bet · G601AU21 · 1982-12-31 00:00:00 — Till detta delprogramhänförs också företagsstöd enligt kungörelsen (1972:302) om statsbidrag ivissa fall till nedläggningshotade företag (ändrad 1974:370). Regeringen harnyligen i proposition 1982/83:113 om verksamheten vid statens industriverk m.m. föreslagit att den senare stödverksamheten skall flyttas över till statensindustriverk. Utskottet återkommer till denna fråga i annat sammanhang.Slutligen ingår i detta delprogram försöksverksamhet med bidrag tillomställning för att underlätta övergången till annan sysselsättning i AU1982/83:21 68 samband med varaktiga driftinskränkningar (SFS 1981:549ändrad senast 1982:32). Under innevarande budgetår har medel tillungdomsplatser anvisats under detta delprogram. Volymen beredskapsarbeten var under /82större än under det föregående budgetåret. Under /82 uppgickantalet sysselsättningsdagar till 7,6 miljoner mot /81. Antalet sysselsatta i beredskapsarbete var /82 i medeltal 35 800 personer . /81 varmotsvarande tal 21400 personer. uppgick antalet personer iberedskapsarbeten till 68 100, en ökning med 29 100 mot samma månad året före.Andelen kvinnor i beredskapsarbete ökade under /82 från 33 %till . Detta skall jämföras med att kvinnornas andel av den totalaarbetslösheten var . Kvinnornas sysselsättning i beredskapsarbetehar i huvudsak varit förlagd till tjänste- och vårdsektorn. Antalet ungdomar sysselsatta i beredskapsarbete har ökatkraftigt. Under /81 var 9 500 ungdomar i medeltal per månadsysselsatta i beredskapsarbete. Motsvarande tal /82 var 21 000.Av dessa var i medeltal 3 800 sysselsatta i tillfälliga praktikarbeten inom denstatliga sektorn. infördes särskilda ungdomsplatser förungdomar i åldern . 1 hade drygt 6 700 ungdomartilldelats sådana platser. Sedan dessa ungdomsplatser tillkom har inte några16-17-åringar anvisats beredskapsarbete. För innevarande budgetår anvisades som en följd avbudgetpropositionen (prop. 1981/82:100 bil. 15, AU 1981/82:21, rskr1981/82:216) 1 655,5 milj. kr. Vid behandlingen avkompletteringspropositionen (prop. 1981/82:150, AU 1981/82:28, rskr1981/82:392) anvisades ytteriigare 1 110 milj. kr. för beredskapsarbete inkl.10 milj. kr. för särskilda åtgärder i län. Genom beslut den 26 augusti1982 har regeringen med stöd av finansfullmakten ställt ytterligare 240 milj.kr. till AMS förfogande för beredskapsarbete för ungdom i åldern 18-20 år.Härutöver har i enlighet med regeringens förslag beslutat omytterligare 1 650 milj. kr. för beredskapsarbeten (prop. 1982/83:50, AU1982/83:13, rskr 1982/83:107). Sammantaget har således 4 655,5 milj. kr.anvisats för beredskapsarbeten. Härutöver har 294 milj. kr. anslagits förbidrag till omställning vid driftinskränkningar, ungdomsplatser och särskildaförmedlingsinsatser. Det framhålls i propositionen att det slutgiltiga behovetav beredskapsarbeten under kommande budgetår inte kunde bedömas vidberedningen av budgetpropositionen. AMS har angivit volymen till 5 miljonerdagsverken i enlighet med tidigare budgeteringsprinciper som innebär att medelberäknas efter behovet under vad som kan betecknas som normala förhållanden påarbetsmarknaden. Emellertid förordar regeringen att det redan i budgetpro- AU1982/83:21 69 positionen redovisas en bedömning av beredskapsarbetenasomfattning som är mer anpassad till det verkliga behovet. En sådan bedömningmöjliggör en bättre planering och ett effektivare utnyttjande av fillgängligamedel. I propositionen görs den bedömningen att även omindustrikonjunkturen vänder uppåt får detta ingen större effekt påsysselsättningen under /84. Det anses vara sannolikt att detunder nästa budgetår kommer att behövas lika många sysselsättningsdagar förberedskapsarbete som under /80. Mot bakgrund av den gjordabedömningen föreslås att medel anvisas för 7,7 milj. dagsverken. AMS kan vidbudgetårets början till länsarbetsnämnderna fördela medel motsvarande 5miljoner dagsverken. Medel motsvarande 2,7 miljoner dagsverken kommer atthållas inne av regeringen för senare beslut. AMS får senare enligt regeringensförslag precisera behovet av medel för beredskapsarbeten utöver 5 miljonerdagsverken samt, om ytterligare medel tilldelas, fördela dessa regionalt efterde behov som då närmare kan bedömas. Därmed erhålls enligt regeringen en störreflexibilitet och insatserna kan snabbt anpassas till arbetsmarknadsläget totaltoch regionalt. Det framhålls i propositionen att det slutHga behovet av medelför beredskapsarbeten sålunda kan såväl över- som understiga nu anvisade medel.För den händelse medelsbehovet för beredskapsarbeten kommer att överstiga 7,7miljoner dagsverken förutsätts att regeringen liksom tidigare får disponerafinansfullmakten. Under avsnittet om beredskapsarbeten erinras om attanslaget till ungdomsplatser fr. o. m. /84 har förts upp påutbildningsdepartementets huvudtitel. För budgetåren 1981/82 och 1982/83 infördes på försök enverksamhet med bidrag till omställning vid driftinskränkning (SFS 1981:549).Bidrag får enligt nämnda förordning beviljas vid driftinskränkningar som berörminst 300 personer och av de anställda vid ett företag, ominskränkningen på ett avgörande sätt påverkar