bet · G601LU34 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag till bokföringsnämnden (prop. 1982/83:100 bil.4, G 7) I betänkandet behandlas proposition1982/83:100 bilaga 4 () punkt G 7 (s. 116), variregeringen föreslår att till för /84anvisa ett förslagsanslag av . Vidare behandlas motion 1982/83:1768 av BengtSilfverstrand m. fl. (s) vari yrkas att hos regeringen begär förslagtill en sådan ändring av bokföringslagen att förfallna men inte betalda skulderframgår av företagets offentliga redovisning. Remissyttrande över motionen har inhämtats frånkommerskoHegium varjämte företrädare för bokföringsnämnden inför utskottetframfört synpunkter på motionsförslaget. I propositionen föreslås att tillbokföringsnämnden för /84 anvisas ett förslagsanslag av . Förslaget föranleder ingen erinran från utskottets sida och utskottettillstyrker bifall till propositionen i aktuell del. I motion 1982/83:1768 begärs en ändring av bokföringslagenså att förfallna men inte betalda skulder framgår av företags offentligaredovisning. Enligt bokföringslagen (1976:125) föreliggerbokföringsplikt för i princip alla näringsidkare. Aktiebolag, handelsbolag ochekonomiska föreningar är bokföringspliktiga även om de inte utövarnäringsverksamhet. Bokföringsplikten innefattar bl. a. skyldighet att upprättaårsbokslut. Denna skyldighet gäller emellertid inte enskild näringsidkare varsårliga bruttoomsättnings-summa understiger 20 basbelopp. Årsbokslut skall bestå av resultaträkning ochbalansräkning. Balansräkningen skall i sammandrag redovisa rörelsenstillgångar och skulder med bl. a. eget kapital. (19 §) finns närmarebestämmelser hur tillgångarna och skulderna skall redovisas. Beträffandeskulderna gäller bl. a. att kortfristiga och långfristiga skulder skallredovisas var för sig. Något stadgande om att förfallna men inte betaldaskulder skall anges särskilt finns inte i lagen. Däremot innehåller 20 § enföreskrift om att i balansräkningen skall, anpassat efter rörelsensförhållanden, lämnas uppgifter och upplysningar om förhållande av väsentligbetydelse för att bedöma rörelsens resultat och ställning. 1 1982/83. LU1982/83:34 2 Enskilda personer som äger ellerbrukar jordbruksfastighet omfattas inte av bokföringslagen utan för dem gällerjordbruksbokföringslagen (1979:141). Också enligt denna lag föreliggerskyldighet att upprätta årsbokslut. Bestämmelserna härom har utformats eftermönster av bokföringslagen. Bokföringslagen reglerar företagens interna redovisning.Bestämmelser om den offentliga redovisningen finns i aktiebolagslagen(1975:1385), lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar samt lagen (1980:1103)om årsredovisning m. m. i vissa företag. Av lagarna följer att aktiebolag,ekonomiska föreningar, handelsbolag samt vissa andra juridiska personer ochenskilda näringsidkare som är skyldiga att upprätta årsbokslut enligtbokföringslagen skall upprätta årsredovisning. Årsredovisningen skall bestå avresultaträkning och balansräkning samt när det gäller aktiebolag, ekonomiskaföreningar och vissa större andra företag också förvaltningsberättelse.Årsredovisningen skall upprättas med iakttagande av bokföringslagensbestämmelser om årsbokslut. Beträffande förvaltningsberättelsen gäller att denskall innehålla upplysningar dels om förhållanden som är viktiga förbedömningen av företagets verksamhetsresultat och ställning och som inteframgår av resultaträkningen, dels om inträffade händelser av väsentligbetydelse för företaget. I motionen framhålls att det är en allvarlig brist attredovisningen inte behöver ge upplysning om att företag har förfallna, ännu ejbetalda skulder. Motionärerna påpekar att t. ex. obeståndssituationer i mångafall kan föreligga genom att ett företag samlat på sig stora skulder somförfallit men inte betalats, utan att borgenärerna kan utläsa detta förhållandeur den offentliga redovisningen. Inte sällan resterar företag med stora beloppför arbetsgivaravgifter, skatter o. d. utan att detta framgår av bokföringen. Enligt motionärernas mening skulle en särredovisning avförfallna men icke betalda skulder kraftigt förstärka värdet av ett företagsoffentliga redovisning som prognosinstrument för företagets överlevnad. Detborde med en sådan regel bl. a. vara möjligt att bryta utvecklingen mot ettallt större inslag av planerade förhalningar av vissa skuldregleringar, t. ex.av skatteskulder. Blotta vetskapen om att förfallna skulder en gång måsteredovisas offentligt skulle enligt motionärerna sannolikt avhålla många frånett sådant missbruk. Motionärerna är medvetna om att avgränsningsproblem kanuppstå och vill understryka att de tidsgränser som blir aktuella inte fårsättas för snävt. Det bör ankomma på bokföringsnämnden att utforma närmaredetaljbestämmelser. har i remissyttrande över motionenframhållit att det skulle vara av stort värde för lån- och kreditgivare omförfallna men ej betalda skulder öppet redovisades. Kollegiet har samtidigtpåpekat att vissa invändningar kan riktas mot motionärernas förslag. Enligtkollegiet uppkommer sålunda obestånds- och likvidationspliktssituationer intesällan så hastigt att en öppen redovisning av stora förfallna skulder intehinner ske. LU1982/83:34 3 företagsledning har vidare möjlighet att i enkrissituation skjuta avgivandet av årsredovisningen . Kollegietframhåller också att man kan hävda att redovisningen inte bör tyngas avytterligare uppgifter och att svårigheter kan uppstå när det gäller attbestämmma den tidpunkt då en skuld skall anses förfallen. väger emellertid invändningarna lätt i förhållande tillfördelarna med förslaget. Vidare framhålls att den föreslagna ändringen kanskefår störst betydelse genom den preventiva effekten. I sammanhanget påpekarkollegiet att motionärernas förslag är ett exempel på olika åtgärder i kampenmot den ekonomiska brottsligheten som förtjänar att övervägas. Sammanfattningsvis tillstyrker kommerskollegium attmöjligheterna att införa den föreslagna upplysningsplikten blir föremål förnärmare överväganden. Också de företrädare för bokföringsnämnden som hörts införutskottet i ärendet har intagit en positiv attityd till syftet medmotionärernas förslag. Flertalet av dessa företrädare har emellertid framförtsamma invändningar motförslaget som kommerskollegium och förordat att man intenu genomför någon lagändring. De har också pekat på att bokföringsnämnden nyligengivit ut en anvisning beträffande innehållet i främst aktiebolagens förvaltningsberättelseroch att anvisningen i viss utsträckning tillgodoser syftet med motionen. I den nämnda anvisningen (KFS 1983:3, 19) tas uppolika frågor om vad förvaltningsberättelsen skall innehålla. I anvisningenanges bl. a. att risk för likvidation eller obestånd utgör en omständighet somi förekommande fall bör omnämnas i verksamhetsberättelsen. Ett viktigt syfte medårsredovisningen är att utomstående intressenter skall ha möjlighet att bedömarisken för likvidation eller obestånd. Enligt 13 kap. 2 § ABL ansvarar styrelsen för att ensärskild balansräkning - kontrollbalansräkning- upprättas när man befarar attaktiekapitalet delvis gått förlorat. Om så skulle vara fallet är detta ettviktigt förhållande som bör belysas i förvaltningsberättelsen. Har styrelseninte hänskjutit frågan om bolaget skall träda i likvidation till bolagsstämman,bör det framgå av förvaltningsberättelsen vilka åtgärder som vidtagits för attundvika likvidation. Risken för obestånd uppkommer när den försämradehkviditeten inte medger att bolaget betalar sina skulder. Sådana omständigheterkan uppstå genom stora förluster över ett eller eller ansträngd likviditetgenom att förfallna men ej betalda skulder uppgår till ett i förhållande tillbolagets likviditet väsentligt belopp. Storleken på förfallna skulder bör isådana fall anges separat. Utskottet vill för sin delframhålla att det är angeläget att ett företags offentliga och internaredovisning ger en så riktig bild som möjligt av företagets ställning. Attårsredovisningen är öppen och informativ är givetvis särskilt viktigt medhänsyn till samhällets, de anställdas och borgenärernas intressen. Också för företagetsjälvt är det emellertid av intresse att den LU 1982/83:34 4 ekonomiska situationen blir tillfredsställande belystgenom årsredovisningen, I likhet med motionärerna anser utskottet att det fåranses vara en brist i gällande lagstiftning att ett företags förfallna men intebetalda skulder inte måste redovisas särskilt. Det förhållandet att företagethar betydande skulder som företaget inte infriat på förfallodagen harotvivelaktigt stor betydelse för borgenärer och andra som träffar avtal medföretaget. Utskottet vill också peka på att det blivit alltvanligare att företag inte fullgör sina skyldigheter mot det allmänna påskatte- och avgiftsområdet och att det är angeläget att denna utvecklingmotarbetas. En öppen redovisning av utestående förfallna skatte- ochavgiftsskulder kan som kommerskollegium påpekat bidra till en lösning av dettaproblem, I sammanhanget bör också framhållas att det i många fall kan varasvårt för ägarna till ett företag att överblicka företagets ställning om iredovisningen någon skillnad inte görs mellan förfallna och ännu inte förfallnaskulder. Med hänsyn till det anförda ser utskottet medtillfredsställelse att bokföringsnämnden gett ut en anvisning om att förvaltningsberättelsenskall innehålla upplysningar om risken för likvidation eller obestånd och att ivissa fall förfallna men ej betalda skulder skall redovisas, Enligt-utskottetsmening krävs emellertid mera långtgående åtgärder. En upplysning i årsredovisningenom risken för likvidation eller obestånd kommer nämligen i många fall för sentför att borgenärer m, fl, skall kunna ha någon nytta av den. Utskottet villockså peka på att en generell regel om öppen redovisning av förfallna men intebetalda skulder kan antas ha större preventiv effekt och på detta vis varaägnad att förmå företagen att betala förfallna skulder och avgifter i tid.Starka skäl talar således för motionärernas förslag. Som framhållits från bådekommerskollegium och bokföringsnämnden är emellertid förslaget inteinvändningsfritt. Bl, a, kan det ge upphov till vissa gränsdragningsproblem.Enligt utskottets mening innebär emellertid den av motionärerna föreslagnaordningen sådana fördelar att invändningarna får vika. Det förhållandet att gränsdragningsproblemkan uppstå bör enligt utskottets mening inte tillmätas någon avgörandebetydelse. På grund av det anförda förordar utskottet attbokföringslagens regler om årsbokslut ändras så att förfallna men inte betaldaskulder skall redovisas särskilt. Det bör ankomma på regeringen att närmareöverväga hur bestämmelsen skall utformas och huruvida en motsvarande regel börinföras i jordbruksbokföringslagen. 1 sammanhanget vill utskottet understrykavikten av att frågan om när en skuld skall anses förfallen iredovisningssammanhang och andra gränsdragningsproblem får entillfredsställande lösning. 1. att tillBokföringsnämnden för /84 anvisar ett förslagsanslag av , LU1982/83:34 5 2. att med anledning avmOtion 1982/83:1768 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om redovisning av företags förfallna men inte betalda skulder. Närvarande: (), (), (). (), (), (), (). ()*, (), PerIsraelsson (vpk), (), (), Inga-BrittJohansson (s), i (m) och ()*. * Ej närvarande vid betänkandets justering. Reservation (mom. 2) (), MartinOlsson (c), (), (), (),() och i (m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "I likhet" och slutar med"tillfredsställande lösning" bort ha följande lydelse: Som motionärerna framhåller skulle det otvivelaktigt varatill fördel för ett företags borgenärer om en öppen redovisning kom till ståndnär det gäller omständigheter som är av betydelse vid bedömningen av företagetskreditvärdighet. Utskottet har därför förståelse för syftet med motionen. Motmotionärernas förslag har emellertid framförts starka invändningar främst frånbokföringsnämndens företrädare. Det har sålunda gjorts gällande att det i mångafall är svårt att bedöma om en skuld skall anses vara förfallen eller ej.Vidare har pekats på risken för att den föreslagna regeln kringgås t. ex. genomatt ett företag med förfallna skulder väljer att tillfälligt ta upp lån förbetalning av skulderna så att de inte på bokslutsdagen behöver redovisas. Dethar också framhållits att man inte bör tynga redovisningen med nya uppgifteroch att motionärernas förslag inte i praktiken kommer att få någon effekt närdet gäller den ekonomiska brottsligheten. Enligt utskottets mening måste invändningarna anses utgöratungt vägande skäl mot ett införande av en sådan regel som förespråkas avmotionärerna. Utskottet vill också framhålla att den föreslagna regeln intelöser de problem som obeståndssituationen utgör i redovisningssammanhang. Härtill kommer att den nya anvisning som bokföringsnämnden LU 1982/83:34 6 utfärdatom förvaltningsberättelsen i viss utsträckning tillgodoser syftet med motionenoch att erfarenheterna från anvisningens tillämpning bör avvaktas innan manöverväger ytterligare åtgärder på området. Pä grund av det anfördaanser utskottet att motionen bör avslås. dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse: 2. att avslår motion 1982/83:1768.