bet · G601TU12 · 1982-12-31 00:00:00 — Utskottet vill vidare erinra om att härmed sammanhängandefrågor ingående prövats av . Senast i utskottetsbetänkande /82:16 underströks vikten av att fortsätterrationaliseringen av sin organisation. Inte minst de otillräckliga väganslagennödvändiggör åtgärder av rationaliseringskaraktär. TU1982/83:12 20 1978/79:99 om en ny trafikpolitik är en förutsättning fören fortsatt hög ambitionsnivå för driftverksamheten att de pågåenderationaliseringarna fortsätter. Det gäller därvid rationaliseringar såväl påmaskinsidan som i vad avser arbetsmetoder och organisation. För att skall kunna garantera en rationell ocheffektiv driftverksamhet enligt den inriktning som statsmakterna angetterfordras således att organisationen av verkets driftresurser får en rationelloch till medelstilldelningen anpassad utformning. Detta innebär enligt vadverket tidigare angivit förutom anpassning av de regionala resurserna påvägför-valtningarnas driftkontor även att den lokala driftorganisationen,arbetsoin-rådena. måste ses över. Frågorna om indragning eller omorganisationav arbetsområden är dock enligt verkets uppfattning av komplicerad natureftersom åtgärderna så gott som genomgående får negativa regionalpolitiskaeffekter. Beslut av den art varom här är fråga föregås f. ö. av ingåendeutredningar samt överläggningar med representanter för personalorganisationerjämte berörda lokala och regionala myndigheter. Hänsyn sägs därvid från verketssida i största möjliga mån tas till samhällsekonomiska samt regional- ocharbetsrnarknadspolitiska synpunkter. Utskottet finner det mycket angeläget attså sker. Mot bakgrund av den jämfört med ökademedelstilldelningen synes f. ö. en översyn böra komma till stånd rörandetidigare planerade nedläggningar. I fjolårets budgetproposition erinras också om attstatsmakterna föreskrivit att skyndsamt skall fortsätta se över ochgenomföra erforderliga organisationsförändringar. En god väghållning och ettbra vägnät ansågs vidare vara mest betydelsefulla bidrag till denregionala utvecklingen och alltså dess främsta medel härför. Det betecknadesockså som viktigt att även fortsättningsvis, när organisationenanpassas, strävar efter att upprätthålla en jämn standard över landet - inteminst beträffande det omfattande grusvägnätet. Utskottet anser att utvecklingen på området bör följas medstörsta uppmärksamhet från regeringens sida. Under hänvisning härtill samt tilldet i övrigt anförda finner utskottet motionsyrkandena i fråga inte nu börapåkalla någon ytterligare åtgärd från sida. I motion 1982/83:298 (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att omskyltning bör skeutmed i enlighet med vad som anförts i motionen. Vägskyltningen ärenligt motionären över huvud taget mindre tillfredsställande och en översyn ochomskyltning för hela landet bör därför ske . Föreskrifter för vägvisning meddelas, såsomkommunikationsministern i framhållit, avtrafiksäkerhetsverket med utgångspunkt i vägmärkesförordningen (1978:1001). föreskrifter för den allmänna vägvisningen har trafiksäkerhetsverketangett bl. a. var skyltar bör sättas upp och till vilken typ av ortervägvisning bör ske. Föreskrifterna grundas bl. TU1982/83:12 21 på principen att en långväga trafikant inte skall behövaanvända karta annat än i början och i slutet av sin resa. En annan viktiggrundtanke är att utmärkningen skall vara enhetlig och enkel. Vägvisningen vid våra riks- och länsvägar sköts avvägverket. För arbetet med vägvisningen har utarbetat envägvisningsplan. Denna plan bygger på trafiksäkerhetsverkets föreskrifter.Vägverket överväger att utöka skyltningen något vid den revision av planen somskall göras . Under hänvisning till det anförda och då utskottet utgårfrån att vid de kontinuerliga överväganden som inom sker i närasamarbete med trafiksäkerhetsverket om vägvisningen och dess utformning ävenbeaktas synpunkter av det slag motionären anfört finner utskottet någonsärskild framställning i ämnet hos regeringen