bet · G601KrU4 · 1982-12-31 00:00:00 — om viss avgiftsfrihet för amatörforskare I motion 1981/82:1331 av ToreNilsson (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attavgiftsbeläggning av arkivens svar till forskare skulle dels medföra störreadministrafionskostnader, dels vara till men för amatörforskare. Bakgrund till yrkandet, m. m. I budgetproposifionen 1981/82:100(bil. B 25 och B 26) anmälde utbildningsministern - sedan riksarkivetföreslagit att och landsarkiven skulle ges möjlighet att ta betaltför svar på skriftliga forskarförfrågningar- att han avsåg att senare föreslåregeringen att medge de nämnda myndigheterna rätt att avgiftsbelägga sådanasvar på skriftliga förfrågningar som innebär att arkivmyndigheterna går utöverden serviceskyldighet gentemot allmänheten som föreskrivs i. förordningen(1980:900) om statliga myndigheters serviceskyldighet. Anmälan föranledde inte något uttalande av (KrU1981/ 82:21). Regeringen har utfärdat förordningen (1982:382) omrätt för och landsarkiven att avgiftsbelägga viss forskarservice.Förordningen har det innehållet, att de nämnda myndigheterna fär ta betalt försina svar på skriftliga forskarförfrågningar enligt grunder som beslutas avriksarkivet efter samråd med . Förordningen har trätt i kraft . Grunderför avgiftsbeläggning har ännu inte utarbetats. I den ovan nämnda förordningen om statHga myndighetersserviceskyldighet erinras om att enligt viss bestämmelse i sekretesslagen enmyndighet på begäran av en enskild skall lämna uppgifter ur allmänna handlingarsom förvaras hos myndigheten i den mån hinder inte möter på grund avbestämmelse om sekretess eller av hänsyn till arbetets behöriga gång. Härutöverskall, stadgas det, myndigheterna i lämplig utsträckning lämna allmänhetenupplysningar i frågor som rör deras verksamhetsområden. Motionären erinrar inledningsvis omdet stora intresse som finns för bygdehistoria och släktforskning. Han anförvidare att det material som 1 1982/83. KrU1982/83:4 2 forskarna måste arbeta med sällan är lättillgängligt. Detär visserHgen möjligt att i viss utsträckning få låna sådant material genombiblioteken men resor till olika arkiv är oundvikliga. Även andra kostnader änresekostnader uppstår. Amatörforskare bör inte härutöver belastas med avgifterför att få svar på sina förfrågningar hos eller landsarkiven. Detgäller, anför motionären, en väsentlig del av vår kultur i när kulturenhar det tungt i ekonomiskt avseende. I sammanhanget anför motionären attbetalning kanske kan tänkas då det gäller frågor från insfitufioner och frånforskare som har lön eller annan ersättning för sitt arbete. Han anföremellertid också att det troligen skulle utgöra en väsentlig kultureU insats omstatsmaktema helt övergav tanken att avgiftsbelägga de förfrågningar somarkiven får. Mofionären anför att det kan ifrågasättas om inte merkostnadernaför debitering och utkrävande av betalning kommer att bli så omfattande att enny verksamhet av här aktuellt slag skulle gå med förlust för det allmänna. och har yttrat sigöver motionen. avstyrker motionen.Riksarkivet anför inledningsvis att och landsarkiven har som ett avsina huvudmål att främja forskning i arkiven och att på arkivområdet verka förbevarande och levandegörande av gångna tiders kultur. Detta sker bl. a. genomforskarservice, vilket är ett mycket vidsträckt begrepp. Detta innefattar bl. a. depåverksamhet i stort,upprättande av register om andra hjälpmedel, renovering och konservering avskadade handlingar, visst utgivningsarbete och publicering av arkivinformation.Den mera direkta forskarservicen omfattar handledning och hjälp åt forskare vidderas besök i arkivinstitutionerna och besvarande av skriftligaforskarförfrågningar. Det andra huvudmålet för och landsarkiven är,anförs det i yttrandet, bl. a. att genom arkivservice åt myndigheterna verkaför rafionellt informa-fionsflöde och rationella arkivfunktioner. I anslutninghärfill framhålls att i enlighet med statsmakternas krav arkivmyndigheterna desenaste åren också byggt ut myndighetsservicen. Angelägenheten