bet · G601NU42 · 1982-12-31 00:00:00 — Om åtgärder för tekoindustrin, m. m. 1982/83:130delvis) I detta betänkande behandlas dels proposition 1982/83:130 omåtgärder för tekoindustrin, m. m., med undantag av bilaga 4, som har behandlatsav skatteutskottet (SkU 1982/83:42), och bilaga 5, som har behandlats avarbetsmarknadsutskottet (AU 1982/83:29), dels proposition 1982/83:100 bilaga5 () punkt E 1 (kommerskollegium), dels sju motioner som har väcktsmed anledning av proposifion 1982/ 83:130, dels tre motioner från allmänna motionstiden. Propositionerna i berörda delar ochmotionerna redovisas i det följande. har avgivityttrande (FöU 1982/83:1 y) i ärendet (bilaga, s. 48). Upplysningar i ärendet har införutskottet lämnats dels av representanter för samt ,dels av representanter för Textilimportörerna och , dels - beträffande Eiserkoncernen -av företrädare för . De båda förstnämnda organisationerna har ingivit enskrivelse rörande globalkontingenter för tekoimporten. Proposition 1982/83:130 Enligt propositionen skalltekopolitiken i fortsättningen liksom hitfills baseras på att 1978 årsproduktionsvolym skall utgöra riktmärke och att målet skall vara en svenskmarknadsandel för tekovaror på hemmamarknaden om eller mer. Iproposifionen föreslås att de statliga åtgärderna skall få ändrad inriktning.Förslaget innebär att de effektivitetshöjande och marknadsstödjande åtgärdernautökas väsentligt, medan det s. k. äldrestö- 1 1982/83. NU1982/83:42 2 / det trappas ned med början den 1januari 1984. Åtgärderna föreslås avse en treårsperiod. Ökningen av de industripolitiska åtgärderna avser främstmarknadsföringsåtgärder såväl på exportmarknader som på hemmamarknaden samtfortsatt stöd till rationalisering. För industripolitiska åtgärder under budgetåret1983/84 föreslås sammanlagt 82 milj. kr. I propositionen föreslås införande av en särskildutbildning för tekoindustrin inom arbetsmarknadsutbildningens ram. /84 föreslås för detta ändamål 10 milj. kr. Statliga åtgärder för tekoindustrin m. m. 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Åtgärder riktade till tekoindustrin Effektivitetsfrämjande och marknadsstödjande åtgärder åtgärder 56,5' 82 Försörjningsbered- 175 \ 175 Särskilt stöd till utbildning 10 10 10 Summa 124 170 185 185 Övriga åtgärder med direkt inriktning på tekoindustrin främjande och marknadsstödjande åtgärder Särskilda åtgärder för tekokommuner Totalt 420 ° 420 380 354 ' Inkl, ett belopp av 15 milj, kr, som har beviljats påtilläggsbudget III för /82 men i sin helhet utnyttjas /83, 2 Beräknat, Anm. Statens stöd fill forskning och utveckling ingår ej itabellen. NU1982/83:42 3 Propositionen innehåller en anmälanom regeringens avsikt att pröva en fortsatt begränsning av lågsprisimportengenom bilaterala avtal. Skulle förhandlingarna om sådana överenskommelser intege ett tillfredsställande resultat kan en övergång till ett annat skyddssystembli aktuell. Förslag lämnas om åtgärder för att minska möjligheterna fillkringgående av nu gällande importbegränsningar på tekoområdet. I detta syfteföreslås en skärpt kontroll främst genom en uppstramning avhemtagningssystemet. För att kommerskollegium och skall kunna lösade därmed ökade arbetsuppgifterna föreslås för /84 ettmedelstillskott om sammanlagt drygt 3 milj. kr. När det gäller försörjningsberedskapen föreslås bl. a. enökning av de effektivitetshöjande åtgärderna samt att i beredskapsplaneringenskall övervägas möjligheterna fill en viss sänkning av den för en krissituationförutsatta försörjningsstandarden. För försörjningsberedskapspolifiska åtgärderunder /84 föreslås ytterligare 16 milj. kr. utöver vad som harföreslagits i årets budgetproposition. Omfattningen av de statliga åtgärderna för tekoindustrinm. m. under innevarande budgetår samt - enligt förslagen - under budgetåren1983/84, 1984/85 och 1985/86 framgår av tabellen på föregående sida. Förslag m. m. I proposition 1982/83:130 föreslårregeringen - efter föredragning av industriminister . - attriksdagen godkänner vad föredragande statsrådet har förordat om ändradinriktning och omfattning av de statliga åtgärderna för tekoindustrin. Bilaga I (industridepartementet) Ibilaga 1 förekommer följande förslag m. m. under angivna rubriker: Industripolitiska åtgärder (s. 13-17) Regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet - . - haranfört om industripolitiska åtgärder m. m. för tekoindustrin. Branschfrämjande åtgärder för tekoindustrin Regeringen föreslår atttill Branschfrämjande åtgärder för tekoindustrin för /84 undertolfte huvudfiteln anvisa ett reservationsanslag av . NU1982/83:42 4 B 11.