bet · G601NU25 · 1982-12-31 00:00:00 — om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen (prop.1982/83:68) I detta betänkande behandlas dels proposition 1982/83:68(industridepartementet) om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen, dels tre motioner som har väckts med anledning avpropositionen, dels en motion från allmännamotionstiden om bl. a. en särskild lagstiftning rörande statligaföretag, dels - helt eller delvis - niomotioner från allmänna modonstiden med yrkanden i anslutning tillpropositionen eller i övrigt rörande den statliga företagssektorn, bl. a. omförsäljning eller börsintroduktion av statliga företag och om samhällsägdaföretags utträde ur (). Propositionen och motionerna redovisas i det följande. Representanter för har inför utskottet framfört synpunkter i frågan om samordningmellan de statliga skogsföretagen och därvid överlämnat en promemoria omköpsågverkens syn på skogsindustriutvecklingen i . I propositionen föreslås att statenövertar Statsföretag AB:s aktier i , AB StatensSkogsindustrier, , Svenska och enligt villkor som anges i ett mellan staten och Statsföretagträffat avtal. Avtalet innebär bl. a. att staten till Statsföretag skall utgeett kontant belopp på 2 400 milj. kr., att Statsföretag till staten överlåteren fordran på på . samt att staten efterger sinafordringar på Statsföretag på sammanlagt . på grund av lån somlämnats för aktieteckning m. m. i . Det innebär vidare attstaten övertar betalningsansvaret för en skuld på 450 milj. kr. somStatsföretag har till . För förlusttäckning i Regioninvest i föreslås ettstatligt tillskott dll bolaget på 110 milj. kr. 1 1982/83. NU 1982/83:25 2 Förgenomförande av en finansiell rekonstruktion av AB att bolaget får ett kapitaldllskott på 2 000 milj. kr. Regeringen föreslår - efter föredragning avstatsrådet - att 1. för Förvärv av aktier frånStatsföretag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 2 400 000 000kr., 2. bemyndigar regeringen attikläda staten de ekonomiska förpliktelser i övrigt som följer av avtalet mellanstaten och Statsföretag, 3. bemyndigar regeringen att förvärvasamthga aktier i i enlighet med vadföredragande statsrådet har förordat, 4. till för förlusttäckning i Regioninvest i på dlläggsbudget Idll statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisarett reservationsanslag av , 5. till Tillskott till AB StatensSkogsindustrier för rekonstruktion på dlläggsbudget I dll statsbudgeten /83 under fjortonde huvuddteln anvisar ett reservadonsanslag av2 , 6. bemyndigar regeringen attefterge fordran på . på grund av lån till AB StatensSkogsindustrier i enlighet med vad föredragande statsrådet har förordat, 7. bemyndigar regeringen attöverlåta aktierna i , ochSvenska Svetab till av staten ägda aktiebolag i enlighetmed vad föredragande statsrådet har förordat, 8. medger att staten utfäster sigatt säkerställa AB:s möjligheter att fullgöra sinaförpliktelser enligt konsortialavtal mellan parterna i ienlighet med vad föredragande statsrådet har förordat. Regeringenbereder vidare tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådethar anfört i fråga om målsättningen för Statsföretagsgruppen och omtillämpningen av offertförfarandet. Demotioner som har väckts med anledning av propositionen är 1982/83:139av m. fl. (c), vari hemställs att 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande attmålsättningen för i första hand skall vara att nå lönsamhet ocheffektivitet. NU1982/83:25 3 2. som sin meningger regeringen till känna vad som anförts beträffande att bördelas upp i flera företagsgrupper med en decentraliserad förvaltning ochorganisation, 3. för förvärv avakder från på dlläggsbudget I dll statsbudgeten för budgetåret1982/83 under fjortonde huvuddteln anvisar ett reservationsanslag av , 4. begär attregeringen reviderar avtalet med i enlighet med de riktlinjersom angivits i modonen varvid och skall fungera som självständigaenheter under staten, 5. till för förlusttäckning i Regioninvest i påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under fjortondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . i enlighet med vadsom anförts i motionen, 6. som sin meningger regeringen till känna vad som i modonen anförts beträffande utvecklingen iRegioninvest i att utgöra villkor för täckande av eventuella framtidaförluster, 7. till Tillskott till AB förrekonstruktion på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 1 , 8. beslutar att ej medge eftergift på fordran på . på grund av lån till AB , 1982/83:140 av . (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av resurser för utvecklingsändamåli , 1982/83:141 av m. fl. (fp), vari hemställs attriksdagen 1. godkänner vad som i modonen anförts om riktlinjeroch målsättning för de statliga företagen och om tillämpningen av offertförfarandet, 2. till AB anvisar ettreservadonsanslag på , 3. för förvärv avaktier från anvisar ett reservationsanslag på , 4. dllRegioninvest i anvisar ett reservationsanslag på , 5. hos regeringenbegär konkreta rekonstruktionsplanér för AB ,Regioninvest i , Eiser m. fl. företag i enlighet med de riktlinjer somframförts i modonen, 6. godkänner vad som i propositionen anförts om förvärv avaktier i , 1982/83:142 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. med bifall till propositionens hemställan, punkt 1, i vadavser beloppen som skalltillföras Statsföretag, avslår hemställan, punkt 1, i vad avser formen (aktieförvärvet). NU1982/83:25 4 2. avslårpunkterna 2, 3, 7 och 8 i propositionens hemställan, 3. godkänner de imotionen framförda riktlinjerna för Statsföretags framdda verksamhet, 4. uttalar attdomänverket inte skall samorganiseras med någon del av den statligaskogsindustrin. Den motion från allmänna motionstiden sombehandlas här är 1981/82:1064 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. hos regeringenhemställer om förslag till lag om förköpsrätt för löntagarkooperativ vidförsäljning eller nedläggning av statligt företag, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en särskilddemokratisk lagstiftning för reglering av de statliga bolagensverksamhetsformer. De motioner/ran allmänna motionstiden sombehandlas här är 1982/83:151 av m. fl. (m), vari hemställs attriksdagen 1. hos regeringenbegär förslag till utförsäljning på börsen av dotterbolag i ienlighet med vad som i modonen anförts, 2. hos regeringenbegär förslag till hkvidadon av i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. hos regeringenbegär förslag till omedelbar försäljning eller avveckling av Svenska Petroleumi enlighet med vad som i motionen anförts, 4. till för förlusttäckning i Regioninvest i på dlläggsbudgetI dll statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisarett reservationsanslag om , 5. tillsaneringsprogram för Regioninvest i anvisar ett reservationsanslag om35 , 6. hos regeringenbegär förslag till saneringsprogram för Regioninvest i , 7. hos regeringen begär nytt förslag till finansiell rekonstruktionav i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. bemyndigar att lämnaerforderliga kreditgarantier till Statsföretag i enlighet med vad som i motionen anförts, 1982/83:303 av iHelsingborg (s) och (), vari hemställs att riksdagenuttalar sig för att samhällsägda företag inte bör tillhöra , 1982/83:1023 av (vpk), vari hemställs attriksdagen 1. uttalar att denövergripande målsättningen för Regioninvest i bör vara att stimulera enindustriell utveckling i , 2. uttalar att denhandlingsplan som skall utarbetas av och Regioninvest i Norr ABbör ges ett offensivt och expansivt innehåll i enlighet med vad som anförs imotionen. NU1982/83:25 5 1982/83:1034 av m. (vpk), såvitt gäller hemställan (5) att hemställer hos regeringen omåtgärder för att lösa ut ur med en symbolisk summa, 1982/83:1487 av () och (), vari hemställs att hos regeringen begäratt initiativ tas till en börsintroduktion av i enlighet med vad somanförs i motionen, 1982/83:1588 av m. (m), såvitt gäller hemställan (8) att som sin mening ger regeringentill