bet · G601SkU47 · 1982-12-31 00:00:00 — Enligt vad som anges ide nu aktuella motionerna är syftet med den yrkade omläggningen av beskattningenjust att främja en övergång från de prisbilliga vinerna till högre kvaliteter.Detta syfte är - som framgår av det anförda - i viss utsträckning redantillgodosett med den utformning som beskattningen har. Att vinkonsumtionentrots detta koncentrerar sig till de billigaste märkena torde ha sin förklaringi att produkten är särskilt priskänslig i denna del av sortimentet. Enbegränsad omläggning av beskattningen i den riktning som motionärerna förordartorde knappast kunna påverka konsumtionsvalet i denna prisgrupp i någon högregrad. Resultatet skulle enligt utskottets uppfattning framför allt bliskattelättnader för dem som konsumerar kvalitetsviner ochskatteskärpningar för dem som väljer de billiga vinerna. Att inom ramen för ettoförändrat totalt skatteutfall helt slopa procentavgiften skulle medföra såavsevärda prishöjningar för de billiga lättvinerna att man har anledning befaraatt konsumtionen kommer att söka sig andra ej önskvärda banor. I de högre prislägena kan man möjligen hävda att skattenfår vissa ej avsedda effekter. Den som redan håller sig till kvalitetsvinermåste nämligen betala en förhållandevis stor prisskillnad för att kunna bytatill ännu högre kvaliteter. Procentavgiften får emellertid här ses som eninbyggd lyxskatt som syftar till att i viss mån upprätthålla prisrelationernamellan olika inköpspriser. Därtill kommer att en internationell jämförelse integer vid handen att vår beskattning slår alltför hårt just i dessa prislägen. Av det anförda framgår att en sänkning av procentavgifteninom ramen för ett oförändrat skatteuttag inte kan motiveras av alkoholpoliliskaskäl och att en sådan omläggning endast skulle medföra väsentligaskattelättnader för konsumenterna i de högre prislägena på bekostnad avkonsumenterna av billiga viner. Med hänsyn till den ökande konsumtionen avlättviner kan det vara motiverat med en viss höjning av skatten på dessa viner.Att undanta vissa konsumenter från en sådan höjning är enligt utskottetsuppfattning inte motiverat, varken av alkoholpolitiska skäl eller frånrättvisesynpunkt. Med det anförda och med hänvisning till vad utskottetanfört i denna fråga avstyrker utskottet motionerna 161 och 535. SkU1982/83:47 19 I motion 1729 av ()och () begär motionärerna förslag från regeringen om beskattningav eller förbud rfiot snabbvinsatser. Som framgår av den redogörelsen har avvisat ett förslag från den dåvarande regeringen om förbud motsnabbvinsatser. Skälen härtill var att det framlagda förslaget ansågs varakomplicerat men alltför lätt att kringgå. Vid förra visade utskottetförståelse för ett förslag i en motion om beskattning av snabbvinsatser.Utskottet ansåg dock att en beskattning knappast var meningsfull, eftersomsnabbvinsatserna enligt utskottets uppfattning utan svårighet kunde säljas iolika beståndsdelar, var för sig skattefria. Den nu aktuella motionen innehåller inte några förslagtill nya lösningar av de problem som är förenade med att effektivt ingripa motsnabbvinsatserna utan att förbjuda all hemlillverkning av vin.Utskottet är därför inte berett att nu ompröva sina tidigare ställningstagandentill dessa frågor, även om utskottet nu liksom tidigare instämmer iuppfattningen att snabbvinsatserna kan bli ett allvarhgt alkoholpolitisktproblem. Möjligheterna till en laglig och så enkel och snabb hemtillverkningsom dessa vinsatser medger innebär att syftet med alkoholbeskattningen lätt kankringgås. En fortsatt ökning kan skapa elt utbrett beteendemönster som inte kangodtas i längden men som kan vara svårt att bryta. Som socialutskottet anfört isitt yttrande innebär försäljningen av billiga snabbvinsatser också att alkoholfinns lätt tillgänglig även för ungdomar. Utskottet utgår från att regeringenoch uppmärksamt följer utvecklingen och på nytt lägger framförslag till åtgärder mot snabbvinsatserna om försäljningen visar samma oroandeutveckling som är fallet. Med delanförda avstyrker utskottet motion 1729. I motion 1172 begär tredje vicetalmannen () och () förslag frånregeringen om beskattning av all införsel av alkoholhaltiga drycker. Utskottet har vid sin behandling av likartade frågor förraåret avstyrkt bifall till då föreliggande motioner med hänvisning till vissauttalanden i den alkoholpolitiska propositionen . Enligt dessauttalanden borde vissa alkoholpolitiska begränsningar i den legala införselninte uteslutas. Utskottet har också hänvisat lill rekommendationlill regeringarna i de nordiska länderna att på ett internationellt plansamfällt verka för sådana begränsningar. Utskottet vill framhålla att den skattefria införselnvilar på internationell praxis och att speciella lösningar av denna fråga förSveriges del såvitt möjligt SkU1982/83:47 20 Frågan är fortfarande aktuell i . I avvaktan på de resultat som möjligen kan uppnås i det pågående arbetetmed denna fråga avstyrker utskottet motionen. Servering m. m. () yrkar i motion1204 att gällande lagstiftning om prissättningen av alkoholdrycker i sambandmed servering upphävs. Vidare yrkas att också reglerna om serveringstider ochstängningstider upphävs. Reglerna om prissättningen av olika drycker pårestauranger innebär alt priset på dryckerna minst skall motsvara inköpsprisetplus skäligt tillägg () för serveringskostnaderna. Priset skall sättas såatt försäljningen av drycker med starkare alkoholhalt inte främjas. Utskottet instämmer i och för sig i motionärensuppfattning att det kan vara önskvärt att begränsa de nuvarande i allmänhetmycket höga restaurangpriserna på drycker av olika slag. Utskottet vill dockframhålla att restaurangpriserna regelmässigt är väsentiigt högre än som följerav lagstiftningen och rekommendationer. Enligt utskottets uppfattning bör man inte tillåta enprissättning som gynnar starkare drycker. Med hänsyn härtill och då del inte ärmöjligt att komma till rätta med problemet enbart genom att slopa reglerna omprissättningen, avstyrker utskottet motionen i denna del. Reglerna om serveringstider och stängningstider innebäratt den som har serveringstillstånd enbart för öl i allmänhet får servera dennadryck mellan kl. 7 och 22. Om serveringstillståndet omfattar även andraalkoholhaltiga drycker än öl utsträcks serveringstiden till kl. 1 eftermidnatt, men dessa drycker får i princip inte serveras före . Lokalenskall stängas senast efter serveringstidens utgång. I motionen har inte åberopats några närmare skäl för altslopa dessa regler, som är till för att skapa en god ordning och underlättakontrollen. Utskottet vill också framhålla alt kan förordna omandra serveringslider än som anges i lagstiftningen. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen även i denna del. I motion 311 av iHelsingborg (s) och () begär motionärerna att generösareregler skall tillämpas för etableringen av systembutiker så att kommunernasönskemål i detta hänseende kan tillgodoses. Motionärerna anför bl. a alt denIremilsgräns som har tagits in i det nuvarande avtalet mellan staten ochSystembolaget om butiksetablering-en medför att många kommuner inte inom rimligtid kommer att kunna få en systembutik. behandlade motsvarande fråga anförde utskottet SkU1982/83:47 21 att den utbyggnadstakt som redovisats i den då aktuellapropositionen - i genomsnitt knappt två nya butiker - innebar en vissutsträckning i tiden av den etableringspolitik som beslutat. Dennapolitik gick ut på att kommuner som har centralort med elt befolkningsunderlagsom åtminstone motiverar en butik med begränsat öppethållande skulle kunna fåen egen systembutik inom rimlig tid om de så önskade, men att den fortsattaetableringen inte fick leda till ett överdimensionerat butiksnät med ökadealkoholpolitiska risker som följd. Utskottet fann att meningarna möjligen kundevara delade i fråga om takten för butiksnätets utbyggnad men anslöt sig tilluttalandena i propositionen om alt etableringen måste genomföras på ett sådantsätt att man i möjligaste mån förhindrar såväl alkoholpolitiska som socialaölägenheter. Detta borde enligt utskottets mening inte hindra att man såvittmöjligt också tog hänsyn till de kommunala önskemålen. Enligt tidigare regler skulle utbyggnaden av butiksnätet iförsta hand ske i kommuner där centralorten var belägen på elt vägavstånd tillnärmaste ort med systembutik om . Det tillägg till avtalet mellanstaten och Systembolaget som har träffats innebär att också kommuner medett vägavstånd på normalt skall kunna påräkna en systembutik om deså önskar. Utskottet har inte f. n. något att erinra mot den takt ivilken utbyggnaden av butiksnäten sker. När del gäller kommuner med kortarevägavstånd utgår utskottet från att prövningen av etableringsfrågan sker medbeaktande av utskottets synpunkter vid behandlingen av denna fråga. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 311. 1. beträffandedelmål för alkoholpohtiken attriksdagen avslår motionerna 1982/83:845 ,i denna del och 1982/83:1639, 2. beträffanderansonering och registrering m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:845 i vad den inte behandlats i mom. 1 samtmotionerna 1982/83:874, 1982/83:882 och 1724, 3. beträffandestadig representation attriksdagen godkänner vad utskottet anfört i denna fråga och avslår motion1982/83:1738, 4. beträffandeutformningen av dryckesbeskattningen attriksdagen avslår motionerna 1982/83:161, 1982/83:280, 1982/83:535, 1982/83:713och 1982/83:1723, attriksdagen avslår motion 1982/83:1729, attriksdagen avslår motion 1982/83:1172, SkU1982/83:47 22 7. beträffande servering m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:1204, 8. beträffande etablering avsystembunker att avslår motion 1982/83:311. Närvarande: (), ()*.Stig Josefson (c), (), förste vice talmannen (), (). (), (), ()*, ()*, (), (), (), () och (). * Ej närvarande vid justeringen. Statlig representation (mom. 3) (), förste vicetalmannen (), (), (), AnitaJohansson (s) och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 15 med "har" och på s. 16slutar med "motion 1738 avslås" bort ha följande lydelse. har i sitt yttrande över motionen anförtatt uttalandel om spritfri statlig representation inte var avsett som ettkategoriskt förbud men alt uttalandet i allmänhet tolkats på detta sätt.Socialutskottet delar motionärernas uppfattning att uttalandet är alltförstelbent och anser att det finns anledning lill viss uppmjukning. Denvägledande principen att statlig alkoholrepresenlation skall vara återhållsamoch slå i överensstämmelse med vedertagna alkoholpolitiska målsättningar börenligt socialutskottet självfallet bibehållas, men det bör inte ses som heltavgörande om det är spritdrycker eller vin som serveras i ett visst fall. Detväsentliga är att alkoholkonsumtionen totalt sett är måttfull och inte gårutöver vad gästfriheten kräver. Alkoholfria drycker bör alltid serveras som ettnaturligt alternativ. instämmer i socialutskottets yttrande somockså överensstämmer med vad som anförts i motionen, där det framhålls att iden mån det enligt vanliga umgängesregler är befogat med representation böranvändningen av alkohol'vara återhållsam. I flertalet fall tordealkoholhaltiga drycker över huvud taget inte behöva serveras. Vid de tillfällennär detta kan SkU1982/83:47 23 anses motiverat är det väsentliga att alkoholkonsumtionenär måttfull, medan det däremot inte är helt avgörande om del är spritdryckereller vin som serveras. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1738. dels alt utskottet under mom. 3 bort hemställa att som sin meninguttalar vad som utskottet med anledning av motion 1982/83:1738 anfört omalkohol vid statlig representation. Utformningen av dryckesbeskattningen (mom. 4) (), förste vicetalmannen (), (), (), BjörnMolin (fp), () och () har dels anfört följande. De i motionerna 161 och 535 framställda yrkandena om enförändring av vinbeskattningen avser framför allt lättvinerna. Prisutvecklingenför dessa viner har gjort att det av ekonomiska skäl blivitallt svårare för konsumenterna att välja ett gott kvalitetsvin. a. med att inköpspriserna på dessa viner- i takt med ökadeproduktionskostnader och en ökad efterfrågan utomlands - successivt har stigiti en väsentligt högre grad än i fråga om annat vin. Dessa prishöjningar börgivetvis även konsumenterna här i landet betala. Våra beskattningsregler haremellertid utformats på elt sådant sätt att dessaprisskillnader förstärks på ett sätt som inte kan motiveras av alkoholpolitiskaskäl utan tvärtom medför väsentliga nackdelar såväl för konsumenterna som frånallmän synpunkt. Resultatet har blivit att vinförsäljningen helt koncentrerarsig till de billigaste märkena, och försäljningen av dessa viner harockså'totalt sett stigit kraftigt. Efterfrågan på de något bättre vinerna, ärdäremot blygsam. för alkoholfrågor (a-nämnden) har ien framställning till regeringen kritiserat att reglerna medfört en ökadskattebelastning på främst kvalitetsviner och en ökad prisspännvidd mellanolika vinsorter. Enligt a-nämndens mening bör denna utveckling inte fortsätta.Även människor med normala inkomster bör ha möjlighet att kunna köpakvalitetsviner, och nämnden förmodar att vinkonsumtionen blir mer återhållsamoch inte enbart sker i berusningssyfte om drycken i fråga har god kvalitet. Vi delar a-nämndens och motionärernas uppfattning attbeskattningen av lättvinerna bör bli mindre beroende av varans värde. Dennuvarande negativa utvecklingen bör brytas, och strävandena att minska dentotala alkoholkonsumtionen och främja en övergång till alkoholsvagare drycker SkU1982/83:47 24 bör underlättas även i utformningen !av vinbeskattningen.Samtidigt bör beaktas att några skattelättnader totalt sett inte är motiverade.De ändringar som bör komma i fråga bör därför genomföras successivt i sambandmed kommande skattehöjningar på alkoholområdet och utformas så att man tar uten större andel av skatten genom grundavgiften och en mindre del genomprocentavgiften. Mot tidigare förslag i denna riktning har framför alltinvänts att en sådan omläggning skulle gynna vissa mindre grupper med exklusivadryckesvanor. Häremot kan visserligen hävdas att beskattningen i sin nuvarandeutformning slår omotiverat hårt mot de dyrbara vinerna. De starkaalkoholpolitiska skäl som enligt vår uppfattning talar för en justering avvinbeskattningen gäller emellertid framför allt i fråga om viner imellanprislägena. Sänkningarna av procentavgiften bör således begränsas tillviner som ligger under prisläget . Vad som här har anförts om den framtida utformningen avvinbeskattningen bör ges till känna för regeringen. Härmed torde syftet medmotionerna vara i huvudsak tillgodosett. dels ansett att utskottet under mom. 4 bort hemställa att med anledning avmotionerna 1982/83:161 och 1982/83:535 samt med avslag på motionerna1982/83:280, 1982/83:713 och 1982/83:1723 hos regeringen begär en sådansuccessiv förändring av beskattningen av lättviner som förordas ireservationen. Servering m. m. (mom. 7) , förste vicetalmannen , och (samtliga m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 20 börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"motionen i denna del" bort ha följande lydelse. Enligt utskottets uppfattning har de högarestaurangpriserna på drycker medfört en övergång från konsumtion av begränsademängder alkohol på restauranger till konsumtion av större mängder utom restaurangerna.Denna utveckling, som strider mot de alkoholpolitiska målsättningarna, äroroande. Även om det inte är möjligt att komma till rätta med problemet enbartgenom att slopa reglerna om prissättningen bör regeringen överväga vilkaåtgärder som kan vidtas för att bryta utvecklingen. En sådan översyn bör därförockså omfatta reglerna för beskattningen av alkoholhaltiga drycker. Detta börges regeringen till känna. I den mån motionen i denna del inte är tillgodoseddmed vad utskottet anfört avstyrks den. dels alt utskottet under mom, 7 bort hemställa a. att med anledning avmotion 1204 ger regeringen till känna vad utskottet anfört i fråga omrestaurangpriserna på drycker, m. m.. SkU1982/83:47 25 , b. att avslår motionen ivad den inte därigenom är , och (samtliga m)anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 21 börjar med "Utskottet har" och slutar med"motion 311" bort ha följande lydelse. Genom riksdagsmajoritetens beslut om lördagsstängning avsystembutikerna har förutsättningarna för reglerna om etablering avsystembutiker förändrats. Särskilt mot denna bakgrund finns anledning att, sommotionärerna anför, se mera generöst på etableringar. Utskottet tillstyrkerdärför bifall till motion 311. dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa att med bifall tillmotion 1982/83:311 uttalar att regeringen skapar sådana regler för etableringav systembutiker att kommunernas önskemål om egen systembutik bättre tillgodo- SkU1982/83:47 Bilaga 26 1982/83:7 y om vissa alkoholpolitiska frågor har berettsocialutskottet tillfälle att yttra sig över de motioner på alkoholpolitikensområde som har hänvisats till skatteutskottet. Motionerna berör frågor om ettdelmål för en minskning av alkoholkonsumtionen, registrering och ransonering,alkohol vid statlig representation, etablering av systembutiker, vissaserveringsbeslämmelser, försäljning av snabbvinsatser, beskattning vid införselav alkoholhaltiga drycker samt utformningen av dryckesbeskatlningen i övrigt.Socialutskottet har beslutat att i yttrande till skatteutskottet ta upp främstfrågan om målsättningen för alkoholpolitiken samt utformningen i stort avförebyggande åtgärder. tar vidare upp frågan om alkohol vidstatlig representation. I motionerna 1982/83:845 av ThureJadestig m. fl. (s) och 1982/83:1639 av m. fl. (fp) yrkarmotionärerna att skall uppställa ett delmål för alkoholpolitiken avinnebörd att man bör uppnå en väsentlig minskning av dennuvarande alltför höga alkoholkonsumtionen. Målsättningen bör vara atttotalkonsumtionen minskas eller - enligt densistnämnda motionen - en tredjedel. De omedelbara åtgärder som föreslås i denförstnämnda motionen för att dämpa alkoholkonsumtionen är bl. a. prishöjningar,obligatorisk legitimation med systemkort samt en ökad satsning påfolkrörelserna och på undervisning och information. Motionärerna i fp-motionenförordar i första hand prishöjningar för att nå den önskade utvecklingen.Andra åtgärder som bör vidtas är enligt motionärerna alt kraftfullt ingripa motlangningen, särskilt lill ungdom, att förbättra informationen i alkoholfrågoroch att genomföra den beslutade alkoholpolitiken med större konsekvens änhittills. Efter en femårsperiod bör man enligt motionärerna pröva om del finnsskäl att räkna med att det uppsatta målet kommer att nås eller om ytterligareåtgärder måste sättas in. Krav på legitimation på systembolaget, registrering avinköpen eller ransonering förs fram - förutom i den redan nämnda motionen.1982/83:845 -i motionerna 1982/83:874 av (), 1982/83:882 avRune () och () samt 1982/83:1724 av ()och (). Deriktlinjer för alkoholpolitiken som lades fast 1977 på grundval av SkU1982/83:47 Bilaga 27 alkoholpolitiska utredningens arbete innehåller ett samlatprogram för en långsiktig insats i syfte att begränsa den totala, alltför högaalkoholkonsumtionen och alkoholmissbruket. Tyngdpunkten i programmet ligger påsocialpolitiska insatser i vid mening, resurser till förebyggande åtgärder ochupplysningsverksamhet, samordnade insatser för ungdomen mot alkoholmissbruk,narkotikamissbruk och andra beroendeframkallande medel m. m. I riktlinjernaingår också att prisinstrumentet skall utnyttjas för att nedbringakonsumtionen. Systembolagets försäljning av spritdrycker har minskatväsentligt , och försäljningen uttryckt i ren alkohol har också gåttned. Uppgifter visar enligt vad utskottet erfarit på enkraftig nedgång i försäljningen, vilket torde ha direkt samband med deprishöjningar som genomförts fr. o. m. och . 1 totalkonsumtionen bör även inräknas hemtillverkning avvin och resandeinförseln samt illegala åtgärder såsom hembränning, renatureringav teknisk sprit och smuggling. Omfattningen härav kan uppskattas endast påtämligen lösa grunder, men har redovisat vissa negativatendenser på denna mörka sektor. Enligt bedömning har dockalkoholkonsumtionen totalt sett gått ned . Även enligt utskottets uppfattning har utvecklingen gått irätt riktning. Kampen mot missbruket har förts på elt brett plan med betydandeinsatser från olika organisationer och enskilda personer. Ansträngningarna harsannolikt lett till en minskning av totalkonsumtionen, även om det samtidigtfinns negativa tendenser, såsom det ökade alkoholmissbruket bland kvinnor. Väsentligtär att målsättningarna för alkoholpolitiken synes ha fått en bättre förankringhos allmänheten än tidigare och att kravet på väsentliga begränsningar avtotalkonsumtionen numera får stöd av en allt starkare opinion. Utskottet villframhålla vikten av att alkoholpolitiken även i fortsättningen drivs på ettsådant sätt alt denna utveckling inte bryts. De framsteg som har uppnåtts är enligt utskottetsuppfattning viktiga. bör framhållas att bred enighet råder om attresultaten är otillräckliga och att man måste sträva mot en avsevärd minskningav den nuvarande alltför höga konsumtionen. När det gäller frågan om att ställaupp ett preciserat delmål för denna konsumlionsminskning vill utskottet inledningsviserinra om vad utskottet i denna del anförde i yttrande till skatteutskottetunder förra (SoU 1981/82:1 y s. 2-3). kan för sin del sevissa fördelar med att i likhet med vad som föreslås i den nu aktuella motionenuppställa en tämligen preciserad målsättning för en minskning avalkoholkonsumtionen. Det skulle t. ex. innebära en klar markering av attkonsumtionsminskningen inte endast skall ses som ett allmänt önskemål frånstatsmakternas sida utan som en bestämd viljeinriktning. Den psykologiskabetydelsen härav bör inte underskattas. En målsättning av detta slag skulledock ställa ökade krav på en sammanhållen planering och uppföljning avalkoholpolitiken. SkU1982/83:47 Bilaga 28 Att man med vissa tidsintervalltvingas stanna upp och undersöka effekten av vidtagna alkoholpolitiska åtgärderkan också vara positivt. En sådan regelbunden omprövning är ägnad att leda mera kritisk granskning av den politik som förts och en mera förutsättningslösdiskussion av de fortsatta åtgärderna. 1 motionen framhålls vidare att den åsyftade minskningenmåste gälla den verkliga totalkonsumtionen och inte endast den registreradeförsäljningen. Utskottet vill understryka det nu sagda. Härav följer att enuppföljning av den beslutade målsättningen också måste spegla förändringarna iden verkliga totalkonsumtionen. Som framgår redan av motionen är emellertid möjligheternaatt mäta den verkliga totalkonsumtionen minst sagt bristfälliga. Det räcker härvidlagatt peka på svårigheterna att få en uppfattning om hembränningens omfattning.Att bestämma totalkonsumtionens storlek måste således i stor utsträckning blifråga om uppskattningar där olika uppfattningar kan göra sig gällande. Änstörre blir osäkerheten om det gäller att avgöra om del skett mindreförändringar i totalkonsumlionen. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla vikten av attdet utvecklas bättre metoder för studier av totalkonsumtionen och förändringardäri. måste få ett bättre underlag för sina allmänna alkoholpolitiskaställningstaganden, I avvaktan på utveckling av bättre metoder för att studeraoch följa totalkonsumtionen vill socialutskottet ifrågasätta om det ärmeningsfullt att redan nu uppställa en så preciserad målsättning för enkonsumtionsminskning som motionärerna föreslår. Detta hindrar inte att man börsträva mot en avsevärd konsumtionsminskning under den närmaste tioårsperioden.Det innebär främst alt behovet av alkoholpolitiska åtgärder får bedömas medhänsyn härtill och att man vid periodens slut bör försöka genomföra någon formav analys av de förändringar som skett. Man bör däremot enligt socialutskottetsuppfattning inte redan nu binda sig för en preciserad siffra.