bet · G601SfU13 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:13 om upphävande av beslutet om karensdagar, m. m. (prop.1982/83:55 delvis) Proposition 1982/83:55 omupphävande av beslutet om karensdagar, m. m. har remitterats till utskottetsåvitt avser förslag om o Återställande av de ursprungligagrunderna för beräkning av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring (bil.1, ). o Ändring av tidigareriksdagsbeslut om karensdagar m. m. inom sjukförsäkringen (bil. 1,). 3, ). 1 förslaget om ändring av tidigareriksdagsbeslut om karensdagar m. m. inom sjukförsäkringen återfinns ävenförslag om ändrade procentsatser för sjukförsäkringsavgiften,folkpensionsavgiften och arbetsmarknadsavgiften. Förslaget såvitt avserarbetsmarknadsavgiften behandlas i utskottets betänkande SfU 1982/83:9. I det förevarande betänkandet behandlas - förutomproposition / 83:55 i ovan angivna delar - partimotioner från moderatasamlingspartiet, och samt tio motioner från denallmänna motionstiden under /82. Regeringen har i proposition1982/83:55 bil. 1 () föreslagit att dels godkänna vad som anförts i propositionen om återgångtill tidigare beräkningsgrunder för basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring, delsantaga de i propositionen framlagda förslagen till 1. lag omtilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m. m., 2. lag om ändringi lagen (1982:368) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. lag om ändringi lagen (1982:369) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 4. lag omupphävande av lagen (1982:370) om ändring i lagen (1956:293) om ersättning åtsmittbärare, dels till Folkpensioner på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /83 under femte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av , dels tillBidrag till sjukförsäkringen på tilläggsbudget I till statsbudgeten 1 1982/83. SfU1982/83:13 2 för /83 under femte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av . Vidare har regeringen i bil. 3 ()föreslagit att anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändringi studiestödslagen (1973:349), 2. lag omtilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel.Författningsförslagen finns intagna i bil. 1 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen I motion 1982/83:108 (motivering i99) av m. fl. (m) hemställs att avslår proposition1982/83:55 bilaga 1. , såvitt avser punkterna 1,Återställande av de ursprungliga grunderna för beräkning av basbeloppet enligtlagen om allmän försäkring, 2, Ändring av tidigare riksdagsbeslut omkarensdagar m. m. inom sjukförsäkringen och att avslår proposition1982/83:55 bilaga 3, . I motion 1982/83:119 (motivering i 112) av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) hemställs att beslutar: Beträffande socialaåtgärder 1. attavslå regeringens förslag till a. lag om ändring i lagen (1982:368) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, b. lag om ändring i lagen (1982:369) om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, c. lag om upphävande av lagen (1982:370) om ändring ilagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, 2. att avslåregeringens förslag att till Bidrag till sjukförsäkringen på tilläggsbudget 1till statsbudgeten för /83 under femte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av , 3. att iförhållande tHl regeringens förslag sänka sjukförsäkringsavgiften ochmed höja folkpensionsavgiften, 6. att med avslagpå regeringens förslag om ändrade regler för beräkning av basbeloppet medge attbasbeloppet höjs med . genom särskilt tilläggsbelopp, 7. att hosregeringen begära förslag om höjning av pensionstillskotten den 1 juli1983, 8. att till femte huvudtiteln förslagsanslag Folkpensioneranvisa . på tilläggsbudget 1. I motion 1982/83:121 (motivering i120) av m.fl. (fp) hemställs 1. att avvisar vad i propositionen anförts omåtergång till tidigare beräkningsgrunder för basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring. SfU1982/83:13 3 2. att riksdagenavslår i propositionen framlagt förslag till