den lokala arbetsmarknaden och omsysselsättningsproblemen inte kan lösas med normala arbetsförmedlingsresurser.Om företaget har en synnerligen dominerande ställning på en mindre ort räckerdet med att 100 personer och av de anställda berörs av uppsägningar.Omställningsbidrag har beviljats sex företag och berört 1800 personer av totalt6 500 anställda. Bidraget har inneburit att nedskärnings- resp.avvecklingsperioden kunnat förlängas med i de flesta fall och påså sätt gett de anställda och arbetsmarknadsmyndigheterna extra rådrum. Ipropositionen görs bedömningen att behovet av ett sådant rådrumsstöd kommeratt finnas även nästa budgetår. Till verksamheten beräknas ett medelsbehov på50 milj. kr. I regleringsbrev för /83 har medel fråndelprogrammet Beredskapsarbeten avsatts för upprustningsarbeten för SfiftelsenKungl. gyttjebad- och brunnsanstalten Loka. I propositionen anmäls att dessaupprustningsarbeten bedrivs som statliga beredskapsarbeten inom en kostnadsramom totalt 17 milj. kr. AU 1982/83:21 70 1983/84 beräknas medelsbehovet för dessa arbeten till 7milj. Sammantaget begär regeringen för beredskapsarbeten /843 907 milj. kr. Beräkningarna utgår och en genomsnittlig dagsverkskostnad på . Ävenmedlen till omställningsbidraget och till ingår. Beredskapsarbetenpå vägar bör enligt proposifionen få bedrivas för 300 milj. kr. I motion 1540 av m. fl. (m) anförs attregeringens förslag fill anslag för beredskapsarbeten under /84genom sin omfattning är ett tecken på att man själv bedömer attsysselsättningspolitiken kommer att misslyckas. I budgetpropositionen frångårman tidigare principer för budgetering av arbetsmarknadspolitiska insatser.Motionärerna avvisar förslaget att regeringen skall kunna hålla inne en del avanslaget för senare beslut. Motionens förslag - som överensstämmer med AMSförslag -innebär att anslaget beräknas enligt ett behov på 5 miljonerdagsverken. Den föreslagna medelsberäkningen bör därför reduceras med . I motionen uttrycks även förvåning över att regeringengenom de nya principerna för anslagsbedömningar till arbetsmarknadspolitikenavsevärt minskar möjligheter att påverka arbetsmarknadspolitikensinriktning och omfattning. I sammanhanget påpekas även att regeringen inteäger egen majoritet i . Slutligen hänvisar mofionärerna till i fidigare sammanhangframlagda förslag om förändringar av beredskapsarbetenas inriktning, utformningoch ersättningsnivåer. Dessa systemförändringar kombinerat med omfattandeinsatser för att främst minska antalet arbetslösa iingdomar bedöms underbudgetåret kunna ge en besparing på 200 milj. kr. Regeringen bör mot dennabakgrund återkomma fill med preciserade förslag som ger här redovisadbesparingseffekt, slutar motionärerna. Enligt utskottets uppfattning innebär regeringens förslagen realistisk bedömning av behovet av beredskapsarbeten under nästa budgetår.Som framhålls i propositionen bör en bedömning göras som mer utgår från detverkliga behovet. Detta ger ökade möjligheter till en bättre planering och ettmer effekfivt utnyttjande av fillgängliga medel. Även om det slutliga behovetav beredskapsarbeten under /84 självfallet är svårt attprecisera , är det enligt utskottets uppfattning uppenbart att enkonjunkturneutral beräkning skulle framstå som alltför optimistisk. Som motionärerna framhåller bör i och för sig denföreslagna uppläggningen innebära att behovet för regeringen att påtilläggsbudget begära ytterligare medel fill beredskapsarbeten minskar.Utskottet har svårt att se detta förhållande som en nackdel. Som tidigarenämnts möjliggörs med den nya ordningen en förbättrad planering av verksamhetenjust genom att man redan från början av budgetåret kan planera för enrealistisk omfattning av verksamheten. Utskottet utgår slutligen i sammanhangetfrån att regeringen i samband med att tilläggsbudget läggs fram ocksåinformerar om sin bedömning av det aktuella arbetsmarknadsläget. AU1982/83:21 71 Med det anförda tillstyrkerutskottet vad som anförs i propositionen om medelsbehovet tillberedskapsarbeten och om principerna för medlens användning. Som AMS i dagarnaframhållit finns det f. ö. tecken som tyder på att de sysselsättningsskapandeåtgärderna kan komma att behöva förstärkas ytterligare under nästa budgetår.Motion 1540 bör följaktligen avslås av i motsvarande delar. Utskottet övergår härefter till att behandla ett stortantal motioner, vilka innehåUer förslag till ändrade bidragsregler och konkretaprojekt m. m. I motion 1041 av () och ()behandlas behovet av beredskapsarbete på deUid. Mofionärerna framhåller bl. a.att det för kvinnor som t. ex. på grund av familjeansvar valt att arbetadeltid, kan vara svårt att gå in i ett beredskapsarbete på heltid.Beredskapsarbeten med förkortad arbetstid bör därför kunna erbjudas dennakategori. Slutligen slås fast att personer som arbetat heltid inte börerbjudas och behöva acceptera ett beredskapsarbete på delfid. Enligt vad utskottet inhämtat gäller som huvudregelatt beredskapsarbete anordnas på heltid. Dock kan arbetstagare om särskildaskäl föreligger beredas beredskapsarbete på deltid om arbetet så medger.Exempel härpå är personer som har eller ansöker om delpension. