juU 1983. KU 1982/83:31 - 26 1982/83: ly överförslag 1981/82:22 om utskott jämte motioner har den 6 mail982 berettövriga utskott tillfälle att yttra sig över förslag 1981/82:22 Skrivelse fråntalmanskonferensen med överlämnande av ett från utskottskommittéinkommet betänkande om utskott jämte de med anledning av förslagetväckta motionerna 1981/82:2533-2537 och 1982/83:19 samt de väckta motionerna 1981/82:296, 478, 691 och 1158. Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Partirepresentationeni utskott tas upp i ett särskilt yttrande till kommitténs förslagoch i motionerna 296 och 2537. Utskottet förutsätter att konstitutionsutskottetprövar de förslag som väckts trots att kommittén inte avgett några förslag idessa hänseenden. Utskottet ser inte någon anledning att från sinautgångspunkter särskilt beröra frågan. Kommittén föreslår vissa förändringar iärendefördelningen mellan utskotten. Utskottet vill med anledning härav anföraföljande. uppmärksammade i en skrivelse den 11 februari 1982kommittén på två ärendeområden som enligt utskottets uppfattning bör flyttas.Det ena gäller frågor om kredit- och fondväsendet samt det affärsmässigaförsäkringsväsendet som bör föras över från näringsutskottet tillfinansutskottet. Det andra avser frågorna om hov- och slottsstaten, som enligtutskottets mening bör handläggas av ellerkulturutskottet i stället för som av finansutskottet. Utskottethar inga invändningar mot kommitténs rekommendation att ärenden rörande hov-och slottsstaten överförs till . Kommittén menar däremotatt frågan om att överföra ärendena beträffande kredit- och fondväsendet tillfinansutskottet är så komplicerad att den kräver ' ytterligare utredningar ochatt kommittén inte inom den tidsram som stått till förfogande har haft utrymmeatt studera denna fråga i erforderlig utsträckning. Utskottet beklagar detta. Detnära samröre som frågorna om kredit- och fondväsendet har med ärendena inompenning-, kredit- och valutapolitiken samt frågorna som rör riksbankensverksamhet, som utskottet bereder, talar enhgt utskottets mening för att dessafrågor behandlas samlat i finansutskottet. Dessa frågors nära samhörighetframgår också av att inom hanteras dessa frågor inom sammaenhet i ekonomidepartementet. Frågor som rör kreditpohtik och kreditväsen tasofta upp i en och samma proposifion. KU1982/83:31 27 skulle därför förenkla beredningen i om dessafrågor hanterades i ett utskott. Frågor om AP-fonder och andra fondsystem somsyftar till att öka kapitalbildningen m. m. hör enligt utskottets mening ocksåhit. Det skulle även avlasta näringsutskottet om ärenden rörande kredit- ochfondväsendet samt försäkringsväsendet överfördes till finansutskottet. Utskottet anser mot bakgrund härav att nämnda ärenden böröverföras fill finansutskottets beredningsområde. Detta bör komma till uttrycki tilläggsbestämmelserna till riksdagsordningen. Av tilläggsbestämmelserna borde enligt utskottets meningockså framgå att finansutskottet bereder frågor rörande den kommunala ekonominoch kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Avsaknaden av dennaprecisering i tilläggsbestämmelserna har inte skapat någon oklarhet i fråga omdessa ärendens hantering i men har inneburit att finansutskottetsberedningsområde fått en missvisande beskrivning. Frågorna om den kommunalaekonomin har genom förändringar i skatteutjämningssystemet och indragningar avdet kommunala beskattningsunderlaget kommit att utgöra ett väsentligt inslag iutskottets arbete . Detta bör också återspeglas iärendebeskrivningen för finansutskottet. Utskottet ser inte från sinautgångspunkter någon anledning att ta ställning till ärendefördelningen iövrigt som behandlas av kommittén eller i motionerna 478, 2534, 2535 och 2536. Utskottet vill emellertid ianslutning härtill ta upp frågan om den av regeringen aviserade ändradedepartementsindelningen. Enligt utskottets mening behöver inte ändraddepartementstillhörighet för myndigheterna i och för sig föranleda någonändring i utskottens beredningsområde. Tvärtom är det en fördel om den kunskapoch erfarenhet som byggts upp inom resp. utskott tas tillvara. Det talar för att myndigheter och ärendeområden inte i onödan bör flyttasmellan olika utskott. Utskottet ser för sin del inte någon anledning att flyttaexempelvis och statskontoret från finansutskottetsberedningsområde. Det finns dock skäl att närmare se över departementsindelningenoch dess konsekvenser för ärendefördelningen mellan utskotten i den mån den nyaindelningen är uttryck för ändrad inriktning och ett nytt innehåll i polifikenpå olika områden. Ett sådant område kan vara SPK:s verksamhet och därtillhörande frågor som skulle kunna föras över från näringsutskottet fillfinansutskottet. Utskottet tillstyrker förslaget imotion 691 att ändring sker i tilläggsbestämmelsen 4.11.1 riksdagsordningen såatt kallelse till utskottssammanträde i fortsättningen inte behöver införas ien eller flera dagstidningar. Utskottet övergår härefter till attredovisa sin syn på frågorna rörande samordningen av beredning ochbeslut vad gäller större ekono- KU 1982/83:31 28 k. åtgärdspaket samt samordningen och uppföljningen av riksdagensbudgetarbete. särskild bilaga fill utredningen redovisas ekonomiskabeslutsfattande . Det är en värdefull och inifierad beskrivning av deskiftande förhållanden som rått . Det finns enligt utskottetanledning att särskilt uppmärksamma de slutsatser som redovisas i översikten. mening visar översikten om beslutsfattande på vissaallvarliga brister i den hitfillsvarande ordningen. Vid ett par fillfällen harriksdagsledamöter avstått från sin rätt att rösta i kammaren för att interiskera att medverka till att upphäva ett fattat beslut eller fatta ettmotstridande beslut. Vidare harriksdagen två gånger, och , beslutat om rikthnjer för denekonomiska polifiken och budgetregleringen som inte har kommit att stämmaöverens med de åtgärder senare beslutat. Vidflera tillfällen, framför allt , har kammarensremitteringar av propositioner och mofioner lett fill att förslag som väckts iavsikt att ställas mot varandra kommit att behandlas var för sig i oUkautskott. Detta har också lett till att de i kammaren kommit att behandlas somfristående förslag. En hoppande majoritet eller ett voteringsfel skulle därvidha kunnat leda till att två i sak mot varandra stående alternativ bifallits avkammaren eller till att båda alternativen avslagits. Det mest uppseendeväckandeexemplet på detta inträffade under den urtima 1980. Från såvälregeringen som oppositionen lades förslag i syfte att begränsa den inhemskaefterfrågan och importen. De alternativa medlen för detta var antingen enhöjning av mervärdeskatten eller införande av vissa importrestriktioner. Ivoteringarna i kammaren ställdes aldrig förslagen mot varandra. I stället hademinsta misstag vid voteringen kunnat leda till såväl höjd mervärdeskatt somimportrestriktioner eller ingetdera. Ytterligareen brist i den nuvarande ordningen bör nämnas. Det uppstår svårigheter förriksdagen att i vårsessionens slutskede skaffa sig överblick av budgetbeslutenssammantagna resultat och konsekvenser. Orsaken härtill är sent avlämnadepropositioner och arbetsanhopningen i vissa utskott. Det är enligt utskottetsmening riktigt som anförs i motion 2533 att resurser inte givitsfinansutskottet att mer intensivt följa budgetarbete. Därmed saknasockså förutsättning för att bedöma i vilken utsträckning de beslutaderiktlinjerna för budgetarbetet varit vägledande för budgetbesluten i . Kommitténhar behandlat de frågor som berörts av utskottet. Kommitténs sammanfattandebedömning är att samordningen av budgetbehandlingen och övriga ekonomiskafrågor i allt väsenfligt fungerat väl. I förslaget konstaterar man dock attfinansutskottet har haft ganska begränsade möjligheter till ett avgörandeinflytande på budgetregleringen och övriga ekonomiska ärenden av större vikt,t. KU1982/83:31 29 bakgrund härav har man diskuterat frågan omfinansutskottet kan ges reella möjligheter att verka för samordningen i sådanaangelägenheter. Kommittén konstaterar emellertid att företrädare för andrautskott uttalat betänkligheter mot att ge finansutskottet befogenheter som ettslags överutskott och avstår av det skälet från att lägga fram sådana förslag.Kommittén finner det av samma skäl också vanskligt att generellt rekommenderadet system för samordning som tidigare tillämpades där hela åtgärdspaketremitterades till finansutskottet som därefter inhämtade yttranden från andrautskott. Utgångspunkten för finansutskottetsställningstagande beträffande samordningen av större ekonomiska åtgärdspaketär att förslag som föreläggs i samlad form, med flera komponenter medstarkt inbördes sammanhang för att uppnå en viss bestämd ekonomisk politik,också måste bedömas av ur helhetssynpunkt. Själva det faktum attregeringen valt en samlad form är ett skäl varför också bör behandlafrågan så att inte helheten i förslagen går föriorad. Detta stadgas också iriksdagsordningen. Där heter det att annat ärende än budgetpropositionen fårdelas mellan två eller flera utskott endast om särskilda skäl föranleder det(RO 4 kap. 7 §). Att denna bestämmelse finns intagen i riksdagsordningen är ettuttryck för att accepterar regeringens bedömning av hur ärenden börhållas samman.