lag om tilläggsbelopp tillbasbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m. m., 3. att riksdagenavslår förslaget att till Folkpensioner pä tilläggsbudget I till statsbudgetenför /83 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 300milj. 4. att riksdagenavslår förslagen till a. lag om ändring i lagen (1982:368) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, b. lag om ändring i lagen (1982:369) om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, c. lag om upphävande av lagen (1982:370) om ändring ilagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, 5. att avslår förslaget att till Bidrag tillsjukförsäkringen på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 130 milj. 7. att riksdagenavslår förslaget till lag om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning avstudiemedel, 8. att riksdagenantar i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i studiestödslagen(1973:349). Yrkandena i de ovannämndamotionerna, såvitt de innefattar avslag på propositionens förslag om ändring avden i lagen (1981:691) om socialavgifter reglerade arbetsmarknadsavgiften,behandlas i utskottets betänkande SfU 1982/83:9. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /82 1 motion 1981/82:224 av HansPettersson i (s) och () hemställs attriksdagen hos regeringen anhåller om åtgärder som syftar till att läkarintygentill sjukkassorna samt sättet att ifylla desamma, t. ex. datum utskrivet medbokstäver, ändras så att bedrägeririsken minskar. I motion 1981/82:225 av () hemställsatt hos regeringen hemställer om sädana åtgärder att de försäkradeårligen erhåller besked om inarbetad pension från den allmänna försäkringen. I motion 1981/82:265 av m. fl. (vpk) föreslåsatt som sin mening uttalar att en utvärdering och översyn avATP-systemet bör ske med inriktning att ge alla pensionärer en mera likvärdigekonomiskt tryggad ålderdom. I motion 1981/82:666 av () ochBirgitta Rydle (m) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att ATP-rätten för värd av barn som är under tre är i hemmet successivtbör utvidgas till att gälla vård av barn upp till skolåldern och vård av sjuka,gamla eller handikappade som är i ständigt behov av vård och omsorg. SfU1982/83:13 4 I motion 1981/82:943 av GörelBohlin (m) och () hemställs att hos regeringen begärutredning beträffande den form av ekonomisk ersättning som skall utgå vidrehabilitering i olika fall. I motion 1981/82:1274 av () och MartinOlsson (c) hemställs att hos regeringen anhåller om utredning ochförslag om rätt till ersättning vid sjukdom för dem som erhåller KAS och ej ärinplacerade i sjukpenningklass. I motion 1981/82:1286 av () och () hemställs att hos regeringen hemställer om en parlamentariskutredning rörande den framtida tryggheten i juridiskt, försäkringstekniskt ochekonomiskt hänseende för AT-pensionärerna med direktiv bl. a. att skapa ettförstärkt skydd för pensionernas realvärde. I motion 1981/82:1732 av () hemställs attriksdagen hemställer hos regeringen om utredning av möjligheterna att byta utnuvarande system för ersättning till sjukvårdshuvudmännen beträffandehemsjukvård mot ett system med schablonberäknade bidrag. I motion 1981/82:1735 av () och BertilDahlén (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om sjukskrivning för patienter som genomgår sjukvårdandebehandling utomlands. I motion 1981/82:1736 av () och StinaEliasson (c) hemställs att hos regeringen begär utredning om deladeATP-förmåner för makar. Statsministern anför i inledningtill propositionen att ansträngningarna att föra ur den ekonomiskakrisen ofrånkomligen kommer att kräva uppoffringar av medborgarna.Utgångspunkten måste då vara att de bördor som blir nödvändiga för att trygga sysselsättningenoch vårt lands ekonomiska oberoende skall bäras av alla grupper i samhälletoch fördelas efter bärkraft. Detta är en förutsättning för att politiken skallkunna ges den breda folkliga förankring som fordras för att krispolitiken skallkunna krönas med framgång. Han anför vidare att ett viktigt led i strävan attnå social rättvisa är att slå vakt om den sociala tryggheten men att det intefinns utrymme för nya kostnadskrävande reformer på det sociala området. Strävanmåste därför i första hand vara att försvara de trygghetsreformer som börjatraseras . Mot bakgrund av den mycket allvarliga statsfinansiellasituationen är det, anför statsministern vidare, nödvändigt att utgiftsökningarsom föranleds av förslagen i propositionen åtföljs av motsvarandeinkomstförstärkningar. Utgiftsökningarna bör därför finansieras genom enhöjning av rnervärde-skatten och en höjning av arbetsmarknadsavgiften. Finansutskottethar i det till betänkandet (bil. 4) fogade yttrandet FiU SfU1982/83:13 5 1982/83:2 y understrukit att de föreslagna åtgärderna ipropositionen bör! Behovet härav är enligt finansutskottet såangeläget att detta bör komma till uttryck i beslut vad gällerutgiftsökningarna. Förslagen i propositionens olika bilagor bör godkännas,antas eller medel anvisas endast på det uttryckliga villkoret att riksdagenbifaller förslagen om en höjning av mervärdeskatten resp. arbetsgivaravgiftentill arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet delar finansutskottets uppfattning. Deställningstaganden som utskottet gör nedan till olika åtgärder kommer därföratt bli villkorade av att bifaller propositionens förslag om enhöjning av mervärdeskatten. Detta förslag behandlas i skatteutskottetsbetänkande SkU 1982/83:14. Beräkning av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring Basbeloppet inom den allmännaförsäkringen fastställs av regeringen för varje är. Det utgör 15 400 kr.multiplicerat med det tal (jämförelsetal) som anger förhållandet mellan detallmänna prisläget i november året före det som basbeloppet avser och prislägeti . Förändringarna i det allmänna prisläget skall, i enlighet med föreskriftersom meddelas av regeringen, för tid eficr beräknas med bortseendefrån indirekta skatter, tullar och avgifter medan tillägg skall göras försubventioner. Dessutom skall vid beräkningen av jämförelsetalet också bortsesfrån direkt inverkan på prisläget genom ändrade energipriser. Basbeloppetberäknas således med utgångspunkt i förändringarna i nettoprisindex, varviddock som nämnts skall bortses från förändringar i energipriserna. Före beräknades basbeloppet på grundvalav förändringar i konsumentprisindex, dvs. med hänsynstagande fullt ut tillförändringar i det allmänna prisläget. beslut om ändradeberäkningsgrunder fattades i enlighet med förslag i proposition 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten, m. m. och utskottets betänkande SfU 1980/81:14(rskr 1980/81:84). Fram till fastställdes basbeloppet förvarje månad. Basbeloppet ändrades därvid när jämförelsetalet ändrats sedan närmast föregående ändring av basbeloppet gjordes. Riksdagensbeslut om beräkning av basbeloppet årsvis fattades i enlighet med förslag iproposition 1981/82:50 och utskottets betänkande SfU 1981/82:6 (rskr1981/82:85). Basbeloppet för utgör . Enligt deberäkningsgrunder som gällde före skulle basbeloppet fördecember 1982 ha utgjort . Enligt de nuvarande beräkningsgrundernaskulle vid en SfU1982/83:13 6 månadsberäkning basbeloppet för utgjortlikaledes . I reservationer till utskottets betänkanden /81:14 och1981/82:6 motsatte sig utskottets socialdemokratiska ledamöter såvälförändringen av beräkningsgrunderna för basbeloppet som att basbeloppet skulleberäknas för år. I en socialdemokratisk partimotion som väcktes under denallmänna motionstiden vid föregående följdes kritiken upp motförändringarna av basbeloppet. I motionen begärdes att basbeloppet fr. o. m.den 1 januari 1983 skulle beräknas enligt de grunder som gällde före den 1januari 1981, dvs. att basbeloppet skulle bestämmas med utgångspunkt iförändringar i konsumentprisindex. Vidare begärdes, med godtagande av attbasbeloppet även fortsättningsvis skulle bestämmas för år, att basbeloppet förår 1983 skulle räknas upp med ett belopp som var högre än det som följde avnuvarande bestämmelser. Beloppets storlek skulle fastställas efter överläggningarmed företrädare för pensionärernas organisationer. Avsikten med uppräkningenskulle vara att åstadkomma en "förskottshöjning" av basbeloppet, somskulle motverka konsekvenserna för förmånstagarna av att basbeloppetfortsättningsvis beräknades för är i stället för månad. Den föreslagnaåtergången fr. o. m. till tidigare beräkningsmetod förbasbeloppet innebar, framhölls det i motionen, att basbeloppet för är 1984 ochdärefter skulle komma att fastställas genom att det nya basbeloppet räknas uppmed konsumentprisindex. Utskottet (SfU 1981/82:10) avstyrkte bifall till motionen.I en reservation från de socialdemokratiska ledamöterna hemställdes attriksdagen skulle bifalla motionen. Propositionens förslag om en återgång till tidigareberäkningsgrunder för basbeloppet följer förslaget i den förenämnda motionenoch reservationen. Förslaget innebär att de ursprungliga reglerna omvärdesäkring skall införas från och att ändringen slårigenom första gången basbeloppet därefter fastställs, nämligen för är 1984.Något lagförslag föreläggs inte nu eftersom de nya reglerna behövertillämpas först när regeringen bestämmer basbeloppet för år1984. Departementschefen avser att återkomma senare med ett lagförslag ochhemställer nu om godkännande av vad han anfört om en återgång tilltidigare beräkningsgrunder för basbeloppet. Vad härefter gäller det tilläggsbelopp till basbeloppetsom enligt motionen och reservationen skulle utgå fr. o. m. den 1 januari 1983som en kompensation för en årsvis basbeloppsberäkning, föreslås i propositionenbeträffande folk- och tilläggs- och delpensionsförmåner samt arbetsskadelivräntoreller motsvarande ersättningar enligt äldre lagstiftning ett tilläggsbelopp pä300 kr. till basbeloppet fr. o. m. nästa är. För innevarande budgetär medförförslaget om ett tilläggsbelopp en kostnadsökning med 550 milj. kr., varav 300miljoner belastar förslagsanslaget Folkpensioner. Medel härför föresläsanvisade på tilläggsbudget. SfU1982/83:13 7 Såvitt avser de totala kostnadernaför förslaget kan dessa beräknas till ca 2 500 milj. kr. för år.Departementschefen framhåller emellertid i detta sammanhang att kostnaderna förden föreslagna återgången till tidigare beräkningsgrunder för basbeloppet är svåraatt beräkna eftersom de blir beroende av prisutvecklingen. I propositionen tar departementschefen också upp frågan ombasbeloppets påverkan av prisförändringar till följd av devalveringen av densvenska kronan . En förutsättning för att devalveringen skall fåavsedd effekt är, anför han, att olika grupper inte utverkar kompensation förde prisökningar som devalveringen leder till. I denna fråga har företrädarefrån förklarat att pensionärerna är beredda attgöra samma uppoffringar som andra grupper förutsätts göra, nämligen att avståfrån kompensation för den del av prisstegringarna som föranleds avdevalveringen. Företrädare för har också,framhåller departementschefen, vid olika tillfällen förklarat sig vara bereddaatt medverka i saneringen av ekonomi. Departementschefen avserattsenare under innevarande återkomma till frågan om på vilket sättdevalveringseffekten skall neutraliseras fr. o. m. . Han understrykeratt det gäller en extraordinär engångsåtgärd som inte i övrigt får inverkan pävärdesäkringen av socialförsäkringsförmåner. I motionerna 1982/83:108 av m. fl. och1982/83:121 av m. fl. yrkas avslag på propositionen. I denförstnämnda motionen anförs att motionärerna vill avvakta med att ta ställningi sak till dess lagförslag om beräkningsgrunder för basbeloppet föreläggsriksdagen. I motion 121 framhålls att det ur samhällsekonomisk synpunkt ärnödvändigt att tidigare beslutade besparingar ligger fast. Även ThorbjörnFälldin m. fl. vidhåller i motion 1982/83:119 tidigare beslut omändrade beräkningsgrunder för basbeloppet och yrkar avslag på propositionen idenna del. Beträffande det föreslagna tilläggsbeloppet anför samma motionäreratt detta innebär ett väsentligt större tillskott för pensionärer med full ATPän för folkpensionärer och förtidspensionärer med endast pensionstillskott. Dengenerella