ej erforderlig. Motionen avstyrksdärför i denna del. I motion 1982/83:332 (s) begärs attriksdagen hos regeringen hemställer att en försöksverksamhet med gemensammaskinanvändning m. m. i samverkan mellan kommuner, ochluftfartsverket igångsätts i området kring . Inom de nämndaorganens verksamhet finns enligt motionärerna områden då det gällermaskinanväridning och personalresurser som är likartade. Detta gällerexempelvis beträffande utnyttjande av lastbilar, lastmaskiner och väghyvlar m.m. Genom samverkan mellan kommuner, vägverk och luftfartsverk inom lämpligtområde kring en flygplats skulle en betydligt bättre resursanvändning kunnaske. För att finna former för en sådan samverkan mellan de nämnda myndigheternabör därför enligt motionärerna en försöksverksamhet igångsättas. Någon särskM försöksverksamhet på detta område tordeemellertid enligt utskottets uppfattning inte vara erforderlig då såsom redantidigare i andra sammanhang konstaterats en samverkan mellan exempelvisvägverket och kommunerna redan förekommer såväl i Skåneområdet som i andradelar av landet. 1 vad avser området kring gäller enligt vadutskottet erfarit denna samverkan även flygvapnet medan däremot resurserna hosluftfartsverket - av beredskapsskäl - inte kunnat samutnyttjas i störreutsträckning. Även utskottet finner det angeläget att en sådan samverkansom här avses sker och vidareutvecklas. Det bör dock ske i den utsträckning ochi de foririer vederbörande parter finner önskvärt och lämpligt med beaktande avegna behov och resurser m. m. Utskottet vill vidare erinra om att frågorna om samarbeteolika verk m. m. emellan i ett vidare perspektiv varit aktuella.Senast i förra årets budgetproposition lämnades en redogörelse för områden därett samarbete mellan myndigheter etablerats ellerkommer att etableras . I anslutning härtill erinradesockså om att utredningen om samverkansmöjligheterna hos vissa affärsverks ochiTiyndigheters verkstadsrörelser () avlämnat betänkandet (Ds K 1980:4) Fordonsunderhåll istatliga verkstäder. I betänkandet och i remissvaren över detta finns förslagtill åtgärder som skulle bidra till ett effektivare utnyttjande avverkstadsresurserna. Regeringen har också uppdragit åt affärsverken och vissamyndigheter att samordna verksamheten i de statliga verkstäderna. Sainmanfattningsvis konstaterades i propositionen att enomfattande samverkan kommit till stånd mellan departementets myndigheter inomområden, där man har gemensamma resurser eller i övrigt har gemensammaintressen. Det betecknades vidare soiri angeläget att samarbete av det härslaget utvecklas och att verken uppmärksammar möjligheterna att görarationaliseringsvinster genom samverkan. Utskottet delar nu liksoin tidigare denna uppfattning ochunderstryker ånyo vikten av att man från regeringens sida även fortsättningsvisföljer utvecklingen på området. Mot bakgrund ay det anförda och då motionärernas syftentill väsentliga delar redan synes tillgodosedda kan utskottet inte finna denbegärda frainställningen till regeringen från sida nu påkallad.Motionen avstyrks följaktligen. 1 motion 1982/83:980 (m) begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförtsom en försöksverksamhet med entreprenör för driften av färja iVärmlands län. Motionärerna erinrar om att samtliga färjeförbindelser iVärmland har reglerats efter tidtabeller. En av färjorna finns i ivästra och förbinder med Fyxnäs på ömse sidor av älven.Överfarten tar normalt . Alternativet till färjan är en 22 kmlång färdsträcka på enskild (statsbidragsberättigad) väg. Befolkningen på ömse sidor av i denna bygd harfrån början gjort starka invändningar mot inskränkningarna i färjetrafiken. Bl.a. har man besvärat sig hos regeringen - dock utan resultat. Motionärerna anser därför nu att ett entreprenadsystem -med färjeöverfart vid anrop - i förevarande fall bör prövas. Om ett sådantskulle utfalla väl bör det vidare kunna utsträckas till flertalet färjeförbindelseri vårt land. Utskottet vill erinra om att färjaenligt väglagens föreskrifter är lika med allrnän väg och som sådan omhänderhasoch bör omhänderhas av det statliga . För upprätthållande av färjeförbindelserna i vårt land harverket ett stort bestånd av färjor och färjemateriel, vars utnyttjande reglerasbl. a. genom beslut av verket och länsstyrelserna och med hänsyn tagen tilllokala och regionala trafikförhållanden m. m. Att ersätta denna väluppbyggda och fungerande trafikförsörjning med ett entreprenadsystem kan enligtutskottets uppfattning inte vara rationellt eller eljest ändamålsenligt.Utskottet är inte heller berett att i detta enskilda fall tillstyrka enförsöksverksamhet av det slag varom här är fråga. Enligt vad utskottet erfarit TU1982/83:12 23 dirigeras nämligen från den nuvarande färjan genomelektronisk övervakning trafiken på de båda närbelägna broarna vid VärmlandsNysäter och Skassås. Ett entreprenadsystem framstår därför i detta fall soiu änmindre lämpligt eller möjligt. Underhänvisning till vad sålunda anförts avstyrks motionen i fråga. I motion 1982/83:1418 (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att höjaboggitrycket och bruttovikten inom ramen för oförändrat axeltryck () i dedelar av landet, där vägnätet håller en sådan standard. Att sådana höjningarkommer till stånd är enligt motionären angeläget bl. a. för att landets totalainvesteringar i vägar, broar och bilpark m. m. skall kunna utnyttjas effektivt. Av anslagsframställning för nästa budgetårframgår, att praktiskt taget hela riksvägnätet och av länsvägnätet är upplåtet för 10 tons axel- och 16 tons boggitryck. Ökningen av dettillåtna axel- och boggitrycket från 8/till 10/har endast i endel fall föregåtts av att bärigheten höjts genom tekniska åtgärder.Uppräkningen har i stället gjorts bl. a. mot bakgrund av skärpta bestämmelser motöverlaster och ett utökat samarbete mellan transportörerna och vägverket.Underhållskostnaderna ökar dock på grund av det högre axel- och boggitrycket.Dessa kostnader har från samhällsekonomisk synpunkt ansetts motvägas av deminskningar av transportkostnaderna som följer av det högre tillåtnaaxel-/boggitrycket. Verket understryker att upprustning och förstärkning av8/12-vägar och 10/16-yägar med nedsatt bärighet eller ofta förekommandetjälskador också är angelägna åtgärder för näringslivet. Nyttan av bäriga vägarunder tjällossningsperioden har fått alltmer uttalad betydelse till följd avskogsvårdslagens skyddsbestämmelser. Tjällossningsrestriktioner innebärkraftigt reducerad åtkomlighet och produktivitet i skogsbruket. Översiktligaberäkningar visar t. ex. att kostnadsökningen vid en förlängning avavstängnings-tiden uppgår till av den totala, årligakostnaden för virkeshanteringen. I första hand anses vägar med stora godsflöden böraupprustas. som åtgärder beträffande bärigheten vidtas sker som regelockså en förbättring av bredd och linjeföring. Detta leder till minskadetransportkostnader för samtliga transporter på vägen. Allmänt gäller vidare enligt verket att näringslivetstransportkostnader i hög grad påverkas av de belastningsbestämmelser som gällerför vägnätet. väg i har därför under vintern 1981-1982 påförsök tillåtits en förhöjd bruttovikt på upp till för transporter avrundvirke. Förutsättningarna har varit att vägkroppen på de berörda vägarna harerforderligt tjäldjup. Vidare har kravet varit att de på försöksvägnätetbelägna broarna har tillräcklig bärighet. Utvärdering av försöket pågår. Deresultat som föreligger innebär att inte ser några svårigheter TU1982/83:12 24 rned en måttlig utvidgning av försöket införvinstersäsongen. Avsikten är att tillåta högre belastning också på delar avvägnätet i och . Det anses vara helt klart att försök medhögre tillåten belastning måste fortgå under flera vintersäsonger för attsäkerställa vilken påverkan som uppkommer på broar och vägar och även för attkunna bedöma de samlade transportkostnadsminskningarna. Av verkets petita framgår även i övrigt att ett omfattandeoch ambitiöst utrednings- och planeringsarbete pågår beträffandebärighetsfrågorna. Dessas stora betydelse vid den fortsatta utbyggnaden ochupprustningen av vägnätet understryks också kraftigt. Utskottet finner motbakgrund bl. a. härav någon särskild framställning från sida av detslag motionären begärt ej påkallad och avstyrker därför motionen i fråga. I motion 1982/83:1400 (m) yrkas attriksdagen beslutar att väglagens vägrättsbegrepp förtydligas därhän attmarkägare skall kunna kräva att inköper erforderliga vägområden ochdärvid svarar för kostnaderna, lantmäteritekniskt och annorledes, för deförändringar i fastighetsbildningen som blir följden. gällande regler tordeenligt motionären innebära att om en motorväg dras fram över ett enskiltmarkområde så fortsätter den underliggande marken att vara den ursprungligemarkägarens utan att denna har någon egentlig nytta av den. Om vägmyndigheternasenare finner en annan sträckning lämpligare och därför "drar in" denifrågavarande motorvägsdelen överlämnas denna med en "mängd cement ochasfalt" till markägarens förfogande. Motionären finner mot bakgrund bl. a.av det anförda lagstiftningen på området absurd och vill därför ha vissaändringar till stånd. Utskottet vill med anledning härav erinra om att enligt 30§ väglagen (1971:948) vägrätt innefattar befogenhet för väghållaren att nyttjamark för väg. Väghållaren får i fastighetsägarens ställe bestämma över markensanvändning vågrätten består. Vågrätten upphör när vägen dras in(32 §). Väghållaren får föra bort vad som anbringats inom vågområdet förvägändamål, om inte bestämmer annat. Vad som ej förts bort inomett år efter det att vägen dragits in tillfaller fastighetsägaren. Har väghållaren erhållit vägrätt är fastighetens ägareberättigad till intrångsersättning och ersättning för annan skada (55 §). Vidbestämmande av ersättningen gäller 4 kap. expropriationslagen (1972:719) itillämpliga delar. Normalt betalar väghållaren en ersättning som motsvarar ettköp av den aktuella marken. När en allmän väg dras in undersöker väghållaren först omdet finns ett lokalt allmänt intresse att bibehålla vägen som enskild väg. Omett sådant intresse finns, svarar väghållaren för förrättningskostnader. 1annat fall undersöker väghållaren om - markägaren vill behålla vägen. Vill intemarkägaren det, tar väghållaren enligt vad utskottet inhämtat upp överläggningarmed denne om hur vägen skall tas bort. Utskottet förutsätter också att /83:12 } 25 sådana överläggningar koirimer till stånd. I likhet med motionären finner utskottet det vara av storvikt att den enskildes rätt inte minst i sådana frågor det här gäller intetrades för när. Med understrykande härav och under hänvisning till det nuanförda kan utskottet för sin del emellertid inte finna skäl föreligga attändra reglerna i fråga om vägrättsbegreppet m. m. på det sätt motionärenförordat. Utskottet avstyrker därför motionen i fråga. 1. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1982/83:1928 (m)yrkande 1 till : Ambetsverksuppgifter för /84anvisar ett förslagsanslag på , 2. beträffandemålsättningen för den stadiga vägpolitiken att avslår motion1982/83:297 (c), yrkande 1, a) med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1982/83:1928 (m) yrkande 2 till Drift av stadiga vägarför /84 anvisar ett reservationsanslag på 3 , b) medger att regeringen lämnarstatens vägverk de beställ-ningsbemyndiganden för den statliga vågdriften somföredia-gande departementschefen i propositionen förordat, c) medger att regeringen i enlighetmed föredragande departementschefens förslag vid behov får låta statensvägverk överföra medel mellan anslagen Drift av statliga vägar och Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator, d) godkänneratt jämkning av kostnadsramar för anslagen till Drift och Byggande av statliga vägar får ske i enlighet med föredragande departementschefens för slag, 4. beträffande särskiltreservationsanslag för bärighetsupprustning av mindre vägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden attriksdagen avslår motion 1982/83:297 (c) yrkande 5, 5. beträffande specialdestinationav vägmedel för vägnätet i län attriksdagen avslår motion 1982/83:600 (c). 6. beträffandespecialdestination av vägmedel för att avslår motion1982/83:1952 (c) i denna del, 7. beträffandelåne- eller leasingförfarande vid byggande av vissa broar attriksdagen lämnar utan åtgärd a) motion1982/83:1413 (m, c, fp), i denna del b) motion1982/83:1934 (c), 8. beträffandevägverkets planering och byggnadsanslag att avslår motion 1982/83:391(vpk), 9. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1982/83:1928(m) yrkande 3 och 1982/83:1420 (vpk) till Byggande av stadiga vägar /84 anvisar ett reservationsanslag på , att med bifall tillregeringens förslag samt med avslag på motionerna 1982/83:297 (c) yrkande 2 och1982/83:1928 (m) yrkande 4 till Bidrag till drift av kommunala vägar och gatorför /84 anvisar ett reservationsanslag på , 11. att riksdagentill Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator för /84anvisar ett reservationsanslag på , 12. beträffandeändrad bidragsgivning till drift av enskdda vägar att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1982/83:297 (c) yrkande 3,1982/83:611 (c) yrkande 1. 1982/83:771 (c), 1982/83:976 (vpk) i denna del,1982/83:1406 (c). 1982/83:1410 (c), 1982/83:1952 (c) i vad avser enskilda vägaroch 1982/83:1974 (s) yrkande 1 godkänner de av föredragande departementschefenförordade riktlinjerna härför. 13. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna 1982/83:297(c) yrkande 4. 1982/83:611 (c) yrkande 2 och 1982/83:976 (vpk) i denna del,till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. för /84 anvisarett reservationsanslag på ,, a) godkänner denav föredragande departementschefen förordade ändrade planeringsordningen förbyggande av enskilda vågar, b) till Bidrag till byggande avenskilda vägar för /84 anvisar ett reservationsanslag på , 15. att riksdagentill Tjänster till utomstående för /84 anvisar ettförslagsanslag på , a) medgeratt statens vägverk lämnas det beställningsbemyndi- TU1982/83:12 27 gande avseende reservbromaterial som föredragande departementschefenförordat, b) tillStatens vägverk: Försvarsuppgifter för /84 anvisar ettreservationsanslag på . Planeringsordningen samt flerårs- och fördelningsplanerna(mom. 17-19) 17. att riksdagenavslår motion 1982/83:781 (s) om en vidgad roll för länsvägnämnderna, a) avslår motion 1982/83:619 (c) omprioriteringen av anslagen till vägar, b) avslår motion 1982/83:626 (c) omVallsundsbroprojektet, c) avslår motion 1982/83:779 (c)yrkande 2 om utbyggnad av , d) avslårmotion 1982/83:783 (s) om allmän fårjeled luellan ön och , e) avslårmotion 1982/83:1118 (vpk) yrkandena 1 i denna del och 5 om byggande av vägar inom , f) avslårmotion 1982/83:1413 (m, c, fp) i denna del om ett brosystem i kommun, g) avslårmotion 1982/83:1421 (s) om en ny sträckning av våg 44 mellan och Håberg, h) avslårmotion 1982/83:1584 (s) yrkande 2 om vågbyggande i i) avslårmotion 1982/83:1922 (m) om bro över järnvägen vid j) avslårmotion 1982/83:1946 (s) om sträckningen av väg 43 a) avslår motion 1982/83:1950 (fp) omriksvåg 41 mellan och , b) avslår motion 1982/83:1954 (c, s,m) om vågförbindelser västerut, c) avslår motion 1982/83:1959 (s, m,c) om bro över , d) avslårmotion 1982/83:1961 (s) oiu utbyggnad av inom , e) avslårmotion 1982/83:1965 (s) om bro mellan norra och södra , f) avslårmotion 1982/83:2128 (c) yrkande 2 om upprustning av vägnätet i , g) avslårmotion 1982/83:2185 (fp) yrkandena 2-4 om vissa brobyggnader samt om utbyggnad av och av vissa kring fartsleder. TU1982/83:12 28 h) avslår motion 1982/83:2190 (c, fp) yrkandena 2-4 omvissa i) avslårmotion 1982/83:2195 (c) yrkandena 2 och 3 om ombyggnadav , sträckan , och ombyggnad av riksväg83 mellan och Ange, j) avslårmotion 1982/83:975 (s, m, c, fp) om utbyggnaden av 20. beträffande bibehållande m. m. av vissavägstationer attriksdagen lämnar motionerna 1982/83:469 (c), 1982/83:974 (c), 1982/83:1584 (s)yrkande 1 i denna del och 1982/83:1964 (s) utan ytterligare åtgärd, attriksdagen avslår motion 1982/83:298 (c) i denna del, 22. beträffande samverkan mellankommimer, och luft fartsverket attriksdagen avslår motion 1982/83:332 (s), 23. beträffandefärjetrafik på entreprenad attriksdagen avslår motion 1982/83:980 (m), 24. beträffande översyn av detsvenska vägnätets boggitrycks- och bruttoviktsregler attriksdagen avslår motion 1982/83:1418 (in). 25. beträffandeinlösen av vägmark attriksdagen avslår motion 1982/83:1400 (in). Närvarande: (). (), BirgerRosqvist (s), (), (), (),(), (), Per Stenmarck (m), (),(), (). (vpk) och (). Anslaget : Ämbetsverksuppgifter(mom. 1) RolfClarkson, , och (alla m) anser dels att det stycke i utskottetsyttrande som på s. 7 börjar med "Utskottet, som" och slutar med"i fråga." bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning motionärerna därvid givituttryck åt och tillstyrker därför motionen i denna del. Anslaget bör alltså förnästa budgetår tas upp med 6,0 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att med avslag påregeringens förslag och med bifall till motion 1982/83:1928 (m) yrkande 1 tillStatens vägverk: Ambetsverksuppgifter för /84 anvisar ett förslagsanslagpå , Anslaget Drift av statliga vägar (mom. 3 a) PerStenmarck och (alla m) anser dels att det stycke i utskottetsyttrande som på s. 8 börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutarmed "3 485 milj. bort ha följande lydelse: Med beaktande av det statsfinansiella läget anser dockutskottet en minskning i förhållande till regeringens förslag även av härifrågavarande anslag ofrånkomligt. Under hänvisning till vad som därom anförtsi motion 1982/83:1928 (m) finner utskottet därför anslaget böra tas upp med 3485 milj. kr. eller 40 milj. kr. mindre än vad föredraganden förordat, dels att utskottets hemställanunder 3 a) bort ha följande lydelse: 3, att a) medavslag på regeringens förslag och med bifall till motion 1982/83:1928 (m)yrkande 2 till Drift av stadiga vägar för /84 anvisar ettreservationsanslag på 3 , Särskilt reservationsanslagför bärighetsupprustning av mindre vägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden (mom, 4) ' och (båda c) anser dels att det stycke i utskottetsyttrande som på s, 9 börjar med "Utskottet vill" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottetanser för sin del vidare att 20 milj. kr. bör tas upp på ett särskilt TU1982/83:12 30 anslag för bärighetsupprustning av mindre vägar och broarav betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden. Insatsernahärför har f. ö. också stor betydelse för att minska arbetslösheten, särskiltungdomsarbetslösheten, i glesbygd. Såsom framhålls i motion 1982/83:297 (partimotion c) ärdet av stor vikt att tunga skogstransporter kan utföras på ett rationellt sätt.Mindre vågar och broar är ofta ett hinder härför. Det är exempelvis mycket orationelltoch kostsamt att fullastade bilar efter färd på tjälade skogsbilvägar inte kanta sig ut på det allmänna vägnätet p. g. a. att en bro eller väg har för litenbärighet. Omlastning till mindre laster måste därvid ske med därav föranleddamerkostnader. Då det finns många sådana dyra hinder över hela landet finns detall anledning att gå vidare på den förra regeringens väg och specialdes-tineramedel för detta ändamål. Med tillstyrkande av motionen i denna del föreslårdärför utskottet att så sker och att för nästa budgetår 20 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. att med bifall tillmotion 1982/83:297 (c) yrkande 5 till Bärighetsupprustning av mindre vägar ochbroar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden /84 anvisar ett reservationsanslag på , Låne- eller leasingförfarande vid byggande av vissabroar (mom. 7) (), (), Per Stenmarck (m). (), ()och () anser dels att det stycke i utskottetsyttrande på s. 10 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"kunna lämnas utan åtgärd." bort ha följande lydelse: