bet · G601UbU21 · 1982-12-31 00:00:00 — dels alt den del av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar "Utskottet avstyrkte" och slutar"motion 1982/83: 1373" bort ha följande lydelse; För utskottet förefaller det naturligt att de elever somfär möjlighet att läsa ämnet svenska som främmande språk också erhåller betyg iämnet. bör med bifall till motion 1982/83:1373 som sin mening geregeringen detta till känna. dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14. att beträffande betygi ämnet svenska som främmande språk med bifall till motion 1982/83: 1373 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Kombination av specialintresse och gymnasiala studier(punkt 1, mom. 18) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 17 börjar "Utskottet vill" och slutar "och1982/83: 759" bort ha följande lydelse; Utskottet, som i det föregående just har tillstyrkt regeringensförslag om försöksverksamhet med kombination av specialidrott och studier i hemortskommunensgymnasieskola, anser att det är av intresse att jämsides med denförsöksverksamheten starta ett försök av den arten som skisseras i motion1982/83:967. Detta bör ske mot bakgrund av att verksamheten med kombination avgymnasiala studier och specialidrott i och med regeringens nu aktuella förslagnår en sådan omfattning att det får anses berättigat att även andraspecialintressen än de som hänför sig till idrotten ges möjlighet att utvecklaspå likartade villkor. Utskottet vill i sammanhanget inte minst peka på värdetav att ta vara på många ungdomars 4 1982/83. UbU1982/83:21 50 intresse för en kvalificerad sång- och musikutbildning ochvad som i motion 1982/83:759 sägs orp en vidgad musikutbildning igymnasieskolan. En försöksverksamhet med kombination av specialintresse börenligt uiskottels mening komma till stånd redan till nästa läsår med en ram om150 intägningsplatser och pä villkor som är likartade med dem som avses gällaför verksamheten med kombination av specialidrott och studier vid hemortensgymnasieskola. Utskottet föreslär alt med bifall till motionerna 1982/83:759 och 1982/83: 967 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört om försöksverksamhet med kombination av specialintresse,t. ex. musik, och studier vid hemortens gymnasieskola. (/(7.S att utskottets hemställan under.18 bort ha följandelydelse; 18. all beträifandeförsöksverksamhet med kombination av specialintresse och studier med bifalltill motionerna 1982/ 83: 759 och 1982/83; 967 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, SJälvstudietimmar (punkt I, mom. 22) (), Per (). (), (). () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar"Utskottet anser" och på s. 19 slutar "varit lärarlös" bortha följande lydelse; Av statsfinansiella skäl anser sig utskottet inte kunnaförorda ett avskaffande av självstudietimmarna med verkan fr. o.m. budgetåret1983/84. Statsrådet har i svar på en fräga(1982/ 83: 236) i kammaren meddelat att arbetet med att finna entillfredsställande lösning pä frågan om självstudietimmarna kommer att ges högprioritet i beredningen av budgetproposition (RD 1982/83:70 s. ).Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att möjligheten att lägga ut ettbegränsat antal självstudietimmar pä vissa gymnasielinjer var motiverad avbesparingsskäl. Utskottet vill i sammanhanget även erinra omatt.regeringen genom beslut uppdragit ål SÖ att utifrånhittills vunna erfarenheter av den friare resursanvändningen i gymnasieskolanoch till hjälp för skolornas planering inför /84 komplettera detpreliminära service- och informationsmaterial om friare resursanvändning ochsjälvstudier i gymnasieskolan som SÖ har utarbetat pä uppdrag avregeringen. Materialet borde innehålla konkreta exempel.på lokala lösningaroch modeller som kan bevara så många lektioner som möjligt lärarledda utan atthjälpen till elever med svårigheter försvagas, Uppdraget skulle genomföras såatt materialet kunde vara gymnasieskolorna till hända . UbU1982/83:21 51 Självstudietimmar (punkt 1, mom. 22) dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 18 börjar "Utskottet anser" och på s. 19 slutar"yrkande I" bort ha följande lydelse: Utskottet anser sig av statsfinansiella skäl inte kunnaförorda ett avskaffande av självstudietimmar med verkan fr. o. m. budgetåret1983/84. Enligt vad utskottet har inhämtat har regeringenföranstaltat om åtgärder inför /84 för att göra det möjligt attbevara så många lektioner som möjligt lärarledda utan att hjälpen till elevermed svårigheter försvagas. Beträffande det därpå följande läsåret anserutskottet att regeringen bör förelägga förslag med den innebörden attsjälvstudietimmarna helt försvinner. Detta bör med bifall tillmotion 1982/ 83:967 yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. att beträffandeavskaffande av självstudietimmar med bifall till motion 1982/83:967 yrkande 7samt med anledning av motionerna 1982/83: 1391 i denna del och 1982/83:2152yrkande I som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Självstudietimmar (punkt 1, mom. 22) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 18 börjar "Utskottet anser" och pä s. 19 slutar"yrkande I" bort ha följande lydelse; beslut om självstudietimmar harlett till omfattande protester runt om i landet. Enligt utskottets uppfattningdrabbar beslutet att reducera antalet lärariedda lektioner i första hand eleverfrän studieovana miljöer. Utskottet kan heller inte se att det pedagogiskt främjarsjälvständigt arbete och kritiskt tänkande. Utskottet ansluter sig tillförslaget i motion 1982/83; 1391 i denna del att anordningen med självstudietimmaravvecklas fr.o. m. /84. bör således som sin mening geregeringen detta till känna. dels att utskottels hemställan under 22 bort ha följandelydelse; 22. att beträffandeavskaffande av självstudietimmar med bifall till motion 1982/83: 1391 i dennadel och med anledning av motionerna 1982/83:967 yrkande 7 och 1982/83:2152yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. UbU1982/83:21 52 Datautbildning (punkt 1, mom. 29) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 21 börjar "Utskottet har" och på s. 22 slutar"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet har erfarit att en rad åtgärder har vidtagitsoch ytteriigare åtgärder planeras i syfte att främja utbildningen pådataområdet. Det är med tillfredsställelse utskottet noterar detta. Utskottetansluter sig emellertid till den uppfattning som kommer till uttryck i motion1982/83: 1674 att ett samlat program utarbetas, vari klart framgår attutbildning i datalära skall förenas med insikter och medvetenhet omkonsekvenserna för individ och samhälle av datateknikens användning. Riksdagenbör med bifall till motion 1982/83: 1674 yrkandena 3 och 4 samt med anledningav motion 1982/83; 1904 i denna del som sin mening ge regeringen detta tillkänna. dels att utskottels hemställan under 29 bort ha följandelydelse: 29. att beträffandeutbildning pä dataområdet med bifall till motion 1982/83: 1674 yrkandena 3 och4 och med anledning av motion 1982/83; 1904 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Statlig tillsyn över (punkt 1,mom. () och () anser dels alt den del av utskottetsyttrande som på s. 23 börjar "Då det" och slutar "utskottetmolionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är verksamheten vid samskolaså värdefull att som sin mening bör uttala aii skolan också ifortsättningen bör stå under statlig tillsyn. Utskottet föreslär att riksdagenmed bifall till yrkande 22 i motion 1982/83:948 som sin mening ger regeringendetta till känna. dels alt utskottets hemställan under 33 bort ha följandelydelse: 33. att beträffandestatlig tillsyn över med bifall till motion 1982/83:948 yrkande22 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Japanska och arabiska såsom C-språk (punkt J,mom. () och () anser dels all den del av utskottetsyttrande som på s. 24 börjar "Av vad" och slutar "yrkande18" bort ha