höjningen av tilläggsbeloppet bör därför begränsas till ,vilket reducerar behovet av ett tilläggsanslag till Folkpensioner förinnevarande budgetår till 100 milj. kr. 1 stället bör regeringen, för attskydda de sämst ställda pensionärerna mot nya ekonomiska påfrestningar, läggafram förslag om ett nytt pensionstillskott om fr. o. m. den 1 juli 1983.Kostnaderna för det föreslagna pensionstillskottet beräknar motionärerna till400 milj. kr. Propositionens uttalanden om en återgång till tidigaregällande grunder för beräkning av basbeloppet innebär att detsocialdemokratiska löftet att återställa den fulla värdesäkringen avbasbeloppsanknutna förmåner kan infrias. Detta är enligt utskottets uppfattningangeläget, inte minst för att återskapa tilltron till ATP-systemet. Dentekniska lösning som valdes för att genomföra vad som angavs vara enuppbromsning av kostnadsök- SfU1982/83:13 8 ningarna för staten och den allmänna försäkringen utan attleda till försämringar av de grundläggande trygghetsanordningarna kan nämligen,som också påpekats i en socialdemokratisk reservation till utskottetsbetänkande SfU 1980/81:14, få allvarliga följder för kommandeATP-pensionärers pensionsskydd. Främst beror detta på - såsom närmare utvecklasi propositionen - att beräkningsgrunderna utformades så att de prisförändringarsom fortsättningsvis skall beräknas, påverkar index med . Även omenergipriserna inte ökar mer än övriga priser sker ändå en urholkning avbasbeloppsindex som uppgår till . Skulle, i enlighetmed vad man utgick från vid beslutet , energipriserna öka mer änkonsumentpriserna föranleder detta en ännu snabbare urholkning av det framtidapensionsskyddet. Trots att de beräknade årliga besparingarna påstatsbudgeten i det närmaste uteblivit och dessutom föranlett ökadeutgiftsåtaganden i kompensationssyfte har upprepade framställningar frånsocialdemokratiskt håll om en återgång till tidigare beräkningsgrunder avslagitsav den dåvarande borger-hga majoriteten i . Utskottet kan inte tolkadetta på annat sätt än att det snarare är en långsiktig urholkning avpensionssystemet som eftersträvats än kortsiktiga besparingar. De ändrade beräkningsgrunderna har, som departementschefenunderstrukit i propositionen, skapat oro och osäkerhet om det framtidapensionsskyddet. ATP-systemet är avsett att skapa trygghet under ålderdomen,och medborgarna bör kunna lita på att denna trygghet blir bestående. Utskottetbiträder därför propositionens förslag. Den besparingsåtgärd som vidtogs - att fastställabasbeloppet årsvis - påverkar inte på samma sätt de framtida pensionernanegativt eftersom ATP-beräkningen är knuten till basbeloppet vid årets ingång.Däremot får åtgärden negativa konsekvenser för redan utgående basbeloppsanknutnaförmåner eftersom dessa inte längre räknas upp så snart priserna stigit med treprocent. Effekterna härav kan neutraliseras genom det i propositionenföreslagna tilläggsbeloppet om . I partimotionkritiseras förslaget därför att det ger ett väsentligt större tillskott förpensionärer med full ATP än för pensionärer med folkpension ochpensionstillskott. Resurserna bör, som nämnts, i stället användas till ett extrapensionstillskott om av basbeloppet fr. o. m. ochtilläggsbeloppet begränsas till . Utskottet vill erinra om att det tidigare löftet frånsocialdemokraterna om en uppräkning av basbeloppet till följd av övergångentill en årsberäkning gällde alla pensionsförmåner. Motionsförslaget är i dettaavseende begränsat. Vid bedömningen av vilken kompensation propositionensresp. motionens förslag ger olika förmånstagare är det också nödvändigt attväga in den inverkan beskattningsreglerna och KBT-systemet har. Det s. k. extraavdraget vid beskattningen av pensionärer liksom det kommunala bostadstilläggetutgår fullt ut till pensionärer med pensionstillskott eller så låg ATP SfU1982/83:13 9 att denna inte överstiger vad som kan utgå ipensionstillskott. Vid högre ATP eller sidoinkomster av annat slag trappassåväl det extra avdraget som bostadstillägget av efterhand som inkomstenstiger. Varje höjning av pensionstillskotten eller basbeloppet innebär attavtrappningen måste justeras uppåt i inkomstklasserna. Med denna utgångspunktfinner utskottet att pensionärer med endast folkpension och pensionstillskottskulle få en något högre kompensation genom motionsförslaget änmed propositionens förslag men att förhållandet skulle bli omvänt förpensionärer med mycket låg ATP. För de pensionärer med högre ATP som befinnersig inom skiktet för extra avdrag ger återigen motionsförslaget i regel enhögre kompensation än propositionens förslag. För pensionärer slutligen som harså höga ATP- eller andra inkomster att extra avdrag inte blir aktuellt innebärregeringens förslag visserligen att de före skatt får ca . mer i månadenän de sämst ställda pensionärerna. Efter skatt blir skillnaden dock . Detta kan knappast betecknas som ett väsentiigt större tillskott. Utskottet anser mot bakgrunden av det anförda attregeringens förslag, som dessutom belastar statsbudgeten mindre änmotionsförslaget, är att föredra. Utskottet tillstyrker därför propositionensförslag om tilläggsbelopp och medelsanvisning och avstyrker bifall till motion1982/83:119 i motsvarande delar. 1 motiveringen till motion1982/83:119 återfinns även ett vid ett flertal tidigare tillfällen framförtönskemål om att personer som begärt undantagande från ATP skall ha rätt tillpensionstillskott. Någon hemställan härom finns inte i motionen, och utskottetanser sig därför inte ha anledning att nu behandla denna principfråga.Utskottet vill emellertid i detta sammanhang erinra om att det i propositionenföreslagna tilläggsbeloppet utgår även till pensionärer med tidigareundantagande från ATP, till skillnad från det nya pensionstillskottet från den1 juli som likaledes syftar till kompensation för försämrade förmåner. Vissa yrkanden beträffande A TP-förmåner Utskottet behandlar i dettasammanhang fem motioner från den allmänna motionstiden . Motionerna tar uppfrågor med anknytning till ATP-systemet. I motion 1981/82:1286 av och en parlamentarisk utredning rörande den framtida tryggheten i juridiskt,försäkringstekniskt och ekonomiskt hänseende för ATP-pensionärerna.Utredningens direktiv skall syfta till att skapa ett förstärkt skydd för pensionernasrealvärde. Motionärerna erinrar inledningsvis om att när ATP infördes för merän ansågs den försäkringstekniska, ekonomiska SfU1982/83:13 10 och juridiska utformningen garantera fullständig trygghetför de förvärvade pensionsrättigheterna, inberäknat pensionernasvärdebeständighet. utgick också från att kommande generationerskulle fullt ut respektera de utfästelser i lag som gjorts till pensionärerna idessa hänseenden. En växande oro har emellertid, anför motionärerna, undersenare år uppstått bland nuvarande och blivande ATP-pensionärer för systemetsförmåga att fullgöra de gjorda utfästelserna. Oron bottnar i första hand i depolitiska beslut i besparingssyfte som gjordes . Djupast settligger emellertid, enligt motionärerna, orsaken i inflationen som under senareår utsatt systemet för svåra påfrestningar som antalet pensionärerökat. Motionärerna erinrar också om att systemet belastats genom sänkningen avpensionsåldern och det växande antalet förtidspensionärer samt genom att nyagrupper, såsom småbarnsföräldrar, fått rätt till ATP. Motionärerna påpekarslutligen att ATP-fondernas förvaltning blivit lidande, förutom av inflationen,av att fonden i stor utsträckning tvingats placera sina tillgångar ilågavkastande stats- och bostadsobligationer. Motionärerna anser det angeläget att ATP-systemet med dessspecialdes-tinerade avgifts- och ränteintäkter organisatoriskt heh frikopplasfrån den statliga budgetbehandlingen, dess besparingssträvanden och sparplaneroch ges en i görligaste mån fristående försäkringsmässig ställning därspecialdes-tineringen görs tydlig även för kommande pensionärsgenerationer.Vidare måste en övergång från konsumentprisindex till löneindex övervägas somgrund för basbeloppets fastställande. Intäkterna måste också bli av denstorleksordningen att systemets framtid tryggas.