-Kostnader för räntebefrielse vid särskilda strukturgarantierför textil- och k o n f e k t i o n s i n d u s t ri e r n a (s. 18) 1. bemyndiga regeringen att under /84ikläda staten förpliktelse i form av särskilda strukturgarantier för textil- och konfektions industrierna, som inberäknat tidigare utställda garantier innebär åtaganden om högst , 2. till Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för textil- och konfektionsindustrierna för /84 under tolfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Lån till rationaliseringsinvesteringar inom kon-fektionsindustrin(s. 18) Regeringen föreslår atttill Lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin /84 under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Bilaga 2 () I bilaga 2 ()föreslår regeringen (s. 25) - efter föredragning av statsrådet -att till för /84 under tredjehuvudtiteln anvisa ett i förhållande till [vad som föreslagits i] proposition1982/83:100 bilaga 5 punkt E 1 [se nästa sida] med . Bilaga 3 (försvarsdepartementet) 1 bilaga 3 förekommer följande förslag under angivnarubriker: Försörjningsberedskapen på teko- och 1äde rskoo mrå-de n a (s. 35) Regeringen föreslår attgodkänna de allmänna riktlinjer för försörjningsberedskapen på teko- ochläderskoområdena som föredragande statsrådet - försvarsminister förordat. Beredskapslagring och industriella åtgärder (s. 1. bemyndiga regeringen att under /84 inomen kostnadsram av . - utöver i proposition 1982/83:100 bilaga 6föreslagna NU1982/83:42 5 2. till Beredskapslagring ochindustriella åtgärder för /84 utöver i proposition 1982/83:100bilaga 6 föreslaget reservationsanslag anvisa ytteriigare . Proposition 1982/83:100 I proposition 1982/83:100 bilaga 5() har regeringen -efter föredragning av utrikesministerLennart - under punkt E 1 (s. 107-110) föreslagit att tillKommerskollegium för /84 anvisa ett förslagsanslag av 30 267 000kr. De motioner som har väckts medanledning av proposition 1982/83:130 är 1982/83:2251 av m.fl. (c), såvitt gäller hemställan att 1.godkänner i motionen anförda riktlinjer för tekopolitiken, 3. till Branschfrämjande åtgärder inomtekoindustrin anvisar ett reserva-fionsanslag av , 4. till Lån tillrafionaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin för /84anvisar ett reservationsanslag av , 8. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om effektiv uppföljning av handelsreglerna på tekoområdet. 1982/83:2285 av m. fl. (m), såvitt gäller hemställan att 1. avslår proposition 1982/83:130, 2. hos regeringen anhåller om förslagtill åtgärder för tekoindustrin i enlighet med de riktlinjer som angetts imotionen, 3. till Branschfrämjande åtgärder förtekoindustrin för /84 under tolfte huvudfiteln anvisar ettreservationsanslag av , 4. till Lån tillrationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin för /84under tolfte huvudfiteln anvisar ett reservationsanslag av , 6. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om vikten av likvärdiga konkurrensvillkor mellan stadigt ochenskilt ägda företag. 1982/83:2286 av . (fp), såvitt gäller hemställan att 1. godkänner vad som i. motionen anförs om mål och riktlinjerför tekopolitiken. NU1982/83:42 6 7. till Branschfrämjande åtgärderinom tekoindustrin anvisar ett reserva- fionsanslag av , 8. till Lån tillrationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin anvisar ettreservafionsanslag av 10 milj. 9. avslårförslaget om höjning av anslaget till med , 11. avslår den föreslagna höjningen avbemyndiganderamen för beredskapslån med 120 milj. kr. 12. avslår förslaget om ytterligare 16milj. till Beredskapslagring och industriella åtgärder, 13. uttalar att ett system medglobalkontingenter inte bör införas. 