bet · G601KrU24 · 1982-12-31 00:00:00 — omanslag till kulturverksamhet, m. m. 1982/83:100 bil. 10 delvis och prop.1982/83:108) Utskottetbehandlar i detta betänkande dels de förslag m. m. i proposition 1982/83:100bilaga 10 () som under huvudavsnittet B.Kulturverksamhet m. m. lagts fram under följande rubriker, nämligen Allmän kulturverksamhet m.m. (anslag B 1 B 10), Teater, dans och musik(anslag B 11 B 19) Bildkonst (anslag B 20B23), Arkiv(riktlinjer för den statliga arkivverksamheten m. m. samt anslag B 24-B 29), Kulturminnesvård (anslag B30B 32), Museeroch utställningar (principer för begränsning av de statliga museernassamlingar samt anslag B 33 B 50), dels motioner med anknytning till de angivnadelarna av propositionen och motioner som avser vissa övergripandekulturfrågor, rfe/5 proposition 1982/83:108 om organisationen avKulturarvet i (vid anslagen B 44 och B 47). Av innehållsförteckningen sist i betänkandetframgår vilka anslag som behandlas och deras plats i betänkandet, m. m. Ibilaga lämnas en redovisning över motionerna innehållande dels ensammanställning av motionärernas/huvudmotionärernas namn och resp.motionsnummer, dels en tabell som visar var i betänkandet de olika motionernabehandlas. Allmänkulturverksamhet m. m. I motion 1982/83:933 av m. (m,c,fp) yrkas att hos regeringen begär en översyn av gällandebestämmelser för statsbidrag till regional teaterverksamhet. I mofion 1982/83:940 av m. fi. (vpk)yrkas att hos regeringen hemställer om utarbetande av och förslag omen kulturlag i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 1982/83. KrU 1982/83:24 2 1 mofion 1982/83:1330 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om riktlinjer för kulturpolitiken. I mofion 1982/83:1334 av m. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga, 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imofionen anförs rörande decentralisering och fördelning av stödet till regionalkulturverksamhet, 2. att hos regeringen begär att ges i uppdragatt pröva förutsättningarna för en omfördelning av stödet till regionalakulturinstitutioner för att i ökad utsträckning tillgodose underförsörjdaområden i enlighet med vad i motionen anförs, 3. att hos regeringen begär att ges i uppdragatt ta initiativ i syfte att främja ett bättre samarbete mellankulturinstitutionerna på regional nivå och andra delar av kulturlivet, 4. att hos regeringen begär förslag till samordning av dencentrala kulturadministrationen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs rörande översyn av de centrala kulturinstitutionerna, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs rörande inriktningen av musikpolitiken, 8.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförsrörande samordning av arbetsgivarorganisationer på kulturområdet. I motion 1982/83:1348 av m. (fp) yrkas, såvitt nu är i fräga, 1. attriksdagen begär att regeringen i nästa budgetproposition redovisar treåriga riktlinjer för utvecklingen inom den statliga kultursektorn, 2. attriksdagen uttalar att de centrala teater-, musik-, musei- och arkiv institutionerna skall undantas från tillämpningen av det s. k. huvudförsla get i myndigheternas anslagsframställningar fr. o. m. /85. I detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner, som tar upp vissa övergripande kulturpolitiska frågor. Utskottetåterkommer till vissa av frågorna i samband med behandlingen av olikaanslagsposter, nämligen i fall då krav också framställs om omedelbararesursförändringar. Fleraav de förslag som aktualiseras i motioner behandlades ingående av utskotteti slutet av , nämligen i det av godkända betänkandet KrU1982/83:10 om vissa kulturpolitiska frågor. Utskottet inhämtade då yttrandefrån över flertalet yrkanden. KrU 1982/83:24 3 Beträffandevissa av de frågor som sålunda behandlats i begränsarutskottet diskussionen och hänvisar till det tidigare betänkandet. Motionärerna bakom motion 940 (vpk) vill attriksdagen skall hemställa hos regeringen om att det utarbetas en kulturlag ochatt skall föreläggas förslag härom. Enligt motionärerna skall enkulturlag garantera en jämn kulturell standard och förbättrade betingelser fören kraftfull utveckling i kommunerna liksom förbättrade betingelser förkulturarbetarna. kulturpolitiska propositionen behandlades frågan omansvarsfördelningen mellan stat, landsting och kommun inom kultursektorn.Riksdagen anslöt sig till uppfattningen att man inte bör reglera den kommunalaverksamheten på området genom lagstiftning. har vid flera tillfällendärefter, , vidhållit denna uppfattning (KrU 1977/78:9, KrU1979/80:26, KrU 1982/83:10). Utskottet finner inte skäl frångå sin uppfattningi frågan och avstyrker motionen. Utskottetvill då det gäller motionens syfte tillägga följande. Som närmare redovisats ibetänkandet KrU 1982/83:10 pågår inom ett utredningsarbete kallatKommunerna, staten och kulturen (KOSK). Arbetet har igångsatts mot denbakgrunden att det, som också påtalats i motionen, råder stora olikheter mellankommunernas insatser på kulturområdet och på tillgången på .kulturverksamhet.1 detta utredningsarbete sker en utvärdering även av de. statliga bidragen tillde regionala och kommunala kulturinstitutionerna. I det yttrande som redovisatsi nämnda betänkande, framhåller att rådet delar den i den dåaktuella motionen om en kulturlag uttryckta ambitionen att förbättrabetingelserna för utvecklingen av kulturlivet i kommunerna. Det blir därföranledning för att noggrant överväga vilka slutsatserutredningsmaterialet kan föranleda. Sedan företrädare för moderata samlingspartiet imotion 1330 närmare utvecklat sina synpunkter i fråga om nyckelorden förmoderat kulturpolitik frihet, mångsidighet och kvalitet anger de vissariktlinjer, som enligt deras mening bör fastställas för kulturpolitiken(yrkande 1). De vill att stödet till barn och ungdom skall prioriteras genomdirektiv till myndigheter och till organ som får statsanslag. Vidare vill deatt kulturinstitutionerna skall uppmuntras att bl. a. genom en mermarknadsmässig prissättning stärka sin ekonomi och konkurrensförmåga. En högregrad av avgiftsfinansiering bör uppmuntras. Motionärerna menar dock att avgifternamåste vara så utformade att de inte äts upp av administrationskostnader. Deuttalar också att enskilda och företag bör kunna ta ett större ansvar för attgynna vårt kulturliv. Som ytterligare riktlinje bör gälla att KrU 1982/83:24 4 manskall förhindra byråkrati och dubbelarbete då det gäller de statliga insatsernainom kulturområdet. Motionärerna vill mot bl. a. denna bakgrund att delar avstatens kulturråd skall avvecklas. Utskottet behandlar denna fråga inästa avsnitt om den centrala kulturadministrationen m. m. kulturproposition framhölls kraftigt betydelsen av insatser påkulturområdet för att ge barnen bästa möjliga utvecklingsbetingelser (prop.1974:28, se även KrU 1974:15 s. 37). Undertiden har på olika nivåer omfattande insatser gjorts påbarnkulturområdet. Utskottet vill här nämna de beslut fattade medanledning av proposifion 1978/79:143 om barn och kultur (KrU 1978/79:30, rskr1978/79:336). beslöt om ett utvecklingsarbete för att stimuleraexperiment och förnyelse när det gäller kulturaktiviteter för barn. Vikten avatt verksamhet som riktar sig till barn får ett tillräckligt utrymme inomteatrar, musikinstitutioner och museer underströks starkt. Ett stort ansvar föruppföljningen av insatserna lades på . Myndigheten kommer inomen nära framtid med en utvärdering av insatserna och en beskrivning avutvecklingen på barnkulturområdet. I årets budgetproposition görs i fieraavseenden satsningar för barnkulturen. Utskottet vill här också erinra om attföredragande statsrådet i ett avsnitt om vissa gemensamma frågor inomskolväsendet närmare utvecklar synpunkter rörande angelägenheten av attsamhällets kulturutbud i större utsträckning riktas mot barn och ungdomar iskolan (bil. 10 s. 207). Deomfattande insatser som gjorts och fortfarande görs på området får enligtutskottets mening inte undanskymma den omständigheten att uppväxtvillkoren förmänga barn och ungdomar är sådana att ytterligare insatser är nödvändiga.Det finns härvidlag skäl att understryka att det finns stor anledning attstödja barnens och ungdomarnas egna aktiviteter. Föreningar och folkrörelserbör spela en stor roll. Det är viktigt att om besparingar måste göras påkultursektorn dessa inte går ut över verksamheten för barn. Utskottetvill i anslutning till det anförda erinra om följande. Det har nyligentillkallats en barn- och ungdomsdelegation (Dir 1982:104) för att samordnaregeringens insatser då det gäller de sociala och kulturella uppväxtvillkorenför barn och ungdomar. I utredningsdirektiven anges bl. a. att det är vikfigtatt engagera kulturella institutioner mer i barn- och ungdomsverksamheten.Delegafionen bör i sitt arbete ha nära kontakt med dem som är lokalt verksammabland barn och ungdomar liksom med barn-och ungdomsorganisationerna. Medhänvisning till den lämnade redovisningen och de framförda synpunkterna anserutskottet att syftet med motionen i här aktuell del blir tillgodosett utannågon åtgärd. Dådet gäller frågan om en ökad avgiftsfinansiering och om sponsorverksamhet på kulturområdet vill utskottet erinra om att utskottet KrU 1982/83:24 5 idet tidigare nämnda betänkandet KrU 1982/83:10 behandlade frågan. Efter att haredovisat ett yttrande från och efter att i ett tidigare avsnitti betänkandet ha diskuterat det problem det innebär att teaterföreningarna utei landet av ekonomiska skäl inte alltid anser sig kunna köpa föreställningarfrän anförde utskottet följande (s. 8-9). Avgifter för att finansiera kulturverksamhetförekommer på en rad områden, t. ex. museer och teatrar. För de statligtfinansierade institutionerna Operan och Dramatiska teatern beräknas ibudgetpropositionen hur stor del av medelsbehovet som bör täckas av inkomsterfrån recetter. Utskottetvill för sin del understryka vad anför, nämligen att höjda avgifterknappast torde medföra en väsentlig ökning av kulturinstitutionernasinkomster. Problemen med verksamhet som utskottet behandlat i detföregående är ett exempel härpå. En ökad avgiftsfinansiering skulle enligtutskottets mening kunna komma i konfiikt med de kulturpolitiska målen då främstde resurssvaga grupperna skulle komma att drabbas av en avgiftshöjning. Vidöverväganden om eventuella avgiftshöjningar är det viktigt att man noga vägerin de följdverkningar som dessa kan medföra. I detta sammanhang är även dendiskussion som förs om avgifter vid folkbiblioteken värd att notera. Utskottethar (KrU 1975:12) kraftigt betonat betydelsen av slår vakt om principen att bibliotekens samlingar skall vara fritttillgängliga utan avgift. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Ekonomisktstöd från enskilda och företag till kulturverksamhet s. k. sponsorverksamhet förekommer i betydande omfattning i vissa länder. framhåller attsådan bidragsgivning sannolikt inte på ett väsentligt sätt kan bidra tilländrade ekonomiska förutsättningar för kulturverksamheten. Det är enligt rådetvärt att notera att enskilda och näringsliv har gjort och gör värdefullainsatser men att det gäller att varje påverkan av kulturverksamheten undviks. Utskottetvill peka på att erfarenheter från andra länder visar att det främst ärkulturinstitutionerna och den etablerade konsten som får sådant stöd. Skulle säbli fallet även i skulle ytterligare ekonomisk obalans kunna uppståtill nackdel för konst som söker nya vägar. Utskottetanser att regeringen noga bör följa utvecklingen beträffandesponsorverksamheten. I detta sammanhang är det viktigt att de kulturpolitiskamålen beaktas och att man noga uppmärksammar effekterna på kulturlivet. Utskottet avstyrkte de då aktuella motionerna underhänvisning till det anförda. Utskottet anser att det inte finns skäl att ienlighet med vad som förordas i motion 1330 ompröva det ställningstagandeutskottet enligt den lämnade redovisningen intog . Dencentrala kulturadministrationen m. m. Det i det föregående (s. 3 och 4) redovisadeförslaget i motion 1330 (m) om att delar av skallavvecklas bör ses mot bakgrunden av en översyn av organisation ocharbetsformer KrU 1982/83:24 6 sområdet gjort (bil. 10 s. 17 samt bil. Som bakgrund till motionsyrkandeti denna del bör även nämnas följande. fick i uppdragatt redovisa möjligheterna till besparingar i rådets verksamhet med . 1en särskild skrivelse har förklarat att myndigheten inte kanfullgöra sina uppgifter för det svenska kultiirlivet om nedskärningar skallgöras utöver dem som gjorts för /83, då besparingar togs ut med1,4 milj. kr. i huvudsak enligt rådets förslag. Organisationsöversynen och densärskilda skrivelsen har remissbehandlats (bil. 10 s. 18 samt bil. anför i anslutning fill redovisningen för organisationsöversynenoch den särskilda skrivelsen bl. a. följande. För egen del anser jag det värdefullt attkulturrådets verksamhet genom rådets utredning har fått en ingående ochallsidig belysning. Med hänsyn till de krav som ställs på verksamheten är detenligt min mening inte möjligt att nu genomföra ytterligare besparingar underrådets anslag utöver dem som följer av en tillämpning av huvudförslaget.Begränsningar därutöver bör vara beroende av förändringar i uppgifterna förrådet. I nuvarande statsfinansiella läge bör man utnyttja alla möjligheter tilladministrativa rationaliseringar i,syfte att skapa utrymme för den rena kulturverksamheten.Därför är det angeläget att följa upp förslag och remissyttrandenaöver detta med en genomgång av verk-, samhet. Detta bör ske ianslutning till kommande överväganden om inriktningen av de statligainsatserna på kulturområdet. 1 propositionen tas mot den redovisade bakgrundenställning endast till vissa relativt begränsade frågor rörande rådets organisation.Utskottet återkommer härtill under punkt 2 (s. 13). Utskottetkan helt ansluta sig till vad föredragande statsrådet anfört om behovet avadministrativa rationaliseringar i syfte att skapa utrymme för den renakulturverksamheten. Motiveringen i motionen ger utskottet anledning attsärskilt beröra frågan om medverkan då det gäller att ta frambeslutsunderlag till den del av kulturbudgeten som ligger inom rådetsansvarsområde. Rådetskall enligt sin instruktion granska förslag till anslagsframställningar frånandra myndigheter och göra en sammanfattande bedömning av anslagskraven. Ianslutning härtill bör nämnas att en tanke bakom inrättandet av varatt vi skulle få en myndighet med ett mer samlat ansvar för statliga insatser inomolika delar av kulturområdet. Som framgår av organisationsöversynhar en viss rationalisering skett då det gäller rådets uppgifter i här angivnahänseende i samband med budgetarbetet /84. Rådet ser med utgångspunkt ihittillsvarande erfarenheter vissa möjligheter till en mer rationellansvarsfördelning mellan regeringen och . Utskottet har inhämtatatt även då det gäller anslagsframställningarna för /85regeringen har utfärdat bestämmelser som innebär en fortsatt försöksverksamhetmed en KrU1982/83:24 7 förenkling av uppgifter i vad avser rådetsgranskning av anslagsframställningarna. Utskottet anser under hänvisning till det anförda attnågon åtgärd med anledning av motion 1330 i här aktuell del (yrkandeI delvis) inte heller är erforderlig. Flera yrkanden i motion 1334 (c) har nära samband med deni det föregående behandlade frågan om . Motionärerna menar attden fortsatta organisationsöversynen rörande bör vidgas så att denfär en mer övergripande karaktär De uttalar att en viss strukturrationaliseringbör vara möjlig. Således bör exempelvis författarfondens och konstnärsnämndenskanslifunktioner med fördel kunna inordnas i administration(yrkande 4). Motionärerna erinrar vidare om att skall göra enöversyn av Operans verksamhet. Även andra institutioner exempelvis ,och Riksutställningar bör enligt dem göras till föremål förliknande översyner (yrkande 5). Utskottet utgår från att regeringen i anslutning till sinakommande överväganden om inriktningen av de statliga insatserna påkulturorhrådet inte begränsar sig till att undersöka verksamheten vid statenskulturråd utan också tar i beaktande möjligheterna att åstadkommaadministrativa rationaliseringar hos andra organ på kulturområdet. Utskottetanser sig också kunna utgå från att regeringen därvid överväger behovet ochlämpligheten av att i fråga om andra institutioner göra översyner motsvarandeden som pågår beträffande Operan. Med hänsyn till det anförda påkallaryrkandena 4 och 5 i motion 1334 inte någon åtgärd. har i en skrivelse till regeringen tagit uppfrågan om en översyn av ansvarsförhållandena på arbetsgivarsidan inom detstatsunderstödda kulturområdet (se närmare härom KrU 1982/83:6). Efter remissbehandlingav skrivelsen bereds ärendet f. n. inom . Med hänsyn till detanförda påkallar motion 1334 (c) inte någon åtgärd i den del dennämnda frågan tas upp (yrkande 8). Vissa frågor om stödet till regional kulturverksamhet, m.m. I två motioner framställs yrkandensom avser decentraliseringsfrågor. Enligt motion 1334 (c) skall den statligakulturpolitiken medverka till en decentralisering av beslut och verksamhet. Denskall också utjämna de stora skillnaderna och den geografiska obalansen i denhittillsvarande fördelningen av kulturinsatserna och fylla eftersattakulturbehov i olika delar av landet. Mofionärerna vill att iframställning till regeringen skall ställa sig bakom dessa synpunkter (yrkande1). Motionärerna vill också att skall få i uppdrag att prövaförutsättningarna för en omfördelning av stödet regionala kulturinstitutionerför att i ökad utsträckning tillgodose underförsörjda områden (yrkande 2). Motionärernaanför som skäl för yrkandet att stödet till regionala och lokala KrU 1982/83:24 8 teater-,dans- och musikinstitutioner är mycket ojämnt fördelade över landet. Det råder,anför de, en mycket påtaglig obalans mellan de södra och de norra delarna avlandet, liksom mellan storstads- och glesbygdslän. andra av de här aktuella motionerna, 933 (m,c,fp), framställs ett yrkande,som då det gäller teaterverksamheten har ett närliggande syfte.Motionärerna vill ha en översyn av det statsbidragssystem som gäller för denregionala teaterverksamheten. De framhåller att ungefär en tredjedel av länenfortfarande saknar fast teaterensemble men att detta inte innebär att länensaknar teaterverksamhet; och fria grupper svarar för teaterutbudet.Statsbidrag kan emellertid enligt nuvarande system med grundbidrag utgå endasttill fasta ensembler. Eftersom sådana ensembler enligt motionärernas meninginte alltid är det bästa alternativet för att få till stånd ett omväxlande ochrikt teaterutbud bör frågan om alternativ till teaterinstitutioner ägnas störreuppmärksamhet i den statliga kulturpolitiken. Detta har konstaterats ilandstingsförbundets rapport om landstingen i kulturpolitiken. framhöll i sitt av godkända betänkande KrU 1982/83:10innebär ett av de kulturpolitiska mål som fastställdes av riksdag attkulturpolitiken skall främja en decentralisering av verksamheter ochbeslutsfunktioner på kulturområdet. Detta mål för kulturpolitiken står fast,och det är därför enligt utskottets mening inte erforderligt med något särskiltuttalande från sida med anledning av yrkande 1 i motion 1334. Dådet gäller stödet till regional kulturverksamhet vill utskottet med anledningav de båda motionsyrkandena anföra följande. Detnuvarande statsbidragssystemet för sådana teater-, dans- och musikinstitutioner,som upprättats efter lokala eller regionala initiativ, tillkom år i 974. Bidragutgår på grundval av visst antal grundbelopp för institutionen i fråga. Senarehar motsvarande stödsystem inrättats på musei- och biblioteksområdena.Statsbidragssystemet har inneburit en stimulans för landsting och kommuner attstarta regionala och lokala institutioner. Utvecklingen visar att iden mån ytterligare grundbelopp tillkommit dessa med ett fåtal undantag beräknatsför institufioner utanför storstadsområdena. Detråder enighet inom utskottet om att de.ytterligare resurser som kan tillförasinstitutioner som omfattas av grundbidragssystemet bör fördelas under storthänsynstagande till decentraliseringsmålet inom kulturpolitiken. Utskottet ärdäremot inte berett att förorda att nuvarande resurser omfördelas fråninstitutioner i storstadsområdena för att tillgodose detta mål. I sammanhangetbör framhållas att när det gäller de stora regionala teaterinstitutionernahuvudmännens åtagande vida överstiger statens (se vidare härom KrU 1982/83:10s. Att i syfte att fillgodose decentraliseringsmålet skära nedverksamheten vid centrala institutioner, som står utanför grundbidragssystemet,bör inte heller komma i fråga. KrU 1982/83:24 9 de centrala institutionerna är av vital betydelse för att stimulerautvecklingen inom kulturlivet. 1det ovan berörda utredningsprojektet inom kulturiivet, KOSK kommunerna,staten och kulturen behandlas de kommunala kulturinsatserna och samspeletmellan stat, landsting och primärkommun. De regionala institutionernas roll tasupp i det sammanhanget. Utskottet har också inhämtat att ämnar göraen utvärdering av den regionala teaterutvecklingen samt att rådet isin anslagsframställning för /85 avser att lägga fram förslagmed anledning av översyner som gjorts inom rådet av stödet till friayrkesverksamma teater- och dansgrupper. Ett förslag övervägs som innebär attbl. a. avtal skulle kunna träffas med fria teatergrupper som skulle ge dem ennära anknytning till viss kommun eller visst landsting. Utskottetvill i detta sammanhang också nämna att, på grundval av utredningsarbete inomkulturrådet, regeringen f. n. överväger förslag om Rikskonserters ochregionmusikens roll i den regionala musikverksamheten. Utskottetär mot bakgrund av det anförda inte berett att nu förorda en allmän översyn avreglerna om stödet till regionala kulturinstitutioner i enlighet med förslageti motion 1334 eller att föreslå en sådan översyn beträffande statsbidraget tillregional teaterverksamhet som motionärerna bakom motion 933 vill ha. Ianslutning till det ovan nämnda utredningsarbetet om Rikskonserters ochregionmusikens verksamhet behandlar utskottet här yrkande 6 i motion 1334 (c),vari förordas att regeringens beredningsarbete skall inriktas motlandstingskommunalt huvudmannaskap på musikområdet. Utskottet, som inhämtat attarbetet inom bedrivs med sikte på en proposition ,anser att regeringens överväganden inte bör föregripas. Motionsyrkandet bördärför inte föranleda någon åtgärd. Utskottetdelar den uppfattning som har kommit till uttryck i den nämnda mofionen 1334(c) om att man bör ta till vara alla möjligheter att effektivt utnyttjatillgängliga resurser genom ett nära samarbete mellan kulturinstitutioner,såväl mellan centrala och regionala som mellan institutioner och fria grupper.Som framgår av en redovisning som lämnas i KrU 1982/83:10 (s. 3 4) stöderkulturrådet på en rad olika sätt insfitufio-nerna i deras strävan attåstadkomma ett närmare samarbete. Något särskilt initiativ för att kulturrådetskall främja ett samarbete av angivet slag är därför inte erforderligt.Motionen avstyrks i motsvarande del (yrkande 3). Utskottettar här slufiigen upp två yrkanden i motion 1348 (fp), söm KrU 1982/83:24 10 avseromfattningen och inriktningen av de stadiga insatserna på kulturområdet underde kommande åren. Mofionärernaframhåller att, trots de betydande insatser som gjorts på kultursektorn avstat, landsting och kommun särskilt , det ännupå många områden finns behov av ytterligare statliga insatser, exempelvis dådet gäller de regionala kulturinstitutionerna och barnkulturen. De konstateraratt det reformutrymme som kan åstadkommas genom omprioriteringar är begränsatoch att det därför krävs ett årligt resurstillskott. Reformramen för perioden19831985 bör uppgå till 75 100 milj. kr. Det är nödvändigt med en långsiktigplanering för att tillgängligt reformutrymme och möjligheterna tillomprioriteringar skall kunna utnyttjas så effekfivt som möjligt. Regeringen bördärför i nästa budgetproposition redovisa riktlinjer för utvecklingen av destatliga kulturinsatserna .