bet · G601UbU27 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag tillutbildning för undervisningsyrken (prop. 1982/83:100) Regeringen har i proposition 1982/83; 100 bilaga 10() under punkt E 7 (s. 435-447) föreslagit riksdagenatt 1. godkänna de riktlinjer förutbildningsinsatser för vissa obehöriga lärare som har förordats i propositionen, 2. bemyndiga regeringen attbesluta att gymnastiklärariinjen fr.o.m. benämnsidrottslärarlinjen, 3. godkänna de riktlinjer förutbUdningsinsatser för utbildning av förskollärare till lågstadielärare somhar förordats i propositionen, 4. bemyndiga regeringen attbesluta att teokningslärarlinjen fr. o. m. benämnsbildlärarlinjen, 5. fastställa planeringsramarenligt vad som har förordats i propositionen, .6.till Utbildning för undervisningsyrken för /84 anvisa ettreservationsanslag av . 1982/83:581av m.fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 18. att riksdagenhos regeringen begär förslag till förändringar av lärarutbildningen enligt deriktlinjer som anges i motionen. 1982/83:757 av m.fl. (c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om inriktningen av en förändrad klasslärarutbildning. 1982/83:849 av m. fl. (c) vari -med hänvisning till vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottetremitterade motionen 1982/ 83; 847 - såvitt nu är i fråga yrkas 3.att beslutar att hos regeringen påtala nödvändigheten av att fråganom lärarutbildning i ämnet svenska som främmande språk löses. 1982/83:961 av () och () vari yrkas all som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs I 1982/83. UbU1982/83: 27 UbU 1982/83:27 2 omutbildningsinsatser för att stärka undervisningen i (Alkohol. Narkotika,Tobak). 1982/83; 1360 av () ochBritta Hanimarbacken (c) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1.att beslutar att utbildning av speciallärare för döva och gravthörselskadade skall förläggas till högskolan i i enlighet med vad imotionen anförs. 1982/83:1362 av m.fl. (m, s,c, fp, vpk) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatt kombinationsmöjligheterna i tvåämnesutbildningarna i gymnastik och annatämne som finns vid högskolan i bör utökas med ämnena samhällskunskapoch svenska fr.o. m. /84. 1982/83:1368 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen har anförts om översyn av behörighetskraven vid inträde till industri-och hantverkslärarlinjen. 1982/83:1372 av (m) och BirgerHagård (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om betygsättningen pä ämneslärarlinjerna vid landetslärarhögskolor. 1982/83:1381 av m. fl. (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett års förlängning av studiegången för idrottslärare medinriktning mot ledarverksam-het. 1982/83; 1382 av m. fl. (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom inrättande av en fakultetsanknuten idrott. 1982/83:1383 av m.fl. (m) vari yrkasatt beslutar avslå förslaget att särskild utbildning av lärare iämnet bild flyttas till i . 1982/83:1384av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att uttalar attutbildningsarvode även fortsättningsvis bör utgå till studerande på handels-och kontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen ochvårdlärarlinjen, 2. att fill Utbildningför undervisningsyrken för /84 anvisar ett med 34 000000 kr.förhöjt reservationsanslag, 3. att hos regeringenhemställer om att frågan om förkortad utbildning för studerande på handels- ochkontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen och värdläiarlinjenövervägs. UbU 1982/83:27 3 1982/83:1389 av () och KenthSkårvik (fp) vari yrkas att hos begär en utredning omförutsättningarna för en nordisk Montessori-lärarutbildning. 1982/83:1390 av m. fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts beträffande avskaffande av de graderade betygen i ämnesteori i lärarutbildningen. 1982/83;1613 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att uttalar att inganedskärriingar av utbildningen av förskollärare och fritidspedagoger bör ske, 2. att till Utbildningför undei-visningsyrken anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med15000000 kr. 3. att uttalar attutbildningskapaciteten för personal inom barnomsorgen bör anpassas till denfortsatta utbyggnaden, 4. alt hos regeringenhemställer om förslag till en enhetlig utbildning för all personal inombarnomsorgen. 1982/83; 1871 av m.fl. (s) variyrkas alt begär hos regeringen att särskilda åtgärder bör vidtas föratt förbättra lärarsituationen i de i motionen berörda kommunerna. 1982/83:1873 av m. fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att planeringsramen vad avser antaletnybörjarplatser på frilids-pedagoglinjen i /skall vara /84 jämfört med /83, dvs. 1982/83; 1895 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att medel beräknade iproposition 1982/ 83: 100 för särskilda utbildningsåtgärder vid iLinköping för obehöriga slöjdlärare i stället bör användas till att öka antaletplatser med tolv för utbildningen i av lärare i slöjd och annat ämne. 1982/83; 1897 av () och GunhildBolander (c) vari yrkas att beslutar fastställa följande planeringsramarför förskollärar- och lågstadielärariinjen vid högskolan för lärarutbildning iStockholm /84 - förskollärarlinjen 896, lågstadielärariinjen120 med lokalisering till institutionen i av 24 antagningsplatser frånvardera förskollärar- och lågstadielärarlinjen. Frågan om lärarutbildningens mål, struktur ochinnehåll m.m. har behandlats av lärarutbildningsutredning (LUT 74).Utredningen häri béiänkandci (SOU 1978:86) Lärare för skola i utveckling lagtfram förslag UbU1982/83:27 4 som omfattar så gott som alla utbildningar av lärare förgrundskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Åven personalutbildningenför förskola och fritidsverksamhet innefattas i utredningens allmänna överväganden. 1 motion 1982/83:581 hemställs alt begär förslagtill förändringar av lärarutbildningen enligt de riktlinjer som anges imotionen (yrkande 18). Dessa riktlinjer avser bl. a. skärpta förkunskapskravför tillträde till klasslärarulbildningen, sammanslagning av nuvarande låg-och mel-lanstadielärarulbildningar saml en förstärkt ämnesutbildning för dessalärarkategorier, särskilt i svenska. Enligt motion 1982/83:757 bör göra etttillkännagivande om inriktningen av en förändrad klasslärarutbildning.Motionärerna förespråkar en sammanhållen klasslärarutbildning som ärkonsekvent anpassad till de förutsättningar som gäller för dagens skola. Deanser vidare att det bör övervägas alt ge klasslärarutbildningen tvåinriktningar, en mot de naturorienterande ämnena och en mot desamhällsorienterande ämnena. Utskottet har erfarit att frågan om en reformering av lärarutbildningenf. n. bereds inom . Utskottet anser inte att börföregripa den fortsatta behandlingen av ärendet genom punktvisa ställningstagandentill riktlinjer för en reform. Med anledning härav avstyrker utskottet motion1982/83:581 yrkande 18. Utskottet är inte heller berett förorda att nugör några uttalanden om inriktningen av en förändrad klasslärarutbildning ochavstyrker därför motion 1982/83:757. anledning av propositionen om den statliga skoladministrationen(prop. 1980/81:107). beslöt (UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395) attbetyg i lärarskicklighet skall ges i en tvågradig skala med något av betygengodkänd och icke godkänd. 1 ämnesteori skall den i högskoleförordningen(1977:263) föreskrivna normalordningen med en tregradig skala kvarstå.Regeringen meddelade genom beslut universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) vad hade beslutat. UHÄ utfärdade med anledning härav genom beslut den 24 maj1982 föreskrifter om ändring i utbildningsplanerna för bl.a. ämneslärarlinjernasamt något senare övergångsbestämmelser i anslutning därtill. Det nya betygsättningssystemet, som avser allläramtbildning utom förskollärarlinjen, fritidspedagoglinjen,hemspråkslärarlinjen, pedagog/ melodiklärarlinjen och speciallärarlinjen,innebär i korthet följande. Betyg sätts på kurs samt, när så bedöms ändamålsenligt medhänsyn till kursens art, även på del av kurs. Som betyg pä kurs med undantagav kurs i praktik eller praktikdel av kurs - används något av uttrycken UbU 1982/83:27 5 underkänd,godkänd och väl godkänd. För kurs i praktik eUer praktikdel av kurs användsnågot av uttrycken underkänd och godkänd. Betygi lärarskicklighet sätts efter fullgjord praktikutbildning. Betyget grundas påen bedömning under den senare delen av praktikutbildningen. Som betyg användsnågot av uttrycken underkänd och godkänd. Imotion 1982/83: 1372 tas upp frågan om betygsättningen i den praktiskpedagogiskaettåriga utbildningen för ämneslärare som redan har betyg i sina resp.läroämnen. Motionärerna vänder sig mot UHÄ:s föreskrifter om att det under denavslutande praktisk-pedagogiska utbildningen skall sättas betyg enligttregradig skala på kurs eller del av kurs som innehåUer teori -i detta fall ipedagogik och metodik - medan kurs i praktik och med sådan kurs integreradeteorimoment skall betygsättas med godkänd eller underkänd. Föreskrifterna ochvissa tUlämpningsanvisningar av övergångskaraktär sägs ha gett upphov fillstor förvirring. Enligt motionärerna borde hela frågan kunna lösas genom attdet avslutande prakfisk-pedagogiska studieåret för blivande ämneslärarebetraktades som en sammanhållen kurs, prakfik med metodik och pedagogik, ochatt de godkända studerandenas betyg inte graderades. Utskottet vUl medanledning av motion 1982/83:1372 anföra följande. Enligthögskoleförordningen (3 kap. 15 §) är det UHÄ som faststäUer utbildningsplanför allmän utbildningslinje. I utbildningsplanen skall bl.a. anges betyg, somskall användas på linjen i fråga (14 §). Kursernas innehåll och derasfördelning under utbildningen är däremot föremål för lokala beslut. I lokalplan för allmän utbildningslinje skall anges de kurser och andrautbildningsmoment som anordnas och de övriga föreskrifter som behövs. Sådanplan fastställs av vederbörande utbildningsnämnd efter samråd med berördainstitutioner eUer andra arbetsenheter. har också att fastställakursplan i vilken skall anges bl. a. kursens poängtal och det huvudsakligainnehållet i kursen (18-22 §§). Det decentraliserade beslutsfattandet innebäratt det kan uppkomma olikheter mellan högskoleenheterna i fråga om exempelvisfördelningen meUan teoretiska och prakfiska moment i läramtbildningen. redovisat ankommer det pä UHÄ och linjenämnderna att på grundval avriksdagens och regeringens beslut handlägga frågan om betygsättning iläramtbildningen. har UHÄ anordnat två konferenser där frågandiskuterats med representanter för högskoleenheterna och förenadestudentkårer. Utskottet utgår frän att UHÄ noga följer effekterna av de nyabestämmelserna för betygsättning och vidtar de åtgärder som behövs. Utskottetvill också erinra om att det vid beslut om riktlinjer förnu gällande betygsättnings-system för lärare fömtsattes att betygsfrägan skulleövervägas ytteriigare och åter prövas i samband med ställningstaganden till dendå aviserade läramtbildningsreformen. Med hänvisning tUl det anförda avstyrker utskottet motion 1982/ 83: 1372.11 1982/83. UbU 1982/83:27 6 Som framgår av det föregående anslöt sig riksdagentill vad som i proposition 1980/81: 107 förordades om att kvaUtetsbetyg skullebibehållas i lärarutbildningens ämnesteoretiska delar. I detta sammanhangavslogs en motion om att avskaffa de graderade betygen. Med erinran härom avstyrkerutskottet motion 1982/83:1390 om att de graderade betygen i lärarutbildningenskall avskaffas. Inom ramen för särskilda utbildningsåtgärder förobehöriga lärare bedrivs innevarande budgetär utbildning inom hemspråks-,industri- och hantverks-, lågstadie-, mellanstadie-, musik-, slöjd-,tecknings-, textil- och vårdlärarlinjema. I budgetpropositionen förordas attsärskilda utbildningsåtgärder skall starta även /84 men riktasenbart mot obehöriga hemspråks-, slöjd- och teckningslärare. För obehörigalåg- och mellanstadielärare beräknas medel även för kurser för studerande sominom ramen för särskilda utbildningsåtgärder påbörjat en klasslärarutbildning. Vad gäller särskild utbildning av lärare i ämnetbild föreslås i budgetpropositionen att utbildningen med hänsyn tilllärarsituationen i förläggs till i . Sådanutbildning har bedrivits vid högskolan för lärarutbildning iStockholm. I motion 1982/83:1383 görs invändningar mot förslaget att flyttautbildningen till . Detta skulle enligt motionärernas uppfattning innebäraökade kostnader för nyanställning av lärare samt för lokaler och material. Utskotteterinrar om att andelen obehöriga lärare bland bildlärarna är hög.För hela landet uppgår den till . Beträffande de nordligaste länen ärförhållandet innevarande läsår det att i hälften av allabildlärare är obehöriga, i mer än var femte och i Norrbottenslän nästan var tredje. Mot den bakgrunden anser utskottet att det finns skälatt förlägga utbildningen av obehöriga bildlärare nästa läsår till Umeå.Utskottet vill också framhålla att det inte beräknats några ökade resurser pågmnd av den i proposition 1982/83: 1(X) föreslagna lokaliseringen. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1982/83: 1383. Enligt motion 1982/83; 1895 bör de medel somberäknats för särskilda utbildningsåtgärder för obehöriga lärare i slöjd istäUet användas för att öka antagningen till den utbildning i slöjd i kombinationmed engelska eller matematik som försöksvis anordnas vid iLinköping. Motionären motiverar sitt förslag med att det var svårt att vid detsenaste antagningstillfället fylla de tolv utbildningsplatserna på densärskilda 20-poängskursen för obehöriga slöjdlärare med behöriga sökande. Vadbeträffar antalet obehöriga slöjdlärare har () redovisatatt drygt 500 av de lärare som undervisar i slöjd innevarande UbU 1982/83:27 7 Omkring en tredjedel av dessa lärare tjänstgör i Stockholmskommun eller i övriga delar av . Utskottet har inhämtat att densärskilda kurs för obehöriga slöjdlärare som avses starta fått etttiUräckligt antal behöriga sökande. Detta har uppnåtts genom attutbildningsanordnaren inriktat rekryteringsåtgärderna mot de storabristområdena. Då den av motionären nämnda situationen således ärför handen föreslår utskottet att avslår motion 1982/83; 1895. I mofion 1982/83:1871 hemställs att hosregeringen begär att särskilda åtgärder vidtas för att förbättralärarsituationen i vissa kommuner i . Motionärerna hänvisartill en utredningsrapport som på uppdrag utarbetats vidhögskolan för läramtbildning i . Rapporten visar bl. a. att andelenobehöriga låg- och mellanstadielärare är mycket hög i , ,och kommuner samt i vissa rektorsområden i Stockholmskommun. Denna koncentration av obehöriga lärare till vissa kommuner och rektorsområdenmåste, anför motionärerna, ses som mycket aUvarlig inte minst med hänsyn tillatt gmndskolan fömtsätts ge alla elever en likvärdig utbildning. Utskottetbehandlade vid förra en mofion med samma syfte som den nu aktuella. Ibetänkandet UbU 1981/82:25 (s. 3-5) redogjorde utskottet för olika insatser somavsåg behörighetsgivande utbildning för obehöriga lärare i Stockholmsregionen.Med utgångspunkt i att en förhållandevis omfattande utbUdning av obehörigalärare pågick i regionen förordade utskottet för sin del att den reguljäraklass- och ämnesläramtbildning-en vid högskolan för läramtbildning i Stockholmsnarast skulle ses över beträffande omfattning och dimensioneras efter behovetav lärare i regionen. På utskottets förslag gav detta till känna förregeringen (rskr 1981/82:313). Iproposition 1982/83: 100 redogör föredragande statsrådet för sina övervägandenmed anledning av nämnda uttalande från . Gmndläggande för deställningstaganden dessa lett fram till är att det i landet i dess helhet kanfömtses ett minskat behov av lågstadielärare,mellanstadielärare och lärare utbildade på ämneslärarlinjerna. Behovet avlärare inom en viss region bör, anför statsrådet, inte ensamt vara styrande fördimensioneringen av utbildningen vid den eller de högskoleenheter som finns iregionen. Statsrådet noterar en ökad tillgäng på behöriga mellanstadie- ochämneslärare inom . Varken beträffande dessaläramtbildningslinjer eller lågstadielärariinjen anser hon det påkallat med enökad dimensionering av den reguljära läramtbildningen. Vad beträffar särskildaåtgärder för hänvisas dels till ytterligare en antagningsomgångav s.k. riktad ämnesläramtbildning, dels till ett förslag om vidareutbildningav förskollärare till lägstadielärare, som lagts fram i propositionen. UbU 1982/83:27 8 Utskottet kan ansluta sig till uppfattningen attnyrekryteringsbehovet av lärare minskar med anledning av den utveckling som kanförväntas när det gäller lärarnas arbetsmarknad. Vad beträffarbehörighetssituationen framgår det av SÖ;s undersökningar att antaletobehöriga lärare i minskade med ca 3600 mellan ochhösten 1982. Av samtliga lärare var det senare året 12000 eller 12,5 %obehöriga. De tvä närmast föregående åren var motsvarande procenttal 16,2(1981) resp. 18,3 (1980). Även om det sålunda kan konstateras att tillgången påbehöriga lärare totalt sett förbättrats kan stora regionala och lokalaskillnader noteras. I de fio kommuner - bland dem och - somhade de högsta andelarna obehöriga lärare i låg andelen iintervallet . I samfiiga de elva kommuner i riket som hade den lägstaandelen låg denna på . Utskottetär medvetet om att bristen på behöriga lärare inom vissa delar avStockholmsområdet är besvärande. Självfallet är det angeläget attkomma tUl rätta med problemen. I proposifion 1982/83:100 anges vissa åtgärder idetta syfte. Härtill kan läggas att, enligt vad utskottet erfarit, högskolanför lärarutbildning i avser att försöksvis anordnasamordnad fritidspedagog-, förskollärar- och lågstadielärarutbildning iSödertälje. Några särskilda uttalanden från sida med anledning avmotion 1982/83:1871 är utskottet mot denna bakgrund inte berett förorda,varför motionen avstyrks. Utskottet föreslår att godkänner de riktlinjerför utbildningsinsatser för vissa obehöriga lärare som förordats i proposition1982/83:100 liksom vad som där förordats om utbildning av förskollärare filllågstadielärare. 1 budgetpropositionen föresläs attutbildningsarvode inte skall utgå ti/I studerande som efter den 1 juli 1983påbörjar utbildning på handels- och kontorslärarlinjen, industri- ochhantverkslärarlinjen eller vårdlärarlinjen. Däremot förordas attutbildningsarvode även fortsättningsvis, under vissa förutsättningar, skallutgå till studerande på speciallärarlinjen. Medel för detta ändamål beräknasunder nu förevarande anslag (). Förslaget innebär attanslaget Ersättning till vissa lärarkandidater upphör. Under detta förslagsanslaghar för innevarande budgetår anvisats . 1motion 1982/83: 1384 yrkas avslag på regeringens förslag om att utbildningsarvodeinte längre skall utgå tiU vissa studerande (yrkande 1). Yrkandet är förenatmed hemställan om anvisande av ytterligare 34 milj. kr. Motionärerna framhålleratt de behörighetskrav som gäller för tillträde till linjerna i fråga, i formav grundutbildning och yrkeserfarenhet, medför UbU 1982/83:27 9 attde studerande uppnått en ålder som innebär att de befinner sig i en krävandeperiod ekonomiskt och socialt sett. Det ter sig därför, anser motionärema,osäkert om man kan få sökanden till utbildningslinjerna i fallutbildningsarvodena tas bort. Utskottethar erfarit att bl. a. berörda linjenämnder har uttryckt stor oro för deföljder ett borttagande av utbildningsarvodena kan få. Utskottet kan för egendel konstatera att förslaget i budgetpropositionen avser att åstadkomma enbesparing som befunnits nödvändig för att möjliggöra förstärkningar inom högtprioriterade områden inom högskola och forskning. Det har sålunda enligtpropositionen (s. 377) med hänsyn fill det statsfinansiella läget inte varitmöjligt att åstadkomma en sådan styrning av resurserna fill angelägna ändamålutan att göra betydande omprioriteringar inom högskolan. 1 dettasammanhang hänvisas bl.a. till den nu aktuella besparingen i vad avserutbildningsarvoden. Utskottet anser att den föreslagna besparingen, sett ur dettaperspektiv, kan godtas. Det kan inte uteslutas att uteblivna utbildningsarvodenkommer att försvåra rekryteringen av studerande, särskilt tiU de utbildningarsom kräver lång yrkeserfarenhet. Det är därför angeläget att UHÄ noga följerutvecklingen och hos regeringen aktuaHserar de åtgärder som UHÄ kan komma attfinna nödvändiga. Vidare noterar utskottet att den överföring som gjorts ipropositionen av medel för kvarvarande utbildningsarvoden m.m. från förslagsanslagetErsättning till vissa lärarkandidater till en anslagspost under förevarandereservationsanslag kan medföra behov av överskridanden, vilka som utskottet serdet måste medges i särskild ordning. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1982/83:1384 yrkande 1. I motion 1982/83: 1384 hemställs även att frågan omförkortad utbildning för studerande på handels- och kontorslärarlinjen,industri- och hantverkslärarlinjen samt vårdlärarlinjen övervägs (yrkande 3).Som motivering för yrkandet anförs att många av de studerande har en lång fidbakom sig som icke behöriga lärare. Handels-och kontorslärarlinjen liksom industri- och hantverkslärarlinjen ärpraktisk-pedagogiska utbildningar om 40 poäng. Vårdlärarlinjen omfattar 60poäng, varav 40 poäng praktisk-pedagogisk utbildning och 20 poängämnesutbildning. Enligt utskottets mening finns det inte skäl att förkortaläramtbildningen för dessa grupper. Utskottet avstyrker därför yrkande 3 imotion 1982/83: 1384. Som behörighetskrav för tillträde till industri-och hantverkslärarlinjen gäller att den sökande skall ha viss tvåårigutbildning i gymnasieskolan samt väl vitsordad yrkesskicklighet, förvärvadgenom allsidig yrkesverksamhet med inriktning mot ämne som ingåri lärartjänsten. Kortare gymnasieutbildning kan godtas under förutsäUning attyrkesverksamheten omfattar . Enligt mofion 1982/83:1368 föranleder UbU 1982/83:27 10 behörighetskravenatt det för en obehörig lärare, som tjänstgjort , blir näst intillomöjligt att skaffa sig den obligatoriska yrkeserfarenheten. Motionärernaföreslår att UHÄ får i uppdrag att göra en översyn av behörighetskraven. Förkunskapernahos de studerande vid industri- och hantverkslärarlinjen är mycket varierande.En del studerande har utöver obligatorisk skolutbildning enbart långyrkeserfarenhet. Andra åter har yrkesteknisk högskoleutbildning ellergymnasieutbildning. Det framgår av UHÄ;s anslagsframställning för budgetåret1983/84 att UHÄ avser att beträffande denna linje närmare studera de antagnasförkunskaper och erfarenhetsbakgrund i relation till utbildningens och yrketskrav och på den gmnden pröva om antagningsvillkoren bör ändras. Syftet medmotionen blir härigenom tillgodosett. Motion 1982/83:1368 bör därför avslås avriksdagen. Förskollärar-och fritidspedagogliixjerna m. m. I budgetpropositionen föreslås att planeringsramenför / 84 för förskollärarlinjen blir 3492 platser, vilket iförhållande till innevarande budgetår är en minskning med 513 nybörjarplatser.För fritidspedagoglinjen föreslås planeringsramen bli 1078 platser, enminskning med 160 platser varav 32 avser utbildning i . Enligtmotion 1982/83:1613 bör inga nedskärningar av utbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger ske (yrkande 1). Motionärerna anser också att böruttala sig för att utbildningskapaciteten för personal inom barnomsorgen böranpassas till den fortsatta utbyggnaden (yrkande 3). Vidare hemställs i motion1982/83; 1873 att planeringsramen för fritidspedagoglinjen i /Borlängeskall vara oförändrad, dvs. 60 nybörjarplatser i stället för 36 som föreslås ipropositionen. Socialstyrelsensberäkningar visar att - vid oförändrad dimensionering - överskottet påförskollärare kommer att öka ytterligare och att tillgången påfritidspedagoger kommer att överstiga behovet. Utskottet kan med hänsyn härtillinte tillstyrka förslaget i motion 1982/83: 1613 om oförändradeplaneringsramar. Yrkande 3 i samma motion bör enligt utskottets mening inteföranleda något särskilt uttalande från sida. Utskottet föreslår attriksdagen avslår yrkandena I och 3 i motion 1982/83:1613.