följande lydelse: Utskottet är av den uppfattningen att det är viktigt attde språk som i ökande omfattning används vid internationella kontakter avskilda slag i så UbU1982/83:21 53 stor utsträckning som möjligt kan studeras redan på gymnasieskolnivå.Utskottet har erfarit att SÖ i ett yttrande till regeringen har tillstyrkt ettförslag om försöksverksamhet med arabiska som C-språk. Utskottet, som finnerden i motionen aktualiserade frågan angelägen, anser alt med bifalltill motion 1982/83:948 yrkande 18 som sin mening bör uttala att åtgärder skallvidtas för att göra japanska och arabiska till C-spräk i gymnasieskolan. dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följandelydelse; 39. att beträffandejapanska och arabiska som C-språk med bifall till motion 1982/83:948 yrkande 18som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Nytt system för lärlingsutbildning (punkt 1, mom. 41) Per , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 25 börjar "Den allra" och slutar "avstyrkermotionen" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det nu ärangeläget att söka skapa ett nytt system för yrkesutbildning som har formen avett lärlingssystem. Systemet bör innehålla yrkesutbildning som fyller såväl deenskilda ungdomarnas som arbetsgivarnas krav på ändamålsenliga ochframtidsinriktade kunskaper. Bl.a. följande principer bör kunna ligga till grundför det nya systemet. Utbildningstiden bör kunna variera mellan ett och fyraår. bör lön utgå, som vid utbildningens början utgörexempelvis av en reguljär, avtalsenlig lön och under utbildningstidensuccessivt ökar. Särskilda utbildningsplaner bör upprättas för varje särskildyrkesgren med individuell avvägning mellan praktisk och teoretisk utbildning.Andelen teoretisk utbildning bör kunna variera inom ett brett register.Utbildningsplanen upprättas i samarbete mellan skolstyrelserna och berördaarbetsmarknadsparter i ett lokalt läriingsråd som kan vara en utvecklad form avde nuvarande planeringsräden (SSA-räden). Utskottet, som i övrigt hänvisar tillmotion 1982/83; 328, anser att regeringen omgående bör överväga den närmareutformningen av systemet och förelägga ett förslagsom innebär att det av utskottet utformade systemet blir dendominerande formen för ungdomars introduktion på arbetsmarknaden. Vad utskottethär har anfört om ett nytt system för läriingsutbildning bör medbifall till motion 1982/83; 328 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följandelydelse: 41. attriksdagen beträffande ett nytt system för lärlingsutbildning med bifall tillmotion 1982/83: 328 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört. UbU1982/83:21 54 Lönebidragssystem för lärlingsutbildningen m. (punkt 1, mom. 43) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 26 börjar "Av vad" och slutar "yrkande19" bort ha följande lydelse: Utskottet har redan i det föregående erinrat om att SÖ hari uppdrag att lämna en samlad utvärdering avförsöksverksamheten med gymnasial läriingsutbildning. Enligt utskottetsuppfattning bör utvärderingen inte hindra att åtgärder vidtas för alt undanröjade svårigheter som uppenbariigen föreligger för att lärlingsutbildningen skallfä önskad omfattning. Utskottet - liksom föredragande statsrådet - utgår fränatt gymnasial lärlingsutbildning kommer all finnas även efter den ,till vilken tidpunkt den pågående försöksverksamheten, enligt vad utskottet idet föregående har tillstyrkt, kommer att pågå. En väg att stimulerasmåföretagare att anställa läriingar är att införa en form av lönebidragssystemenligt förslag i motionerna 1982/83:967, 1982/83: 1116 och 1982/83:2272. Deförslag till ändring av gällande bestämmelser som föredragande statsrådetaviserar i proposition 1982/83: 100 (s. 327) får inte innebära en begränsningav skolstyrelsernas möjligheter att snabbt och smidigt anordnalärlingsutbildning. Vad utskottet nu har anfört om åtgärder för att främja dengymnasiala lärlingsutbildningen bör med bifall till motionerna1982/83:967 yrkande 10, 1982/83:1116 och 1982/ 83:2272 yrkande 19 och medanledning av motionerna 1982/83:964. 1982/ 83: 1642 och 1982/83; 1875 som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följandelydelse: 43. att beträffande vissaåtgärder för att främja gymnasial lärlingsutbildning med bifall till motionerna1982/83:967 yrkande 10, 1982/83; 1116 och 1982/83:2272 yrkande 19 och med anledningav motionerna 1982/83:964, 1982/83: 1642 och 1982/83: 1875 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört. Förändringar i systemet med gymnasiallärlingsutbildning (punkt 1, mom. 43) Under förutsättning av bifall till reservation 14 Per , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 26 börjar "Enligt ulskollels" och slutar "yrkande 19"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör, såsom framhållits, ettnytt lärlings-syslem introduceras. Inom ramen för detta system ordnasersättningsfrågor och sociala frägor pä ett sätt som undviker de svårighetersom i fråga om dagens system påtalas i motionerna 1982/83:964, 1982/83:967yrkande K). 1982/83:1116. 1982/83:1642, 1982/83: 1875 och 1982/83: 2272 yrkande19. Motionerna avslyrks därför. UbU 1982/83:21 55 17.Utökning av företagsförlagd utbildning (punkt 1, mom. 45) Underförutsättning av bifall till reservation 14 Per , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar"I proposition" och slutar "och 1982/83: 1387" bort haföljande lydelse: Ocksådessa frågor har nära samband med det förslag till nytt lärlingssystem somutskottet i det föregående har uttalat sig för. En grundläggande utgångspunktför detta system är just att vidga den företagsanknutna utbildningen.Motionerna 1982/83:966 och 1982/83; 1387 är därmed tillgodosedda. 18.Förändringar av gymnasieskolan och statsbidragssystemet (punkt 1, mom. 47 och48) KerstinGöthberg (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.27 börjar "Utskottet har" och slutar "denna del" bort haföljande lydelse; mening bör beredningsarbetet inriktas på en successiv reformering avgymnasieskolan enligt de riktlinjer som anges i motion 1982/83:948.Förändringen av gymnasieskolan bör sålunda ta sikte på att i högre grad anpassagymnasieskolan till eleveraas varierande behov vad gäller inriktning, innehåll,arbetssätt, arbetsformer och lokalisering med bl. a. en högre grad avanknytning till samhälle och arbetsliv. Detta innebär bl. a. att man böråstadkomma ett förbättrat samspel mellan utbildning och arbetsliv. Ett förstasteg bör därvid vara att införa s.k. yo-vecka pä alla teoretiska linjer.Utskottet, som tillstyrker yrkandena 14, 15 och 16 i motion 1982/83:948,föreslår att som sin mening ger regeringen det anförda till känna.Riksdagen bör därjämte avslå motionerna 1982/ 83: 1374 och 1982/83:2130 yrkandeI. dels att den del av utskottets yttrande som på s.27 börjar "Statskontoret har" och slutar "denna del" bortha följande lydelse; Utskottetanser i likhet med motionärerna att en parlamentarisk utredning tillsätts meduppgift att lägga fram förslag till nytt statsbidragssystem för gymnasieskolan.Som riktlinje för utredningsarbetet bör gälla att den centrala detaljstyrningenminskar och att utrymmet ökar för lokala bedömningar av hur resurserna börkunna användas. Elever, föräldrar, personal och förtroendevalda politiker börges möjlighet att fä den överblick av skolans totala resurser som är nödvändigför att de skall kunna ta ett aktivt ansvar för resursernas fördelning ochanvändning. föreslås med bifall till motion 1982/83:948 yrkande 1 idenna del som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet har anfört omett nytt statsbidragssystem. UbU1982/83:21 5(> dels alt utskottets hemställan under 47 och 48 bort haföljande lydelse: 47. att beträffandeförändringar av gymnasieskolan m. m. med bifall till motion 1982/83:948yrkandena 14, 15 och 16 och med avslag på motionerna 1982/83:1374 och1982/83:2130 yrkande 1 i denna del som sin meiiing ger regeringen till kännavad utskottet har anfört, 48. att beträffande ett nyttstatsbidragssystem för gymnasieskolan med bifall till motion 1982/83:948yrkande I i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört, Anslagsberäkningen (punkt 1, mom. 57) Under förutsättning av bifall tillreservation 10 (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 30 börjar "Utskottet, som" och slutar"." bort ha följande lydelse: Utskottet, som i det föregående har tillstyrkt förslagetatt fr. o. m. /84 avveckla verksamheten med självsludietimmar,anser att med bifall till motion 1982/83: 1391 i denna del och medanledning av motion 1982/83:967 yrkande 8 under förevarande anslag bör anvisa70 milj. kr. utöver det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet. I övrigt harutskottet inget att erinra mot den i proposition 1982/83: 100 angivna anslagsberäkningen.Riksdagen föreslås med hänvisning till det anförda till Bidrag till driften avgymnasieskolor anvisa ett förslagsanslag av , . dels att utskottets hemställan under 57 bort ha följandelydelse; 57. att till Bidrag tilldriften av gymnasieskolor med bifall till motion 1982/83; 1391 i denna del ochmed anledning av proposition 1982/83: 100 och motion 1982/83:967 yrkande 8 /84 anvisar ett förslagsanslag av . Anslagsberäkningen (punkt 1, mom. 57) (/(7v att den del av utskottelsyttrande som på s. 30 börjar "Utskottet, som" och slutar"." bort ha följande lydelse: SÖ har i sin anslagsframställning för budgetåret 1983/84bl.a. pekat på .iti den fyraåriga tekniska linjen har kommit att drabbassärskilt hårt av besparingarna pä gymnasieskolans område. Del gäller särskiltdet Ijärde iiiet. Mot bakgrund härav finner utskottet skäl att tillstyrkamotion 1982/ 83:967 \ikaiide8 om en ökning avförevarande anslag med 5 milj. kr. utövci det av legeringen föreslagnabeloppet. I övrigt har utskottet inget UbU1982/83:21 57 att erinra mot regeringens medelsberäkning. Med hänvisningtill del anförda föreslås med bifall fill motion 1982/83:967 yrkande8 och med anledning av proposition 1982/83: 100 och motion 1982/83: 1391 i dennadel till Bidrag till driften av gymnasieskolor för /84 anvisaett förslagsanslag av . dels att utskottets hemställan under 57 bort ha följandelydelse: 57. att till Bidrag tilldriften av gymnasieskolor med bifall till motion 1982/83:967 yrkande 8 och medanledning av proposition 1982/83: 100 och motion 1982/83; 1391 i denna del /84 anvisar ett förslagsanslag av . Åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar (punkt 8,mom. (), Per (), (), (), (). ()och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 38 börjar "Utskottet ansluter" och på s. 41 slutar"till känna" bort ha följande lydelse; SÖ har i sin utvärderingsrapport omyrkesinlro-duktionens omfattning, utformning m.m. /81 redovisat följandehuvudintryck: - Yrkesintroduktionen uppfattas som ett betydelsefulltkomplement till övriga alternativ för ungdomarna. Yrkesintroduktionens oväntade stora omfattning i mänga kommuneroch totalt i riket visar att åtgärden som sådan har anpassats till rådandeförutsättningar och behov. Möjligheterna till anställning varierar kraftigt ochföljer den lokala arbetsmarknadssituationen. Uppskattningsvis får en tredjedelav ungdomarna någon form av anställning i anslutning till yrkesintroduktionen. Ett förhållandevis stort antal ungdomar skaffar sigerfarenheter och kvalifikationer för fortsatta studier. Uppskattningsvis är dengrupp som söker utbildning i anslutning till yrkesintroduktionen lika stor somden som får anställning. Under /81 deltog ca9500 elever i yrkesintroduktion, under /82 ca 16000. Hittillsberäknas sammanlagt ca 30000 ungdomar ha deltagit i yrkesintroduktionen.Utskottet nöterar all yrkesintroduktionen både i fråga om omfattning ochbetydelse har överträffat varje prognos. Skälet härtill är eniigt utskottetsuppfattning att yrkesintroduktionen erbjuder praktiska, anpassningsbara ochväl fungerande möjligheter för kommunerna att erbjuda ungdom utbildning elleratt öppna vägar till anställning. Som ett komplement till yrkesintroduktionen införde denföregående regeringen ungdomsplatser för ungdomar som blir det åranställning sker och som ännu inte fyllt . Vid vårterminens slut hadeca 6900 ungdomar anvisats ungdomsplatser. UbU1982/83:21 58 Regeringen uppdrog ät SÖ att föreden utvärdera och redovisa erfarenheterna av bl. a.yrkesintroduktion och ungdomsplatser. Enligt utskottets uppfattning finns det inte skäl att nuinföra ett nytt, arbetsmarknadskänsligt åtgärdssystem. Det av regeringenförordade systemet bygger på ett förslag som SÖ har skisserat i sinanslagsframställning då det fanns en mycket begränsaderfarenhet av ungdomsplatserna och kombinationen av skilda åtgärder.Nyssnämnda utvärdering av den pågående verksamheten meduppföljningsätgärder bör kunna ge vägledning i en rad frågor som måste varabesvarade, innan större förändringar vidtas. Det nuvarande systemet medyrkesintroduktion under det är eleven fyller innebäratt ungdomarna inte behöver ställas inför situationen att välja mellan enerbjuden plats i gymnasieskolan och en ungdomsplats med lön. Detta ärytterligare ett skäl för att bibehålla yrkesintroduktionen som ett inslag i detkommunala uppföljningsansvaret. gjorda erfarenheter visar nämligen attdet är mycket svårt att få ungdom som erhållit lön , att inseatt det är en god investering att skaffa sig utbildning fastän man då inteerhåller lön. En annan viktig fräga är huruvida erbjudandet om ungdomsplatsmed anställning åt vissa ungdomar negativt påverkar arbetsmarknadssituationenför dem som väljer att fullfölja sin yrkesutbildning i gymnasieskolan.Utskottet vill slutligen peka på att det inte är övertygande visat att det ärmöjligt att lägga upp ett tvåårigt program för varje individ enligt förslaget iproposition 1982/83:100 och att tillgången pä ungdomsplatser under nästa årkommer att vara av den omfattning som har beräk- . näts i propositionen. Utskottet delar regeringens uppfattning att detövergripande målet för uppföljningsåtgärderna måste vara att bereda allaungdomar plats i gymnasieskolan. Med hänvisning härtill förordar utskottet attyrkesintroduktion med bibehållet statsbidrag bör finnas kvar och erbjudasungdomar som närmast efter avslutad grundskola inte har gått vidaretill gymnasieskolan eller har lyckats skaffa sig reguljärt arbete. Som ettkomplement till yrkesintroduktionen bör liksom kunna erbjudas ungdomsplatserför de ungdomar som efter varken har ett arbeteeller genomgår reguljär utbildning. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att krav påatt ha tecknat kollektivavtal inte bör ställas på den arbetsgivare somtillhandahäller ungdomsplats för vilken statsbidrag väntas utgå. En föreskriftom alt skolstyrelsen i fall där arbetsgivaren inte är kollektivavtalsbundenbör inhämta yttrande från arbetstagarorganisation får inte innebära attskolstyrelsen avhänder sig skyldigheten att fatta det slutgiltiga beslutet. När det gäller uppföljningsprogram om sex veckorkonstaterar utskottet att den föreslagna anordningen i mycket påminner om det nuvarandeintroduklionsprogrammet . Utskottet, som finner att en möjlighettill sex veckors uppföljningsprogram väl kan fylla en funktion inom del systemsom utskottet har förordat, har inget att erinra mot vad UbU1982/83:21 59 som i proposition 1982/83: 100 sägs om ifrågavarandeanordnings längd och benämning. Med hänvisning till det i det föregående angivna målet atterbjuda ungdomarna en reguljär utbildning vill utskottet avvisa den föreslagnamöjHgheten för kommun att låta annat organ än skolan administrera uppföljningsåtgärderna.Utskottet delar uppfattningen som framförs i motion 1982/83:948 attverksamheten bör ligga direkt under skolstyrelsens och den lokalaskolledningens ansvar.' Utskottet föreslår att med anledning avproposition 1982/ 83: 100 saml motionerna 1982/83:581 yrkande 10 i denna del,1982/83:948 yrkande 20, 1982/83; 1900 yrkande I i denna del och yrkandena 2 och3.