känna vad som i. motionen anförts beträffande statlig företagsamhet, 1982/83:1615 av m. (fp), såvitt gäller hemställan (6) att som sin mening ger regeringentill känna vad som i modonen anförs angående de statliga företagen, 1982/83:2007 av m. fl. (m), såvitt gäller hemställan (30) att hos regeringenanhåller om förslag till åtgärder som avser försäljning av statliga företag pådet sätt och i den omfattning som angetts i motionen, 1982/83:2144 av . (c), vari - med modvering i modon 1982/83:2140 - hemställs att riksdagenbegär att regeringen säljer ut vissa statliga företag helt eller delvis påbörsen. har 34 helägdadotterbolag och därutöver majoritets- eller hälftenandel i tre företag och enbetydande minoritetsandel i fem företag. Koncernens verksamhet spänner över enrad olika branscher, från basindustrier till olika slags serviceverksamhet. Desenaste åren har kännetecknats av ett negativt rörelseresultat. Om man räknarbort den ersättning som Statsföretag vid skilda tillfällen har fått från statenför näringspolitiska åtaganden har kraftiga underskott registrerats varje årsedan 1977. Bokslutet för utvisade att underskott av mer än en halvmiljard kronor. fick Statsföretag av staten ett dllskoft av 300milj. Syftet var att bolagets likviditet skulle tryggas i avvaktan på ettbeslut om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen. Förslag om en sådanrekonstruktion har regeringen framlagt i proposition1982/83:68, som behandlas av utskottet i detta betänkande. Utom motioner -huvudsakligen pardmo-partimotioner- som direkt har föranletts av dennaproposition tar utskottet också upp ett antal ytterligare motioner ochmotionsyrkanden, huvudsakligen från allmänna motionstiden , vilka rör denstatliga företagssektorn i NU1982/83:25 6 allmänhet eller särskilda statliga företag inom eller utomStatsföretagsgruppen. Vid sin behandhng av propositionen har utskottet hafttillgång till det material som har legat till grand för ärendets beredning inomregeringskansliet. Det bör nämnas att regeringen i detta sammanhang har tagitslutlig ställning dll betänkande (SOU 1978:85)Stathgt företagande i samhällets tjänst (jfr prop. 1979/80:79) och de delvismycket ingående remissyttrandena över detta betänkande, vilka icke harredovisats i någon proposition eller annan publikation. Som nämns ipropositionen har på industridepartementets uppdrag isamarbete med Statsföretag analyserat företagsgruppens finansiella ställningoch förväntade utveckling. Den sekretessbelagda redovisningen av denna analys -med delrapporter rörande olika företag - utgör en mycket omfattande del avakten i ärendet. I detta sammanhang vill utskottet beröra en punkt i denkridk av brister i propositionen som moderata samlingspartiet framförinledningsvis i sin partimodon 1982/83:151. Propositionen kan, sägermotionärerna, jämföras med de prospekt som börsnoterade företag publicerar vidnyemissioner. Ett privat företag skulle, menar de, "aldrig kunnapresentera ett så magert emissionsprospekt, inte ens om det gällde ett avsevärtmindre belopp". Partiets företrädare i utskottet har utvecklat kridkenytterligare. Förutom dll bestämmelserna om emissionsprospekt vid nyemission -vilka finns i 4 kap. 20-22 och 24 §§ akdebolagslagen (1975:1385) - har dehänvisat bl. a. till bankinspekdonens anvisningar (i skrivelse den 15 november1982) till fondkommissionärerna angående deras medverkan som s. k. märketmakers vid handel med icke börsnoterade värdepapper och till de rekommendationerrörande offentligt erbjudande av aktieförvärv i och för samgående mellan bolagsom utfärdade . Emissionsprospekten - vilka bankinspektionen anger sommönsterbildande för de prospekt om icke börsnoterade aktiebolag som märketmakers skall upprätta - skall enligt aktiebolagslagen innehålla bl. a. vissaredovisnings-handhngar , i vissa fall medkompletterande uppgifter, och vidare historik över bolaget och dess verksamhet,redogörelser för bolagets resp. koncernens verksamhet, råvarutillgångar,produkdon och driftställen