1982/83:2287 av m. fl. (s), vari hemställsatt 1. beslutar om att samma bestämmelser skall gälla förimport av skinnkläder - såväl vad gäller tullnivå som i övrigt - som föreslås gälla för kläder av väv och trikå, 2. beslutar att nya förhandlingar tasupp om begränsning av importen från , 3. beslutar att ocksåtullövervakningen skall omfatta skinnkläder. 1982/83:2288 av Hans Nyhage (m) ochArne (), såvitt gäller hemställan att 5. beslutar att riktade stödformerskall utgå i enlighet med vad som anges i motionen, 6. beslutar att den s. k.gränsmodellen skall tillämpas vid ursprungsmärkningen av tekovaror, 7. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kraffiga bötesbelopp för brott motbestämmelserna i hemtagningssystemet, 8. som sin mening ger regeringen fillkänna vad i motionen anförts om hög beredskap när det gäller globalkvotering avtekoimporten, 9. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om privatisering av Eiserkoncernen. 1982/83:2289 av m.fl. (m), vari hemställs att avslår regeringens förslag i proposition1982/83:130 som rör kontroll av importbegränsningar. 1982/83:2290 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. hos regeringenbegär förslag till begränsning av tekoimporten på grundval av en socialklausul, 2. hos regeringenbegär förslag till införande av ett allmänt kvalitetskrav för tekovaror, vilkaavses bli saluförda i , 5. hos regeringen begär att Eisers nuvarande ledningersätts med lednings-och styrorgan, i vilka demokrafiskt valda representanterför de anställda är i majoritet, NU1982/83:42 7 6. hos regeringen begär engenomgripande revision av Eiserkoncernen, 7. hos regeringen begär en särskildgranskning av situationen, då det gäller ÖEF:s ekonomiska relafioner filltekoindustrin, 8. hos regeringen begär förslag tillutarbetande av nya utvecklingsHnjer för framfida tekoproduktion i enlighet medvad som anförs i motionen. De motioner/rö« allmänna motionstiden som behandlas här är 1982/83:1245 av Per (vpk), vari hemställs att hos regeringen begär åtgärder för attvaraktigt säkra försörjningsberedskapsmål som innebär en inhemskproduktion av 2,0-2,5 miljoner par läderskor och att hänsyn härvid tastill sysselsättningen inom Örebro-Kumlaregionen. 1982/83:1495 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförts beträffande målet och medlen för tekopolitiken. 1982/83:2036 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. hos regeringen begär att en särskild revision avEiserkoncernen företas under insyn från de anställda, 2. hos regeringen begär att Statsföretags ledning inlederomedelbara förhandlingar med de anställda inom med sikte på att överföra dess enheter i de anställdas kooperativa ägo. I detta avsnitt anges i sammandraginnebörden av och motiveringen för de förslag till åtgärder inom tekoområdetsom presenteras i parti- och gruppmotioner. I motion 1982/83:2285 (m) uttalasatt det kan göras större besparingar än regeringen har föreslagit. Detta ärmöjligt, menar motionärerna, om man koncentrerar sig på generella insatser istället för byråkratstyrda selektiva åtgärder. måste man då inriktaden ekonomiska politiken på att undvika kostnadshöjande stegringar ilöneskatter och andra pålagor som försämrar konkurrensförutsättningarna. Omsysselsättningen skall kunna förbättras måste vidare de fackligaorganisationerna ta ett större eget ansvar i lönepolitiken inom tekonäringen,så att kostnadsläget bättre rimmar med förhållandena i andra länder. Slutligenmåste omfattande besparingar i den offentliga sektorn genomföras för attmöjliggöra skattesänkningar i stället för skattehöjningar, varvid manförbättrar den totala hemmamarknaden och avsättningsmöjligheterna förtekonäringen. Regeringen vill, konstaterar motionärerna, satsa 540 milj.kr. på ett treårsprogram för selektiva åtgärder. Regeringens proposition måsteavslås, sägs det i motionen. I stället bör ett nytt förslag upprättas enligtvilket selektiva industri- och branschpolitiska stödformer iprincip avvecklas till förmån för generellt verkande åtgärder. I avvaktan påatt ett sådant förslag utarbetas bör äldrestödet minskas i långsammare takt änregeringen föreslår. I motionen föreslås följandeförändringar i förhållande till regeringens anslagsförslag i proposifion1982/83:130: INDUSTRIDEPARTEMENTET Branschfrämjande åtgärder för tekoindu strin 56 189 000 Kostnader för räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för texfil- och konfektions- industrin 1 500 000 Lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin 20 000 000 Beredskapslagring och industriella åtgärder 78 000000 3 000 000 247 000 000 Bidragtill arbetslöshetsersättning och utbild- Vad gäller handelspoHtiska åtgärderframhålls i motionen att det tack vare bestämmelserna i mulfifiberavtalhar varit möjligt att hålla nere importen av lågprisvaror. Mycket talar,emellertid, säger motionärerna, för att denna import i stället har ersatts avimport från EG- och EFTA-länderna. Importen från och är ocksåstörre än den totala ulandsimporten. Alla åtgärder som syftar fill att begränsaimporten innebär, att våra egna exportmöjligheter äventyras genom stödåtgärderi de länder mot vilka vi tillgriper ytterligare begränsningar. De svenskaverkstadsföretagen kan t. ex. få större svårigheter att öka sin export till deländer vilkas export skärs ned genom den åtgärder. Dehandelspolitiska regleringsåtgärderna har, anförs det i motionen, dessutom en tendensatt driva konsumentpriserna i höjden, då särskilt priserna på den del av NU1982/83:42 9 sortimentet som är av intresse för låginkomsttagare. Alla förslag,i propositionen inom det handelspolifiskaområdet innebär, hävdar motionärerna, mera byråkrati och krångel utan attmedföra de varaktiga förbättringar som är önskvärda. Det kan för tekobranschenpå goda grunder ifrågasättas om dylika restriktioner i längden kan lösa delångsiktiga problemen, då importen från EG och EFTA även kommer attvara tullfri och icke utsatt för några kvantitativa begränsningar. I motion 1982/83:2251 (c) anförsatt tekostödet på grundval av den dåvarande mittenregeringensförslag (prop. 1981/82:148) fick en mer offensiv inriktning. Om enmarknadsandel på hemmamarknaden av eller mer skall vidmakthållas somriktmärke kan, menar motionärerna, äldrestödet inte avvecklas förrän det finnstydliga tecken som visar att tekobranschen har förutsättningar att i socialtacceptabla former klara strukturomvandling, rationalisering ochförsörjningsmål. När det gäller handelspolitiken framhålls i motionen attSverige har sökt reglera lågprisimporten av tekovaror med hjälp avmultifiberavtalen (MFA). Detta har emellertid skett fill priset av en ökandeimport, nedläggning av företag, friställning av anställda, sänktförsörjningsberedskap och ökade regionala problem. MFA har, menar motionärerna,uppenbarligen inte räckt till för att lösa de problem som sammanhänger medlågprisimporten. Det är, säger motionärerna, viktigt att fortsättningsvis iökad utsträckning söka finna nya vägar för att komma till rätta med denmarknadsstörande tekoimporten. Härvid bör möjligheten med ett system avglobalkonfingenter prövas. De i motionen förordade riktlinjerna för tekopolitikeninnebär bl. a. att äldrestödet skall beräknas efter samma principer som underinnevarande budgetår. Lönsamma investeringar bör enligt motionen i principkunna komma till stånd utan ökat selektivt samhälleligt stöd. Med en generellpolitik, vari äldrestödet ingår, finns förutsättningar för branschen att ökainsatserna för strukturomvandling. I motion 1982/83:2286 (fp) avvisasden föreslagna konstruktionen av det s. k. äldrestödets nedtrappning.Motionärerna hävdar att det statliga stödet fill tekoindustrin liksom annatselektivt branschstöd successivt måste avvecklas. Staten måste värna omkonsumenternas intressen av billiga och bra kläder. Många företag inomtekobranschen är, sägs det i motionen, mycket effektiva och framgångsrika bådepå exportmarknaden och hemmamarknaden. Andra företag är det emellertid inte.Inom ramen för det stöd som samhället ger för att medverka till enomstrukturering av tekobranschen i socialt acceptabla former prioriterarfolkpartiet generellt stöd framför selekfivt stöd. I motionen hävdas också att en självförsörjningsgrad av inte är ett realistiskt mål. Staten kan inte oavsett kostnaderna medverkatill att upprätthålla en viss produktionsnivå säger motionärerna. NU1982/83:42 10 nu är dags att frångå sådana siffermässiga preciseringarav tekobranschens storlek som, enligt vad alla är medvetna om, inte ärtrovärdiga. De siffror som har valts är inte heller, anför motionärerna,grundade på sakligt motiverade överväganden angående försörjningsberedskapeller andra hållbara skäl. Tanken på ytterligare handelshinder avvisas helt imotionen. Det är beklagligt, understryks där, att regeringen inte bestämtavvisar ett sådant ingrepp i den internationella handeln som införandet av ettglobalkontin-gentsystem utgör. borde ge regeringen till känna att ettsystem med globalkontingenter inte bör införas. Motionärerna biträder inte förslagen om en uppstramning avhemtagningssystemet och om därmed sammanhängande personalförstärkningar vidkommerskollegium och . I kommunisternas partimotion 1982/83:2290anförs att bibehållandet av 30-procentsmålet på intet sätt stämmer medpropositionens innehåll i övrigt. Det är, menar motionärerna, helt orealistisktatt utifrån propositionens allmänna inriktning och ramar anse att ensjälvförsörjningsgrad av skall kunna uppnås. Åldrestödet är, sägs det i motionen, ingen speciellt brastödform, och kommunisterna har aldrig förordat dessursprungliga genomförande. Det är dock inte tillrådligt att man nu så snabbtavvecklar detta stöd. Importen måste begränsas. Åven de som inte ärförespråkare för protektionistiska åtgärder i princip och i allmänhet kan,menar motionärerna, föga annat än erkänna att importberoendet på tekoområdetför del har gått utöver vad som är förenligt med en rimlig nivå föratt branschen skall existera. Motionärerna föreslår införande av en socialklausulgentemot vissa importländer, exempelvis , , ochTaiwan. De vill vidare att bestämda kvalitetskrav skall sättas upp i syfte attbristfälliga och dåliga inslag i varuutbudet skall sorteras ut. Konsumentverketoch representanter för de i tekoproduktionen arbetande anges som de naturligabevakarna av olika varutypers kvaliteter. Den statliga Eiserkoncernen hade, menar motionärerna,kunnat utvecklas till en bärare av tekoindustrins förnyelse. Så har emellertidinte skett. Skall Eiser förmå hävda sig, måste därför en nyformulering av dessföretagspolitik ske. En demokratisering av koncernens styr- och ledningsorganmåste, hävdar motionärerna, ske och de anställdas förtroende återvinnas. Imotionen krävs vidare att en särskild revision av företaget genomförs påinifiativ av ägaren-staten. Ett annat krav är att den nuvarande ledningen skallavgå. Vidare föreslås i motionen att en särskild arbetsgruppskall tillsättas, bestående av dels specialister på teknik och material, delsrepresentanter för de anställda inom branschen. Denna grupp skall ta upp ochutveckla alternativa idéer och förslag. Den borde bl. a. pröva möjligheternaatt NU 1982/83:42 utveckla användbarheten hos inhemska material (rayon ochull). Man borde också undersöka möjligheterna för en ny typ av tekoprodukfionbl. a. genom att fillämpa ett nytt synsätt i fråga om texfila produkter,innebärande att marknaden reagerar mot ytlighet och urholkade egenskaper och meraser till föreningen av ändamålsenlighet och estetik i både material och utförande. Uppgifter i anslutning till proposition 1982/83:130 ochmotionerna Tekoindustrins utveckling åren 197(>-1981 Textil- och konfektionsindustrinomfattar tillverkning av garn, väv och kläder m. m. Hela textil- ochkonfektionsindustrin svarade för av landets totalaindustriproduktion. Branschen sysselsatte ca 39 500 personer, vilket motsvaradeca av den totala industrisysselsättningen. En femtedel av de i branschensysselsatta fanns på arbetsställen med mindre än fem sysselsatta eller arbetademed produktion i hemmet. Av sysselsättningen i tekoindustrin svaradetextilindustrin för och konfektionsindustrin för resterande . I följande tabell redovisas utveckUngen i tekoindustrinoch inom vissa delbranscher . Textil- och konfektionsindustrin med viss uppdelning pådelbranscher. Antalet arbetsställen' och sysselsatta samt produktion(förädlingsvärde i löpande priser) ' Avser arbetsställen med minst fem sysselsatta. Av tabellen framgår attsysselsättningen inom tekoindustrin har minskat med ca 35 900 personer eller ca53 % , Detta skall jämföras med den totala industrisysselsättningen, somunder minskade med . I konfektionsindustrin minskadesysselsättningen mest, nämligen med , varav inom herrkonfektion med ca57 %, inom tung damkonfektion och inom lätt damkonfekfion med ca Import och export av tekovaror Exporten har fått ökadbetydelse för tekoindustrin. Som framgår av följande tabell motsvarade exportenår 1981 närmare hälften av produkfionen. Exporten består till en del avimporterade beklädnadsvaror som fillverkas i länder med lägreproduktionskostnader än i . Exporten är i relafivt hög grad koncentrerad till denordiska länderna och i övrigt. EG- och EFTA-länderna tog emotnärmare av den totala svenska tekoexporten . För beklädnadsvaror avtrikå och väv är de nordiska grannländerna särskilt stora avnämare. De mottogår 1981 av denna export. Exportens andel' Importens andel av branschens salu- avtillförseln i % värde i % ' Inkl. reexport av importerade varor. import av textil- och konfektionsvaror år 1981fördelad på länder. Andelar i procent av importens totala värde NU1982/83:42 13 utredning om globalkontingenter . På uppdrag av utrikes- ochhandelsdepartementen har kommerskollegium utfört en studie omglobalkontingenter på tekoområdet. Ett system med globalkontingenter innebäratt man för olika varuslag fastställer totalramar för importen frän samtligaländer. Dessa länder får sedan konkurrera om det tillgängliga importutrymmet.Enligt uppdraget skulle EG- och EFTA-länderna undantas från ett globalsystem. Utredningensslutsatser kan sammanfattas på följande sätt. Ett globalsystem bör omfatta samtliga länder utom EG, EFTAoch . Den faktiska begränsningseffekten jämfört med nuvarandebilaterala begränsningssystem (se s. 15) ter sig högst osäker.Globalkontingenter skulle inte ge någon volymmässig begränsning i förhållandetill den nuvarande importen. För de varor som omfattas av globalsystemet skulleemellerfid ett tak sättas för framtida ökning av importen från de berördaländerna. Ett globalsystem skulle sannolikt leda till enomfördelning mellan exportländerna till förmån dels för lågprisalternativ inomdet fria området (EG, EFTA och ), dels-vid en icke länderfördelad ramför importen ("äkta global") - till de mest konkurrenskraftigaländerna inom globalsystemet. Ett globalsystem skulle innebära en övergång till enimportreglering. Detta skulle medföra dels att den s, k. knapphetsräntan - dvs.den inkomst som uppstår till följd av den av restriktionerna skapadeartificiella knappheten på importvaran - i större utsträckning skulle hamna iSverige, dels att man skulle komma till rätta med problem rörandeöverutnyttjade kvoter och med vissa sätt att kringgå nuvarande begränsningar. Sammanfattningvis finner kommerskollegium att en övergångtill ett globalsystem kan motiveras endast om ett sådant system ger den svenskatekoindustrin ett bättre skydd än MFA III kan erbjuda. Enligt kollegiet är denförbättrade skyddseffekten hos ett globalkontingentsystem högst osäker. Dettaberor inte minst på att ett system som ej omfattar det västeuropeiskafrihandelsområdet, varifrån merparten (: mätt i volym, mätt ivärde) av de aktuella varorna importeras, aldrig kan ge en allomfattande(global) effekt.