bet · G601UbU5 · 1982-12-31 00:00:00 — Motionärerna hänvisartill torvens betydelse som energikälla och förordar att utbildningsinsatsersker sä snart som möjligt för att missgrepp av olika slag skall kunna undvikas.Utbildningen bör enligt ; inoi ;o-i.-7<;n ~rtt ii ;.,s, f.- - i i u...u:i j_;_ och kunna äga rum såväl inom ramen för gymnasieskolansjord- och skogsbruksutbildning som inom arbetsmarknadsutbildningen. I motion1981/82: 1356 förordas en tvåårig grundutbildning i torvteknik i gymnasieskolan. Utskottet har inhämtat att det nu på SÖ föreligger ettförslag till en lång högre specialkurs i skogsbruk - torv - och bioteknikför arbetsledare i torvhantering. Utbildningen bygger på slutförd skogsbrukslinjeeller motsvarande kunskaper. Tim- och kursplanerna avses bli fastställda inomkort. Utbildningen beräknas starta i län.Utvecklings- och läroplansarbete för ytterligare en studieväg inom torvomrädetpågår. Enligt vad utskottet vidare har erfarit kommer SÖ att övervägainförandet av utbildningsinslag om torvhantering på stu-, dievägar inom sektornför jord-, skogs- och trädgärdsutbildningar. Med hänvisning till vad utskottethar redovisat om aktuella.åtgärder avstyrks motionerna 1981/82; 769 och1981/82: 1356. 1 motion 1981/82:761 anförs bl. a.att det i den nuvarande lantbruksutbildningen inte tas hänsyn till att enmycket stor del av våra jordbruk också UbU1982/83:5 11 Motionärerna hemställer om initiativ till attskogsuthildning pä sätt som redovisas i motionen kommer att ingå ilantbruksskolornas läroplan. Under /81 behandlade utbildningsutskottetett antal likartade motionsyrkanden (UbU 1980/81:22 s. Utskottet fann dåatt det är angeläget att jordbruksutbildningen motsvarar de behov som jordbruksnäringenhar. Utskottet pekade vidare på att det inom ramen för de tim-och kursplanersom gäller för jordbruksutbildningen ges möjlighet att föra inundervisningsmoment som är värdefulla och angelägna för de företagare inomlantbruk som driver jordbruk kombinerat med skogsbruk. som utskottethänvisar till sitt uttalande i frågan erinrar utskottet nu om attregeringen beslöt att uppdra ät SÖ att med utgångspunkt i entill beslutet fogad promemoria bearbeta vissa specialfrä-gor i anslutning tillgymnasieutredningens (U 1976; 10) principbetänkande (SOU 1981:96) En reformeradgymnasieskola. Regeringen uppmärksammade därvid SÖ pä frågor omlantbruksutbildningar. I promemorian anförs bl. a.; "Den fastställdajordbruks- och skogspolitiken bör självfallet återspeglas i den utbildning sommeddelas i gymnasieskolan. Detta gäller i synnerhet inriktningen påfamiljelantbruk och kombinationen jord - skog. I princip bör ämnet skogsbruktill skillnad mot nu ingå i all grundutbildning inom lantbrukssektorn. "Utskottet föreslår att med hänvisning till vad utskottet nu haranfört avslår motion 1981/82: 761. Vissa förändringar i den nuvarandelantbruksutbildningen krävs i-motion 1981/82; 995. I yrkande 1 föresläs enrekonstrukfion av en tidigare kurs som enligt vad som sägs imotionen förlades och var mycket uppskattad. Motionären servidare ett problem förknippat med den nuvarande specialkursen (grundutbildning). För kursen krävs 18 månaders praktik. Elever satsar, sommotionären ser det, pä sin grundläggande utbildning utan att den gergymnasiekompetens i engelska och svenska. En översyn av kursen bör vidtas säatt den ger denna kompetens (yrkande 2). Utskottet vill erinra om de grundutbildningar som finnsinom området jordbruk. Utöver gymnasieskolans reguljära tvååriga jordbrukslinje(Jo) finns den i det föregående nämnda 40 veckors specialkursen, en 10 veckorsspecialkurs och en ny specialkurs . För den sistnämnda gällersärskilda behörighetskrav om minst 60 månaders yrkesverksamhet varav minst 12månader från lantbruksföretag. Läroplanssupplementet för kursen fastställdessistlidna maj månad och torde motsvara den kurs som efterlyses i motionensyrkande 1. Vad gäller förslaget om en översyn av den ettårigagrundutbildningen i jordbruk (40 veckors specialkurs) sä att den ger vadmotionären kallar gymnasiekompetens i engelska och svenska anser utskottet inte skall frångå vad som gäller för vinnande av allmän behörighet förhögskolestudier. Utskottet vill heller inte förorda att sä genomgripande UbU1982/83:5 12 förändringar görs i den nu aktuella specialkursen att denleder fram till samma allmänna förutsättningar att tillgodogöra siggrundläggande högskoleutbildning som genomgång av minst tvåårig linje igymnasieskolan. Utskottetavstyrker därmed båda yrkandena i motion 1981/82; 995. Ämnet svenska på de tvååriga yrkesinriktade linjernabehandlas i motion 1981/82:777. Motionärerna föreslår att ämnet införs i årskurs2 på jordbruks- och skogsbrukslinjen så att eleverna efter genomgången linjeerhåller behörighet att antas till högskolestudier. De allmänna bestämmelserna till gymnasieskolans timplanermedger numera att elev på bl. a. de i motionsyrkandet nämnda linjerna inomramen för fritt tillval kan studera svenska i utbyte mot undervisning iyrkesbe-tonat ämne under motsvarande antal timmar. Om eleven läserengelska inom ramen för det obligatoriska tillvalet båda årskurserna uppfyllerhan kravet för allmän behörighet. (U 1976:10) har i sittprincipbetänkande (SOU 1981: 96) En reformerad gymnasieskola föreslagit attalla elever i de korta studieprogrammen, vilka närmast motsvarar de nuvarandetvååriga yrkesförberedande linjerna, skall läsa svenska och normaltäven engelska. Förslaget har remissbehandlats och bereds f. n. inomregeringskansliet. Med hänvisning till vad utskottet har anfört föreslärutskottet att motion 1981/82: 777 avslås. Det allmännas insatser förgrundutbildning, vuxenutbildning och fortbildning inom lantbruket präglasenligt vad som anförs i motion 1981/ 82; 990 av en mycket påtaglig splittring.Motionärerna förordar åtgärder för att samordna resurserna för utbildning inomlantbruket i syfte att göra lantbruksskolorna till naturliga centra för såvälungdomsskolans utbildning pä området som ifrågavarande vuxenutbildning ochfortbildning, inkl. näraliggande arbetsmarknadsutbildning. Med anledning av ett motionsyrkande om åtgärder för attfinna former för en rationell samverkan mellan gymnasieskolan och kommunalvuxenutbildning uttalade under föregående att det är nödvändigtatt beakta samordningsfrågor mellan gymnasieskolan, vuxenutbildning,arbetsmarknadsutbildning och andra arbetsmarknadsåtgärder för ungdom. Detförutsattes att dessa frågor behandlas i särskild ordning inomregeringskansliet (UbU 1981/82:5, rskr 1981/ 82:112). I budgetpropositionen1982 aviserade föredragande statsrådet tillsättandet av en arbetsgrupp för attanalysera olika alternativ beträffande samordning av utbildningar på gymnasialnivå m.m. Utskottet finner det naturligt att de i den nu aktuella motionenväckta förslagen om lantbruksutbildningarna därvid beaktas. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill motion 1981/82:990. I motion 1981/82:580 anförs att degravt hörselskadades, de dövas och de dövstummas situation i arbetslivet skulleunderiättas om flera hörande kunde teckenspråket. Initiativ bör enligtmotionärerna därför tas för att stimulera fler att lära sig teckenspråket. 1motionen yrkas att möjligheterna UbU1982/83:5 13 till teckenspråksundervisning i den kommandegymnasieskolan beaktas (yrkande 1). Integrationen av handikappade elever i skolväsendet är enviktig fråga. Denna har behandlats av integrationsutredningen (U 1978; 07), somi våras överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1982:19) Handikappade elever i detallmänna skolväsendet. Utredningens förslag har remissbehandlats.Likaså har remissbehandlingen av gymnasieutredningens (U 1976:10) förslag (SOU1981:96) En reformerad gymnasieskola just avslutats. Utskottet är i avvaktanpå utredningsförslagens fortsatta beredning inte berett att föreslå någotriksdagsuttalande i frågan, varför motion 1981/ 82:580 (yrkande 1) avstyrks. Undervisning i datateknik börenligt motion 1981/82:1350 meddelas pä samtliga linjer i gymnasieskolan.Motionärerna anför bl.a. att elementär kunskap i datateknik och någon insikt ihur datorer arbetar måste vara en del av kunskapsstoffet för alla. Med anledning av en motion om ökad undervisning om ADB ochmodern teknik pä alla nivåer i det svenska utbildningsväsendet redogjordeutskottet i sitt betänkande 1979/80: 21 för förslagen i SÖ:s projekt iskolan (). som utskottet hänvisar till detta betänkande villutskottet erinra om att det för gymnasieskolans del föreslogs i projektetsslutrapport att datalära skall bli huvudmoment i ämnena matematik ochsamhällskunskap i samband med att kursplanerna revideras. Den princip som SÖsåledes följer i sitt kursplanearbete för att möjliggöra undervisning idatalära pä sä många studievägar som möjligt är att föra in moment om datalärai befintliga ämnen (matematik och samhällslära). Härtill kommer självfalletfördjupad utbildning i ämnet på sädana studievägar där större kunskaper omdatateknik krävs. Utskottet har inhämtat att kursplanerevideringen i nu berörthänseende har kommit långt. På naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linjeexempelvis finns nu nya kursplaner i matematik och samhällskunskap. Förhumanistisk, samhällsvetenskaplig och treårig ekonomisk linje har SÖ hosregeringen föreslagit förändringar för ämnet matematik. Förslagen bereds inomregeringskansliet och väntas träda i kraft fr. o. m. /85. Medhänvisning till vad utskottet här har redovisat om pågående arbete med attsprida undervisning om datateknik till skilda delar av gymnasieskolan avstyrksmotion 1981/82:1350. Konsumentfrågor inomgymnasieskolans utbildning tas upp i motion 1981/82:578 yrkande 2. Motionärernatecknar bilden av hur man inom marknadsföringen använder sig av metoder som gårstick i stäv mot samhällets mål för bl. a. konsurnent- och ungdomspolitiken.Inriktningen av utbildningen i marknadsföring pä såväl högskole- somgymnasieskolnivä stämmer enligt motionen inte med målen för den samhälleligakonsumentpolitiken. Med hänvisning härtill hemställs om åtgärder för att ändrautbildningen i marknadsföring inom gymnasieskolan så att undervisningen UbU1982/83:5 14 inriktas på att tillgodose konsumenternas behov av sakligproduktinformation. De ämnen som främst berörs av undervisning imarknadsföring är ämnet företagsekonomi på treårig och tvåårig ekonomisk linje(E och Ek) samt distributions- och kontorslinjen (Dk), ämnet distribution påE-linjen, ämnet konsument- och varukunskap på Dk-linjen och ämnet handels- ochkontorslära i försöksverksamhet pä Dk-linjen. Utskottet har tagit del avinnehållet i kursplanerna och de förslag till innehåll i mål och huvudmomentsom återfinns i det av SÖ utarbetade kommentarmaterialet. Det har därvidframgått att eleverna i företagsekonomi pä E-linjen bör ges tillfälle att bl.a. behandla frågor som företagets sociala ansvar, resurshushållning,konsumentpolitik och konsumentupplysning samt marknadsrätt. Som övergripandeaspekter på ämnet företagsekonomi tas bl. a. upp att eleverna jämte enbedömning av åtgärder och företeelser från företagsekonomisk synpunkt ävenskall beakta samhällsekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter.Konsumenternas intressen och samhällets krav skall uppmärksammas genomgående.I ämnet distribution bör samma elever genomgående beakta konsument- ochsamhällsaspekter på företagens marknadsföring. Eleverna på Ek-linjen bör iämnet företagsekonomi bl. a. kunna diskutera konsumenternas möjligheter attpåverka marknadsföringen. I ämnet konsument- och varukunskap pä Dk-linjen ingårsom delmoment konsumentinformation och köpkunskap, där konsumentens rättigheteroch skyldigheter tas upp. Undervisningen syftar här bl. a. till att elevenskall kunna redogöra för samhällets och näringslivets åtgärder mot otillbörligmarknadsföring. Innehållet i ämnet bör bl. a. omfatta motiven för statensengagemang i konsumentupplysning och organisationen av denna verksamhet samtstatens och näringslivets institutioner för granskning av och information omvaror och tjänster. 1 kommentarerna heter det bl. a.: "Genom att iundervisningen tas upp exempel på misslyckade köp som berott på bristandekunskaper, godtrogenhet frän konsumentens sida och diskutablaförsäljningsmetoder bör elevernas förmåga att stå emot argument och tasjälvständig ställning kunna öka." Utskottet anser att konsumentfrågornas behandling igymnasieskolans utbildning till en rad merkantila yrken åren viktig fråga.Undervisningen i marknadsföring spelar som utskottet ser det en central roll isträvan efter samklang mellan samhällets övergripande mål såvitt avser konsumentpolitiken(prop. 1972: 33. NU 1972: 40, rskr 1972: 225) och näringslivets önskemål attsprida information om sina varor. Utskottet finner att skolans undervisning imarknadsföring, om den följer nu gällande kursplaner för berörda ämnen, börtillgodose syftet med nu ifrågavarande yrkande i motion 1981/82:578. Utskottetutgår frän att de låromedel som används stämmer väl överens med läroplanensinnehåll och harmonierar med samhällets övriga insatser i syfte att ta tillvara konsumenternas intressen. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 1981/82: 578 yrkande UbU1982/83:5 15 I ett avsnitt om förskolanskvalitativa mål anförs i motion 1981/82:406 bl. a. att förskolans verksamhethar påverkats av att har blivit ett invandrarland. av allabarn i är barn till invandrare. Detta förhållande bör enligt motionenpåverka barnomsorgspersonalens utbildning. Även när det gäller andra barn medsärskilda problem måste utbildningen kompletteras. Det kan då gälla meromfattande kunskaper i t. ex. utvecklingspsykologi. 1 motion 1981/82:1102yrkande 2 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i mofion 1981/ 82: 406 anförts om behovet av att omarbeta kursplanerna förbarnskötarut-bildning. /79 bedrivs försöksverksamhet medsärskild läroplan på vårdlinjens gren för barna- och ungdomsvård (Vd ).Syftet med försöksverksamheten är att mer anpassa utbildningen till de krav somställs pä dagens personal inom olika former av barnomsorg. Utifrån erfarenheternaav försöket och utvecklingstendenserna pä barnomsorgsomrä-det har SÖ hösten1981 till regeringen inkommit med förslag om revidering av värdlinjens gren förbarna- och ungdom, vård. I förslaget ingår bl. a. att invandrarkunskap ochhemspråk införs i timplanen som tillvalsämnen samt att ämnena psykologi ochpedagogiskt drama ökar i omfattning. Regeringen har låtit remissbehandlaförslaget. Ärendet bereds f. n. inom . Beträffande den i det föregående nämndaförsöksverksamheten vill utskottet erinra om att SÖ enligt förslag ibudgetpropositionen 1982 (, s. 311) för läsåret1982/83 får medge alla intresserade kommuner att delta i den. Utskottet föreslår att med hänvisning till detanförda avslår motion 1981/82; 1102 yrkande 2. 1 motion 1981/82:1785 föresläs enutredning i syfte att förlänga och förbättra utbildningen avfotvårdsspecialister. Nuvarande utbildning för fotvårdsspecialister omfattar enspecialkurs . Som särskilt behörighetskrav för tillträde tillutbildningen gäller genomgången utbildning till vårdbiträde inom sjukvård ochsocial service. Läroplanssupplementet för utbildningen fastställdes . Utskottethar inhämtat att SÖ genom enkät har följt upp utbildningen.Enkäten sammanställs f. n. och supplementet kommer att sesöver. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1981/82:1785. Eftersom betyg i ett ämne i gymnasieskolannormalt bestäms vid slutet av varje termin under vilket ämnet förekommer, börriksdagen avslå mofion 1981/82:2045 yrkande 5 i denna del att betyg skall gesi samtliga årskurser i gymnasieskolan. Yrkandet är tillgodosett genom redangällande bestämmelser. Äberopande det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenbeträffande hantverkslinje i gymnasieskolan avslår motionerna 1981/82:274,1981/82:1378 yrkande 1, 1981/82:2045 yrkande 12 och 1981/82:276 yrkande 2, 2. att riksdagenbeträffande ändring av föreskriften om anställningsförhållande vid gymnasiallärlingsutbildning avslår motionerna 1981/82:1378 yrkande 2, 1981/82:1596 och1981/82:2104 i denna del, 3. att riksdagenbeträffande ändring av vissa föreskrifter om den gymnasialalärlingsutbildningen avslår motionema 1981/82:473. 1981/82:1786 och 1981/82:774 yrkande II, 4. att riksdagenbeträffande godkännande av arbetsplats avslår motion 1981/82; 774 yrkande 10, 5. att riksdagenbeträffande ny läroplan för gymnasieskolan avslår motion 1981/82:1375 yrkande 1i denna del. 6. att riksdagenbeträffande utarbetande av ny läroplan avslår motion 1981/82:1375 yrkande 2 idenna del, 7. att riksdagenbeträffande utbildningsbehov för viss personal inom fastighetsförvaltningensområde med anledning av motionerna 1980/81:1714 och 1981/82:587 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 8. att riksdagenbeträffande utbildning i torvteknik avslår motionerna 1981/82; 769 och1981/82:1356, 9. att riksdagenbeträffande skogsutbildning avslår motion 1981/ 82:761, 10. att riksdagenbeträffande lantbruksutbildningen avslår motion 1981/82:995, 11. att riksdagenbeträffande ämnet svenska på vissa yrkesinriktade linjer avslår motion1981/82:777, 12. att beträffande samordning av lantbruksutbildning avslår motion 1981/82:990, 13. att riksdagenbeträffande teckenspräksundervisning i gymnasieskolan avslår motion 1981/82;580 yrkande 1, 14. att riksdagenbeträffande undervisning i datateknik i gymnasieskolan avslår motion 1981/82:1350. 15. att riksdagenbeträffande konsumentfrågor inom utbildningen avslår motion 1981/82: 578yrkande 2, 16. att riksdagenbeträffande barnskötarutbildningen avslår motion 1981/82:1102 yrkande 2, 17. att riksdagenbeträffande utbildningen av fotvårdsspecialister avslår motion 1981/82:1785, UbU1982/83:5 17 18. att beträffande betygi gymnasieskolan avslår motion 1981/82:2045 yrkande 5 i denna del. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (),(), (), (), (),(vpk), (), (), (), () och (). Ny läroplan (mom. 5) BjörnSamuelsson (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 böljar "Med hänvisning" och slutar"yrkande 1 i denna del" bort ha följande lydelse; 1 mofion 1981/82; 1375 yrkande 1 (i denna del) begärsinitiafiv fill att ny läroplan för utarbetas. a. att kraven på skolan bör ökas, när det gäller förmedling av kunskaperoch färdigheter till dem som skall bli de direkta producenterna ellertjänstemän på lägre nivåer. Utskottet ansluter sig till det synsätt som uttrycks imotionen innebärande bl. a. att det ur arbetarklassens perspektiv föreliggerett ökat behov av utbildning till följd av den höga teknologi som ingår iproduktionsprocessen. För att kunna omvandla en produktion styrd avprofit till en produktion styrd av människors behov kan kunskaper och färdigheterinte undvaras. Enligt utskottets mening bör skolan göras alltigenom demokratiskoch tillgodose folkflertalets intressen. Detta bör vara riktlinje förutarbetandet av en ny läroplan för gymnasieskolan. bör begära attregeringen vidtar åtgärder för ett sådant arbete. Utskottet föreslär attriksdagen med bifall fill motion 1981/82; 1375 yrkande I i denna del som sinmening ger regeringen detta till känna. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att beträffande nyläroplan för gymnasieskolan med bifall till motion 1981/82:1375 yrkande 1 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. UbU 1982/83:5 18 2.Utbildning för fastighetsskötsel (mom. 7) Kersfin (), Per (), (), (), (), () och BarbroSandberg (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s.10 börjar "När det" och slutar "till känna" bort haföljande lydelse: Närdet gäller möjligheterna till utbildning av annan förvaltningspersonal såsomfastighetsskötare och lokalvårdare samt utbildning som mer beaktarförvaltningspersonalen som en social resurs i bostadsområdena, vill utskottetpeka på att branschorganisationerna hos SÖ kan aktualisera sådana utbildningarsom de bedömer som angelägna. Utskottet vill vidare erinra om att SÖ såsomansvarig central myndighet har att tillgodose de utbildningsbehov som finns isamhället. Detta sker genom att SÖ som ett led i sitt reguljärautvecklingsarbete dels föreslår förändringar av gymnasieskolans läroplan, delstar fram och beslutar om specialkurser för utbildningar inom skildayrkesområden. Både UHÄ och SÖ har som framgår av det föregående avstyrktförslaget om utredning som framförts i motion 1980/ 81:1714. Med hänvisninghärtill och till vad SÖ har anfört i sitt remissyttrande om nya utbildningarpä fastighetsskötselns område kan utskottet inte finna skäl för attgöra något uttalande av den innebörd som föreslås i motionerna 1980/81:1714 och1981/82:587. Utskottet avstyrker därmed de båda motionerna. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse; 7. att beträffande utbildningsbehov förviss personal inom fastighetsförvaltningens område avslår motionerna 1980/81:1714 och 1981/82:587, 1.Lärlingsutbildningen (mom. 1) Per , , och (alla m) anför: Lärlingsutbildningoch övrig företagsanknuten utbildning är utbildningsformer med utomordentligafördelar. Genom dessa kan elever med särskilda intressen erbjudas enutbildning som kan utveckla de personliga anlagen. Variation sätts ienhetlighetens ställe. Skolanmåste ta till vara alla möjHgheter till samarbete med arbetsmarknaden ochstimulera till utbildning i företagen. Därigenom skapas de bästaförutsättningarna att undanröja det bristfälliga förtroende som företagenalltför ofta visar gentemot de kunskaper eleverna tillgodogör sig inom ramenför ett mera stereotypt utbildningsväsende. UbU1982/83:5 19 Betygsättningen (mom. 18) Per , , och (alla m) anför: Vi erinrar om den reservation som den moderata gruppen iutskottet har lagt i frågan om betygsättningen i och som finnsfogad till utbildningsutskottets betänkande 1982/83:4. UbU1982/83:5 Bilaga 20 Sammanställning av remissyttranden över motion1980/81:1714 om skolutbildning av fastighetsförvaltare Efter remiss har yttrande övermotionen avgetts av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (), . Svenska , (), ochFastighetsanställdas förbund. Yttranden har dessutom inkommit från prefekten och byggnadsorganisation vid tekniskahögskolan i och kooperativa och allmännyttigabostadsföretags förhandlingsorganisation (KAB). UHÄ erinrar i sitt yttrande om att en ny tvåårig driftteknikerlinjestartade inom den statliga högskolan . startar driftingenjörslinjen,som är en påbyggnadslinje till driftteknikerlinjen. Båda utbildningarna rymmerområden som är inriktade mot fastighetsteknik och fastighetsförvaltning.Erfarenheter av de nya utbildningarna bör avvaktas innan man kan ta ställningtill om frågan ånyo behöver utredas. SÖ hänvisar i sitt yttrande till utbildningen pä drift-och underhällsteknisk linje (Du-linj_n) i gymnasieskolan, som bl. a. har eninriktning mot fastighetsteknik. Det vore enligt SÖ önskvärt att Du-linjen hadestörre ekonomiska och sociala inslag i utbildningen än vad som ges i arbetslivsorienteringoch fastighetsteknik. SÖ fäster dock uppmärksamheten pä att det pä Du-linjen ärfråga om en tvåårig grundutbildning. För att eleverna skall fä en tillräckligbas för att någorlunda klara av sådana arbetsuppgifter som de ställs införefter avslutad utbildning, är det nödvändigt att koncentrera sig på de tekniskainslagen i utbildningen, bl. a. för att på bästa sätt utnyttja denkostnadskrävande utredning som krävs för undervisning iiioiiieiieigiliushallning, reparation och underhall. I större utsträckning än de tekniska inslagen tordeadministration och sociala frågor vara mera beroende av elevernas mognad ochvunna erfarenheter. Den utbildning i administration och sociala frågor somenligt motionen erfordras för en omsorgsfull förvaltning av byggnadsbeståndetbör därför vara en vidareutbildning efter den tekniska grundutbildning som gespå Du-linjen. Det kan ske dels i den driftutbildning i högskolan som Du-linjenutgör bas för, dels inom vuxenutbildning, fastighetsförvaltning -etapp I. (Etapp II är underutarbetande.)