och för dess ställning i branschen samt uppgift ombolagets styrelseledamöter, revisorer och ledande befattningshavare. Deåberopade rekommendationerna av ställer likartadekrav; den period för vilken resultaträkningar, balansräkningar ochfinansieringsanalyser m. m. skall presenteras är emellerdd de fem senasteåren. Det står klart att den information om Statsföretag och deberörda dotterbolagen som lämnas i propositionen delvis är mera summarisk änden som krävs enligt de nyssnämnda föreskrifterna och rekommendationerna. Detmåste emellertid beaktas att dessa avser helt andra situationer än den som är aktuell. De gäller ju inbjudningar till en vid krets av NU 1982/83:25 7 kapitalplacerare,vilka typiskt sett inte har andra källor dll information om de ifrågavarandeföretagen än den som dessa publicerar och den som förekommer i massmedierna.Proposidonen är däremot ett förslag till den instans som ytterst svarar förbeslut av ensamägaren (resp. majoritetsägaren) dll där berörda företag ommedelsdllskott och motsvarande åtgärder dll skydd för akdekapitalet. Utöverpropositionen har regeringen också, såsom har redovisats i det föregående,tillhandahållit utskottet ett omfattande underlagsmaterial. Utskottetkonstaterar att den nu behandlade propositionen i allt väsendigt har utformatsenligt den praxis som i vart fall har dllämpats närdet gällt propositioner om statliga företag. Denna praxis har varit gemensamför olika regeringar, också dem där moderata samlingspar-det har varitrepresenterat, bl. a. genom undertecknare av den nu aktuella modonen. Under entidigare period brakade föredragande statsrådet särskilt anmäla att han ämnadedllställa vederbörande riksdagsutskott ytterligare handlingar; även utan ensådan anmälan sker detta regelmässigt. Det är också uppenbart att detkompletterande materialet ofta, inte minst när det gäller företag i kris, tillväsentlig del måste sekretessbeläggas till skydd för de berörda företagensekonomiska intressen. Vid utskottsbehandhngen har talesmännen för motion 1982/83:151(m) inte framställt några som helst krav på att regeringens förslag skullebelysas mer ingående med hjälp av det tillgängliga underlagsmaterialet eller påannat sätt. Denkridk av formell natur som motionärerna riktar mot propositionen finner utskottetalltså inte välgrundad. Detta innebär inte att utskottet anser deninformationsnivå som propositionen företräder vara föredömlig i alla avseenden.Det är givetvis angeläget att såvitt möjligt samtliga riksdagsledamöter, intebara de som deltar i utskottsbehandhngen, får ett fylligt underlag för sinaställningstaganden beträffande de statliga företagen. En proposition av detslag som det här gäller har också stort intresse för många utanför ,inte minst för dem som är verksamma vid de berörda företagen. Utskottet utgårfrån att regeringen i varje särskilt fall noga överväger vilka uppgifter denkan och bör lämna i samband med förslag till rörande den statligaföretagssektorn. Principsynpunkterpå den statliga företagssektorns omfattning m. m. Före sin granskning av regeringens förslag tarutskottet här upp de allmänna synpunkter på den statliga företagssektornsomfattning och villkor som förs fram i två partimotioner (m, fp) omnäringspolitiken. Modonärema ser kridskt på statens roll som företagare. Genomatt staten dels bestämmer ramarna för näringslivets verksamhet, dels samtidigtdriver egna företag kommer den i konflikt med sig själv, sägs det i modon1982/83:1588 (m). Det hävdas också att den statliga företagssektorn präglas aven bristande effektivitet som leder till felaktig resursanvändning. NU1982/83:25 8 företag annat än i undantagsfall, menar motionärerna. Denbör begränsa sina engagemang i olönsamma företag, och dess intressen i lönsammaföretag bör avvecklas. På liknande sätt talas i motion 1982/83:1615 (fp) om attstaten sammanblandar två roller med resultatet att den egentliga ägarfunktionenförsummas. Receptet häremot skulle enligt modonärema vara eft dllskott avenskilda eller kooperativa delägare i de statliga företagen. I första handskulle kompletterande minoritetsintressen eftersträvas. Ett av önskemålen imodonen är att skall slå fast att även statliga företag kan gå ikonkurs. Till olika konkreta förslag om försäljning av ståtligaföretag återkommer utskottet i ett senare avsnitt. Kommentarerna nu gäller deprincipiella synpunkter som har refererats. Utskoftet delar inte uppfattningen att statens dubblafunktion som normgivare för näringslivet och som ägare av företag skullemedföra en besvärande rollkonflikt. Vad som erfordras är endast att de bådafunkdo-nerna hålls åtskilda och att staten som företagsägare underkastar sig debestämmelser som gäller generellt för näringslivet. Påståendet att den statligaföretagssektorn präglas av bristande effekdvitet är obestyrkt. En annan sak äratt denna sektor innefaftar åtskilliga företag som mer eller mindre utpräglatbefinner sig i ett krisläge. Detta förhållande beror dll stor del på att statenhar måst vidta räddningsaktioner när privata intressen har misslyckats med sinverksamhet. De partier som går dll angrepp mot den statliga företagssektornhar själva i regeringsställning bidragit till en kraftig dllväxt av dennasektor. Det finnsåtskilhga företåg som staten och privata företag med framgångdriver gemensamt. I andra fall kan ett sådant delat ägarskap medföra problem.Att det skulle innebära särskilda fördelar om staten mera allmänt släppte inprivata intressen i de statliga företagen finner utskottet inte vara klarlagt. Frågan huravida ett statligt företag som har kommit påobestånd bör försättas i konkurs behandlades av utskottet (NU1980/81:64 s. 17). Utskottet konstaterade att det ur strikt juridisk synvinkelär fullt klart att ett sådant bolag kan försäftas i konkurs - staten kan somakdeägare hindra konkurs endast genom åtgärder som undanröjer konkursgrundenobestånd. Olika omständigheter som kunde inverka på beslut om sådana åtgärderdiskuterades. Utskottet fann det inte möjhgt att ange generella kriterier förnär eft av staten hel- eller delägt företag borde kunna försättas i konkurs.Avgörandet måste, sade utskottet, i varje enskilt fall grundas på lämplighetsskäloch innebära en sammanvägning av skilda omständigheter av juridisk, ekonomiskoch politisk natur. Det anförda lämnades utan erinran av . Utskottet kan inte finna att nu har anledningatt göra något ytterligare uttalande i frågan om statliga företags försättandei konkurs. Sammanfattningsvistar utskottet avstånd från de i detta avsnitt berörda NU1982/83:25 9 förslagen i motionerna 1982/83:1588 (m) och 1982/83:1615(fp) till allmänna uttalanden om staten som företagsägare och om den statligaföretagssektorns omfattning. Liksom bör behandla frågor omförvärv av företag till staten och om avyttring av statliga företag medutgångspunkt i de konkreta förslag till sådana åtgärder som den får att taställning till, t. ex. i det nu aktuella ärendet. Rekonstruktion av Statsföretagsgruppen, m. m. Inledningsvis har utskottet berörtden negativa ekonomiska utvecklingen inom under desenaste åren. De prognoser som har gjorts pekar på fortsatta stora underskott,för moderbolagets del uppgående till sammanlagt ca 3 400 milj. kr. Krav på betydande koncernbidrag eller aktieägartillskott till fleradotterbolag och ett mycket stort negativt-finansnetto anges som huvudorsakertill de förluster som har uppstått hos moderbolaget. Jämte detta svarar ABStatens Skogsindustrier (), () och BeroxoAB för de största underskotten. Åven fortsättningsvis kommer åtskilligadotterbolag att ställa anspråk på finansiellt bistånd från moderbolaget. Denökade upplåning som har beräknats bli erforderlig skulle minskaStatsföretagsgruppens soliditet från år . Enligtprognosen för det sistnämnda året skulle moderbolaget då ha förbrukat mer äntvå tredjedelar av sitt akdekapital och således bli likvidationspliktigt. Dentänkta upplåningen kan emellertid inte genomföras utan kapitaltillskott. Tillföljd av villkoren för moderbolagets lån finns det i annat fall risk för attbolaget av sina långivare förklaras i default, vilket innebär att desslångfristiga lån kan sägas upp till omedelbar betalning. Akut likviditetsbristberäknas uppkomma . Regeringens slutsats av denredovisning som här har kort sammanfattats är att Statsföretagsgruppen måsterekonstrueras finansiellt. Enbart för moderbolaget skulle därvid behövas etttillskott på ca 1 000 milj. kr. Ytterligare 1 000-1 500 milj. kr. beräknas blierforderliga för att finansiera förväntade förluster och rekonstruktioner avandra dotterbolag än , , och Svenska ,de"tta sedan bidrag från vinstgivande dotterbolag har tillvaratagits.Vidare bedöms behöva ett kapitaltillskott av 2 000 milj. kr. för enfinansiell rekonstrukdon. Utöver finansiella insatser förordar regeringen enorganisatorisk uppdelning av Statsföretagsgruppen. Flera dotterbolag uppvisarresultatvariationer så stora att vart och ett av bolagen skulle kunna sättaStatsföretags existens på NU1982/83:25 10 Gruppen anses vidare ha blivit för stor ochsvåröverskådlig för att kunna administreras och styras på ett effektivt sätt. Föredragande statsrådet anger några principer som hanbetraktar som vägledande för organisationen av den statliga företagssektorn. Ikorthet är de följande. De statliga bolagen skall grupperas i koncerner, så attmängden av ägarfrågor som direkt belastar , dvs. främst industridepar-.tementet, blir begränsad. Staten skall - via bolagsstämmorna, genom villkor förkapitaldllskott etc, genom offertavtal och även genom informella kontakter - haett effektivt inflytande över principfrågor rörande den statligaföretagssektorn som helhet. Moderbolagen i de statliga koncernerna måste ha högkompetens, t. ex. på grundval av en branschmässig specialisering.Dotterbolagens kompetens får emellertid inte utarmas. En viktig uppgift förmoderbolagen är att utöva ansvaret för finansiell planering och kontroll överdotterbolagen. Moderbolagen skall också ansvara för kontakter med ägaren. Dessa principer åberopas nu som grundval för ett avtal somstaten har träffat med Statsföretag om förvärv av Statsföretags aktier i ,, (), och . I äger Statsföretag nu samthga aktier, medan det iSSAB har en ägarandel av . Av resterande aktier i äger staten direkt25 %, som har övertagits från den ena av de ursprungligen två privata delägarna.Den andra av dessa, , har kvar sin andel av . och ärfinansiellt mycket tunga och har mycket stor industri-, regional- ochsysselsättningspolitisk betydelse, anförs det i propositionen. NJA är numeraett icke rörelsedrivande företag, vars kapitaldllgångar - 550 milj. kr. ilikvida medel - är utlånade till Statsföretag. Motivet för statens förvärv avNJA är att detta företag avses - under ändrat namn - bli använt som moderbolagför och , vilka, enligt principen om koncernbildningar inom denstatliga företagssektorn, skulle utgöra en separat företagsgrupp. För den föreslagna utbrytningen av ur Statsföretagåberopas delvis samma skäl som i fråga om och . Därtill kommer planerpå en samordning av statens intressen med anknytning till skogsindustri. Dessaplaner återkommer utskottet dll i ett senare avsnitt (s. 25). , som bildades som kommersielltinstrument för statens oljepolitik, ägs av staten (genom statensvattenfallsverk) och Statsföretag med hälften var. Statsföretag har, särskiltunder , givit stora kapitaltillskott, för vilkaStatsföretag har fått medel av staten dels genom lån som är ränte- ochamorteringsfria dlls vidare, dels genom ägartillskott. Statsföretag harförklarat att bolaget inte har möjlighet till några ytterligare finansiellaåtaganden gentemot . De aktier i detta företag som statenföreslås överta avses skola redovisas direkt under industridepartementet utannågon ändring nu av vattenfallsverkets roll som förvaltare av övriga aktier. NU1982/83:25 11 Den sammanlagda köpeskillingen föraktierna i de fem nämnda bolagen utgör 3 , vilket är summan avde belopp till vilka deras värden har upptagits i Statsföretags balansräkning.Av köpeskillingen föreslås 2 400 milj. kr.