av en högprioritet för de statliga myndigheternas arkivvård har också understrukits irapporten (Ds U 1981:21) Samhällets arkivproblem. Detta måste ske på bekostnadav bl. a. forskarservicen. Vidare anförs följande. som ochlandsarkiven anpassat sin organisation alltmer med tonvikt på myndighetsserviceenligt statsmakternas önskemål, har också kraven på arkivorganisationernasforskarservice ökat markant. Särskilt forskningen i landsarkivens material harunder stegrats enormt. Tillströmningen av forskare har varitsådan, att landsarkiven har haft svårigheter att bemästra den. harforskarsalarna blivit fullbelagda och ett stort antalforskäre har sedan KrU 1982/83:4 3 Antalet för forskare framtagna volymer har ökatmed hos landsarkiven och ligger på nära 400 000 per år.Antalet skriftliga forskarförfrågningar från enskilda har också mer änfördubblats och utgjorde 10 600. Dettaväxande forskningsintresse är en glädjande utveckling. Det innebär också endemokratisering av forskningen och en breddning till nya områden, främsthembygdsforskning och lokalhistoria. Det ökade forskarintresset har emellertidinte givit arkivinstitutionerna ökade resurser. I dagens statsfinansiella lägesynes det också utsiktslöst att begära sådana. framhåller att forskarförfrågningarnakräver avsevärda arbetsinsatser och därigenom minskar utrymmet för andra angelägnaaktiviteter, som statsrnakterna givit företräde. Detta är bakgrunden tillriksarkivets framställning fill regeringen om avgiftsbeläggning av svar påskriftliga forskarförfrågningar. Riksarkivetnämner att erfarenheterna från , där avgiftsbeläggningtillämpats , visar att antalet forskarförfrågningar minskat medmer än hälften. Avgifterna frigör således en inte obetydlig arbetskraftsresursför andra ändamål. Det är givetvis beklagHgt att ochlandsarkiven måste vidtaga denna åtgärd för att omdirigera arbetskraft.Riksarkivet ser emellerfid å andra sidan inte en avgiftsbeläggning avforskarförfrågningarna som något större hinder för amatörforskningen. Denstatliga kulturpolitiken har bland annat som mål att ge människor möjlighetertillagen skapande aktivitet. På det här aktuella området måste den skapandeverksamheten främst vara att forskaren får möjlighet att själv genom egenforskning nå fram till de resultat han efterforskar. Mycket har också gjortsför att underlätta sådan verksamhet. Länsbiblioteken har sålunda skaffatfilmkopior av det centrala arkivmaterialet för släkt- och hembygdsforskningfrån sina respektive län och dessa filmkopior kan i regel lånas tiUkommunbibHoteken om dessa anskaffat läsapparater för läsning av mikrofilm.Vidare har man i startat en verksamhet "Svensk arkivinformation iRamsele, SVAR", som i sinom tid skall öka möjligheterna att låna ellertill billigt pris köpa filmkopior. Vidare framställer man där register somskall underlätta användningen av filmer. Deavgifter kan väntas lägga på svar på forskarförfrågningar kan avpraktiska skäl inte differentieras. Att avskilja amatörforskare från andraforskare är knappast görligt. Försök i den riktningen skulle leda till orimligakonsekvenser. , som är en riksförening försläktforskning, uttalar att föreningen saknar underlag för att bedöma deadministrativa kostnader som en eventuell avgiftsbeläggning skulle kunnamedföra, men att föreningsmedlemmar rried stor erfarenhet av verksamheten vidvåra arkiv håller det för sannolikt, att motionären har rätt i att kostnadernaskulle bli större än de summor avgifterna skulle ge. Föreningen stöder iprincip förslaget i motionen om att svar på frågor som amatörforskare ställerfill arkiven skall vara avgiftsfria. Härefter anför föreningen. KrU1982/83:4 4 Det kan dock härvidlag finnasanledning att skilja på enkla frågor, där svaret fås genom att vederbörandetjänsteman tar en uppgift direkt ur källan, och komplicerade frågor, som medförkrav på vidlyftigare utredningar. Det är den förra typen av frågor som - liksomhittills - bör besvaras kostnadsfritt. Då det gäller skriftligt besvarande avfrågor av mera tidsödande art anser föreningen det inte vara orimligt med enavgiftsbeläggning - om nu arkiven över huvud taget skall besvara sådana frågor.Amatörforskaren skall enligt föreningens åsikt forska själv och inte begära attarkivpersonalen skall göra det åt honom/henne. Gränsen mellan de båda typernaav frågor kan rried fördel sättas vid 30 minuters arbete på samma sätt som iregel skett. En följd av en avgiftsbeläggning kan bli ökning av antaletmuntliga förfrågningar, som inte berörs av debiteringarna. Dessa förfrågningarkan komma olägligt i tiden och vålla mera besvär än de skriftliga, vilka kanbesvaras vid lägligare tid i arbetet. Regeringen utfärdade enförordning som ger och landsarkiven rätt att ta betalt för sinasvar på skriftliga forskarförfrågningar enligt grunder som beslutas avriksarkivet efter samråd med . Grunder för sådana avgifterhar ännu inte utarbetats. Motion 1331 (m) syftar till att avgiftsbeläggning i vartfall inte skall ske för amatörforskare som gör förfrågan hos arkiven.Motionären erinrar om det stora intresse för bygdehistoria och släktforskningsom finns hos många människor. Han anför vidare att det material som forskarnamåste arbeta med sällan är lättillgängligt. Det är visseriigen möjligt att iviss utsträckning få låna sådant material genom biblioteken men resor tillolika arkiv är oundvikliga. Även andra kostnader än resekostnader uppstår. Demänniskor som på sin fritid ägnar sig åt forskning bör inte därutöver belastasmed avgifter för att få svar på sina förfrågningar hos ellerlandsarkiven. Utskottet delar motionärens uppfattning om värdet av attenskilda människor i allt större utsträckning visar intresse för bl. a.forskning i sin hembygds historia. Det intresse för forskning som sålunda finnshos många människor bör uppmuntras och inte onödigtvis försvåras. uppfattning bör därför försiktighet iakttas då det gäller att ta utavgifter för forskarservice. I detta sammanhang noterar utskottet vadmotionären och anfört om risken för att enavgiftsbeläggning leder till att administrationskostnaderna överstiger influtnamedel. Vidbedömningen av motionen finns det skäl att också anföra följande. yttrande visar att de ökande kraven påmyndighetsservice i förening med allt större tillströmning av forskare tillframför allt landsarkiven innebär att påfrestningarna på arkiven och deraspersonal blir allt större. I nuvarande budgetläge är det orealistiskt att räknamed några resursförstärkningar. I den situation som sålunda föreliggerframstår det som önskvärt att KrU1982/83:4 5 man i första hand söker begränsa tjänstemännens bistånd åtenskilda forskare med mera tidskrävande utredningar. En avgiftsbeläggning kanbidra till detta. ser inte en avgiftsbeläggning som något störrehinder för amatörforskningen. Myndigheten erinrar om att den statligakulturpolitiken bl. a. har som mål att ge människor möjligheter till egnaskapande aktiviteter samt uttalar att på det här aktuella området den skapandeverksamheten måste innebära att forskaren själv genom egen forskning når framtill det resultat han efterforskar. framhålleratt det inte är orimligt med en avgiftsbeläggning för skriftligt besvarande avfrågor av mera tidsödande art. Föreningen uttalar sig också i övrigt på ett medriksarkivet likartat sätt och anför att amatörforskaren skall forska själv ochinte begära att arkivpersonalen skall göra det åt honom. Utskottet anser remissinstansernas nu redovisadesynpunkter beaktans-värda. I enlighet med innehållet i den inledningsvisredovisade förordningen ankommer det på att - efter samråd med riksrevisionsverket- ta ställning till i vilken utsträckning rätten att ta ut avgift skallutnyttjas och att, i den utsträckning så sker, bestämma taxan. Utskottet harinhämtat att förslag till taxa f. n. utarbetas. Vad utskottet i det föregående anfört leder fillslutsatsen att det inte är motiverat att vidtar någon åtgärd medanledning av motionen. attriksdagen avslår motion 1981/82:1331. Närvarande: (), (),(), (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), (), BeritOscarsson (s), (m), (vpk), (),() och ().