bet · G601NU40 · 1982-12-31 00:00:00 — attriksdagen avslår mofion 1982/83:2237 i ifrågavarande del och mofion1982/83:2239, 6. beträffandekonkurrensneutralt returglassystem attriksdagen avslår motion 1982/83:2232 yrkande 4. NU1982/83:40 11 Närvarande: (), (),(), (), (), RuneJonsson (s), (), (), (), PerWesterberg (m), (), (vpk), (), () och (). Statens engagemang i bryggeriindustrin (mom. 2) (), StaffanBurenstam (), (), Per (), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "Mot bakgrund" och slutar på s. 8 med"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet vill understryka att det är av stor betydelseatt omstruktureringen av bryggeribranschen sker på ett sådant sätt attkonkurrensen på den svenska marknaden inte sätts ur spel. Till skillnad från regeringen anser utskottet attförslagen i propositionen i praktiken innebär ytterligare ett steg mot ettstatligt bryggerimonopol. Det är mycket osannolikt att, som regeringen tycksutgå ifrån, en effektiv konkurrens mellan de i en statlig bryggerikoncerningående företagen kan komma till stånd i marknadsledet om produktionen ochdistributionen är gemensam för alla företag. Regeringens förslag skulleföljaktligen, som framhålls i den avvikande meningen tillarbetsmarknadsutskottets yttrande, kunna få allvarliga näringspolitiska samtsysselsättnings- och regionalpolitiska följder. Utskottet anser att man i denna situation bör pröva nyavägar för att stärka de mindre bryggeriernas konkurrenskraft och därmedmöjligheter att utvecklas. En utgångspunkt vid utformningen av en ny politik påbryggeriområdet bör vara att den monopolliknande ställning som staten har ibranschen skall upphöra. Detta skulle få till följd en vitalisering avmarknadsföringen och produktutvecklingen inom branschen och därmed bl. a. enförstärkning av dennas konkurrenskraft gentemot importen. Det finns i dettasammanhang anledning att erinra om de starkt kritiska synpunkter påpropositionen som har framfört till utskottet (se s.3). Det bör tilläggas att alkoholpolitiska synpunkter visserligen motiverar ettvisst statligt inflytande men att detta inflytande inte främjas av ett statligtmonopol i branschen. Eftersom en strävan bör vara att upprätthålla den friakonkurrensen på marknaden kan utskottet inte se att ett strukturbolag avBrygginvests typ har någon funktion att fylla. Brygginvest bör följaktligenavvecklas och de medel och tillgångar som finns däri överföras tillstatskassan. NU1982/83:40 12 Det finns enligt utskottets meninginte längre några bärande skäl för ett statligt ägarengagemang i bryggerierna.Utskottet förordar att Prippskoncernen börsintroduceras och att statendärefter säljer sina aktier över börsen. Enligt gällande huvudavtal mellan detvå delägarna i får försäljning av aktier i inte ske till tredjeman. Avtalet bör därför omförhandlas. Utskottet vill emellertid påpeka att enavveckling av de statliga intressena i inte i sig leder till attföretagets monopolliknande ställning bryts. För att den nödvändiga omstruktureringen inombryggeribranschen skall underlättas föreslås i propositionen att en särskildstiftelse bildas. Utskottet vill framhålla att statsmakterna i princip inte börta initiativ till selektiva stödåtgärder till förmån för olika företag,branscher eller regioner. Med hänsyn till den utsatta situation som de mindrebryggerierna befinner sig i -delvis som en följd av statens agerande på området- anser utskottet dock att det kan vara motiverat att sådana insatser i vissafall görs för dessa. Härigenom skulle de mindre bryggerierna ges en reell chansatt överleva. Vad utskottet har anfört om riktlinjer för en ny statligbryggeripolitik bör som sin mening ge regeringen till känna.Därigenom tillgodoses vissa av de förslag om och synpunkter på utformningen aven sådan politik .som framförs i motionerna 1982/83:2232 (m), 1982/83:2233 (fp)och 1982/83:2234 (c). Yrkandena i dessa motioner om avslag på propositionentillstyrks. Följer utskottets förslag blir vidare mofion 1982/83:2235(s) samt mofionerna 1982/83:2237 (s) och 1982/83:2238 (s) i aktuella delartillgodosedda i allt väsentligt. De i motion 1982/83:2236 (vpk) framfördaförslagen rörande bryggeribranschen bygger på föreställningen att det ärönskvärt med ett ökat statligt engagemang i branschen. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet motionen. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande statens engagemangi bryggeriindustrin att a) medbifall till motion 1982/83:2232 yrkande 1, motion 1982/83:2233 yrkande 1 och mofion 1982/83:2234 yrkande 1 avslår proposition 1982/83:92, b) med anledningav motion 1982/83:2232 yrkandena 2 och 3, mofion 1982/83:2233 yrkande 2, motion1982/83:2234 yrkandena 2 och 3, motion 1982/83:2235, motion 1982/83:2237 iifrågavarande del och motion 1982/83:2238 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om riktlinjer för en ny statligbryggeripolitik, c) avslår mofion1982/83:2236. Driften av AB Bryggerier (mom. 3) (), StaffanBurenstam (), (), Per (), (), () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 8 med "Utskottet vill" och slutar på s. 9med "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i likhet med motionärerna fästauppmärksamheten på att ett företag med Prippskoncernens marknadsdominans ochstarka finansiella ställning temporärt kan använda exempelvis en hårdpriskonkurrens för att slå ut konkurrerande bryggerier från marknaden. Detförslag till riktlinjer för omstrukturering av bryggeriindustrin som utskottetnu redovisar medför dock minskade risker härför. Motionsyrkandet får därigenomanses tillgodosett och bör ej föranleda något ytterligare uttalande frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker följaktligen motion 1982/83:2238 (s) iförevarande del. NU1982/83:40 14 Arbetsmarknadsutskottetsyttrande /83:5 y över proposition 1982/83:92 om bryggeribranschensfortsatta utveckling jämte motioner har berettarbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1982/83:92 ombryggeribranschens fortsatta utveckling jämte de med anledning av propositionenväckta motionerna 1982/ 83:2232-2239. Den svenska maltdryckskonsumtionenhar minskat kraftigt . Den avgörande orsaken tilldenna utveckling är att konsum-fionen av öl av klass Il-typ drastiskt sjönkefter mellanölsförbudet . Läskedryckskonsumtionen har däremot varitrelativt jämn . Den svenska malt- och läskedryckskonsumtionen täcks tillstörsta delen genom inhemsk produktion. En växande andel har dock på senare tidkommit att tillgodoses genom import. Antalet tillverkningsenheter inom malt- ochläskedrycksindustrin har minskat kraftigt. Antalet anställda i branschen harmer än halverats . Utvecklingen redovisas i följandetabell. Antal anställda och tillverkningsenheter inom malt- ochläskedrycks-industrin Lagrade maltdrycker tillverkas f.n. i 16 anläggningar, varav fem tillhör Prippskoncernen, två Wårby Bryggerier,tre Till-bryggerierna samt två bryggerier. Härtill kommer fyramindre bryggerier. Prippskoncernen har en mycket dominerande ställning på densvenska marknaden och svarade för av den svenska maltdrycksförsäljningen. Läskedryckstillverkning sker vid flertalet avanläggningarna för maltdryckstillverkning. Dessutom finns ca 20 anläggningarför enbart läske- NU1982/83:40 (AU 1982/83:5 y) 15 dryckstillverkning, de flesta med en relativt begränsadproduktionsvolym. Kännetecknande för branschen är en betydandeöverkapacitet. Produktionskapaciteten måste därför reduceras ytterligare, ochav propositionen framgår att bryggerier lagts ned ellerkommer att läggas ned i , , , , och . I sammanhanget kan nämnas att även mälterikapaciteten f.n. är överdimensionerad. finns ett av helägt mälteri och ettmälteri, i , med som delägare. Som har nämnts har Prippskoncernen en dominerandeställning inom den svenska malt- och läskedrycksindustrin. Staten trädde in somägare i AB Bryggerier med en ägarandel av . , dåBryggeriinvest AB bildades, ökades den statliga ägarandelen till 75 %.Resterande av aktierna ägs numera av . Mellan de båda bolagen har förts förhandlingar som syftattill att åtgärda den stora överkapacitet som trots vidtagna åtgärder finnsi branschen. a. har konstaterats att betydande kostnadsbesparingar kangöras genom att utnyttja stordriftsfördelar i både produktions- ochdistributionsleden. En viktig utgångspunkt har också varit att utformaförslagen så att en konkurrenssituation bevaras för att garantera fortsattvitalitet i branschen. I propositionen framhålls attrisken är överhängande för att en okontrollerad utslagning av bryggerier kankomma att ske om inga åtgärder vidtas. En sådan utveckling skulle inte stå iöverensstämmelse med beslut att den nödvändiga omstruktureringen avbryggeribranschen skall ske i för samhället acceptabla former. Det är mot dennabakgrund angeläget att förutsättningar skapas för en konkurrenskraftig svenskbryggerinäring. Propositionens förslag - som ansluter till denhandlingsplan Brygginvest och gemensamt lagt fram - innebär följande. Huvudparten av de svenska bryggerierna förs samman underett bolag. Detta bolag skall sedan inom ramen för en sammanhållen produktions-och distributionsstruktur verka för att förutsättningar skapas för en internkonkurrens i marknadsledet mellan de företag som ingår i organisationen.Förslaget anses bl. a. öppna möjligheter att vidareutveckla en starkbryggerikoncern som kan få en position på den internationella marknaden och genaturliga förutsättningar för att långsiktigt trygga sysselsättningen förbranschen i . Det förutsätts att även andra maltbryggerier skall kunnaansluta sig till det nya moderbolaget om de så önskar. För att underlätta den nödvändiga omstruktureringen inombryggeribranschen föreslås att en särskild stiftelse bildas. Denna bör enligtförslaget tillföras medel som kan tas i anspråk för att underlätta attalternativ sysselsättning skapas vid berörda orter och företag. NU1982/83:40 (AU 1982/83:5 y) 16 ändamål finns i form av fonderade vinstmedel hosBrygginvest. I propositionen föreslås att 30 milj. kr. av dessa medel skallavskiljas från Brygginvest och överföras till den särskilda stiftelsen isamband med samgåendet mellan . Det framhålls i propositionen att anpassningen avkapaciteten till efterfrågan inom branschen måste ske på ett sätt som ärsocialt acceptabelt. Det nya moderbolaget förutsätts därvid även haett betydande ansvar för de sysselsättningsmässiga konsekvenserna av denkommande strukturanpassningen. Stiftelsen och det nya bolaget bör därförgemensamt arbeta för att erforderliga förändringar kan ske på ett planmässigtsätt. Det bör enligt propositionen också ankomma på det nya bolaget att inomden egna organisationen söka skapa annan sysselsättning för den berördapersonalen. Detta bör bl. a. kunna ske inom ramen för den diversifiering avverksamheten som redan påbörjats inom och som torde komma att fortsättainom ramen för den nya bryggerikoncernen. Slutligen i detta sammanhang anförsatt stiftelsen å sin sida också skall verka för att underlätta desysselsättningsproblem som kan uppstå vid strukturförändringar inom bryggerierutanför den föreslagna bolagsbildningen. Med anledning av propositionen har väckts åtta motioner. I motionerna 2232 av m. fl. (m),2233 av () och () och 2234 av . (c) yrkas avslag på propositionens förslag. I motion 2232 föreslås istället en avveckling av Brygginvests verksamhet och en försäljning av statensaktieinnehav i . Motionärerna avvisar också förslaget om den särskildastiftelsen. De problem på arbetsmarknaden som uppstår bör lösas med dearbetsmarknads- och regionalpolitiska medel som står till buds. I mofion 2233begärs att ett konkurrensalternativ skapas, där de nu fristående bryggeriernages bättre förutsättningar. Slutligen förs i motion 2234 fram krav på delsriktlinjer för en privatisering av , dels en tryggad differentieradföretagsstruktur inom bryggeribranschen. m. fl. (s) framhåller i motion 2238 bl. a.att konkurrensen inom branschen måste finnas kvar och att bör skötasefter sunda företagsekonomiska principer. Enligt motionärerna är det intevälmotiverat att sträva efter att inordna de fristående bryggerierna under ettgemensamt bolag. Åven i motion 2235 av m. fl. (s) påtalasvikten av en sund konkurrens inom näringen. Motionärerna pekar bl. a. påTillbryggeriernas betydelse för sysselsättningen i kommun ochframhåller att de mindre bryggerierna bör bevaras. En total nedläggning av demindre bryggerierna skulle enligt motionen f. ö. inte ens minska överkapacitetentill hälften. En neddragning bör därför huvudsakligen ske inom . NU1982/83:40 (AU 1982/83:5 y) 17 m. fl. (vpk) anser imotion 2236 att det är tveksamt med ett fortsatt samarbete inom branschenmellan staten och AB . I vart fall anser man att det samarbetet inte fårmedverka till att fler bryggerier slås ut. a. talar regional- ochsysselsättningspolitiska skäl för att de mindre bryggerierna inte skall slåsut. Motionärerna pekar även på att större hänsyn bör tas till den regionalaförsörjningen av branschens produkter. I motionerna 2237 av m. fl. (s) och 2239 avOlle Östrand m. fl. (s) yrkas bl. a. att i skalltillförsäkras en rimlig andel av maltleveranserna. I sammanhanget framhållsdetta företags betydelse för sysselsättningen i . I motion2237 anförs även att målsättningen bör vara en fortsatt fri konkurrens mellanoberoende bryggeriföretag. Den svenska bryggerinäringen harsedan flera år haft en betydande överkapacitet. Trots nedläggningar ellersammanslagningar av bryggerier med stora personalinskränkningar som följd, kvarstårproblemen. En fortsatt anpassning av produktionskapaciteten till befintligefterfrågan anses därför vara nödvändig. Det är mot denna bakgrund förslaget i proposifionen skallses om dels ett gemensamt bolag för huvudparten av de svenska bryggerierna, delsen särskild stiftelse för att underlätta att alternativ sysselsättning skapasvid berörda orter och företag. Förslaget har, som framgår av motionsreferatenovan, fått ett blandat mottagande. Det är arbetsmarknadsutskottets uppgift att i dettasammanhang ta upp frågan om de sysselsättnings- och regionalpolitiskakonsekvenserna av en fortsatt omstrukturering inom bryggeribranschen. Utskottetavstår följaktligen från att ta ställning i huvudfrågan, nämligen om detföreslagna gemensamma bolaget bör komma till stånd. Av avgörande betydelse utifrån de aspekterarbetsmarknadsutskottet har att beakta är därvid huruvida eventuellaförändringar i sysselsättningen sker i större kommuner med ett väldifferentierat näringsliv eller i mindre kommuner med begränsade möjlighetertill alternativ sysselsättning. Som framgår av propositionen har beslut redanfattats om nedläggning av bryggerierna i t. ex. och . Dessakommuner tillhör sedan lång fid de mest problemfyllda kommunerna i riket. Deingår mot denna bakgrund i stödområde, i stödområde A och istödområde B. Utifrån strikt sysselsättnings- och regionalpolitiskautgångspunkter skulle utskottet därför ha förordat att andra bryggerier än dehär nämnda hade valts ut för nedläggning. Detta synsätt gäller självfallet ävenför övriga kommuner med stora problem på arbetsmarknaden som kan bli aktuella isammanhanget. är arbetsmarknadsutskottet medvetet om att även andraargument måste vägas in i sammanhanget. NU1982/83:40 (AU 1982/83:5 y) 18 Utskottet vill med hänvisning tillvad som ovan sagts ansluta sig till vad som anförs i vissa mofioner ombetydelsen av att sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl bör vägas inunder det fortsatta arbetet med en strukturell anpassning inombryggerinäringen. Som framhålls i propositionen är det viktigt attanpassningen sker på ett sätt som är socialt acceptabelt. Den föreslagnastiftelsen bör - om den kommer till stånd - få betydelse när det gäller attskapa alternativ sysselsättning för den personal som berörs. Förslaget häromtillstyrks därför av utskottet. Slutligen vill utskottet stryka under vad somanförs i propositionen om det föreslagna moderbolagets ansvar för de sysselsättningsmässigakonsekvenserna av den kommande strukturanpassningen. Närvarande: (), (), AndersHögmark (m), (), (), (), GustavPersson (s), (), (), (), BörjeHörnlund (c), (), (), () ochAlexander Chrisopoulos (vpk). (), (), (), (), (), BörjeHörnlund (c) och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 4 börjar "Den svenska" och på s. 5 slutar "kommandestrukturanpassningen" bort ha följande lydelse: Den svenska bryggerinäringen har f. n. en betydandeöverkapacitet. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att initiativ tas för attkomma till rätta med problemen. Det förslag som föreligger i propositionen ombl. a. ett nytt gemensamt bolag för huvudparten av de svenska bryggeriernainger emellertid mycket starka betänkligheter. Det finns en uppenbar risk föratt regeringens förslag - om det genomförs - bl. a. för med sig att konkurrens-situafioneninom näringen ytterligare försämras och för att de friståendebryggerierna slås ut. Förslaget skulle följaktligen - utöver denäringspolitiska - även få allvarliga sysselsättnings- och regionalpolitiskakonsekvenser. I motioner från moderata samlingspartiet (2232), (2234) och (2233) har därför yrkats avslag på propositionen. I demotionerna har anvisats andra vägar som ger bättre förutsättningar förbranschens utveckling och därmed också för sysselsättningen. NU1982/83:40 (AU 1982/83:5 y) 19 mot bakgrund av det anförda - avslås. utgår slutligen ifrån även attsysselsättnings- och regionalpolitiska aspekter vägs in i samband med kommandebeslut om neddragning av bryggerikapaciteten. (vpk) anför: Det förslag om den svenska bryggeribranschens fortsattautveckling som regeringen lagt fram i proposition 1982/83:92 inger vissabetänkligheter. I vår partimotion 2236 har vi bl. a. framhållit att det ärväsentligt att statens ägarintresse utövas från en självständig position, ochdet faktum att det finns kvar privata storföretagsengagemang i branschen utgörenligt vpk:s mening knappast något skäl att göra en ny bolagsbildning i form avett partnerföretag mellan detta och staten. Ett minimikrav anser vi därförvara, att sådana formationer inte blir redskap för en strävan att slå ut flerlokala bryggerier än vad som redan skett. En koncentration till allt färre enheter inom skilda delarav livsmedelsindustrin medför bestämda försörjnings- och beredskapspolitiskanackdelar. Större hänsyn till den regionala försörjningen med livsmedel ärmotiverad. Denna allmänna princip bör enligt vår mening gälla ävenbryggeriindustrins basvaror och färdiga produkter. Slutligen talar ävenregional- och sysselsättningspolitiska skäl för att inte de mindrebryggerierna skall slås ut. Frågan om det föreslagna nya gemensamma bolagetbehandlas i näringsutskottet. Jag vill hänvisa härtill. NU1982/83:40 20 Skrivelse från ~.............. ....... 3 Utskottet ........................................................................ ....... 3 Regeringsförslagetsbakgrund och innebörd ................. ....... 3 Förslagoch synpunkter i motionerna .............................. ....... 5 Konkurrensförhållandenoch statligt engagemang inom bryggeriindu strin ................................................................................. 6 Driften avAB Bryggerier ...................................... 8 Hemställan .................................................................... ..... 10 Statensengagemang i bryggeriindustrin (m, c, fp) ...... ..... 11 Driften av ABPripps Bryggerier (m, c, fp) ................... ..... 13 yttrande AU 1982/83:5 y ..... 14 mlnab/gotab 1983 75435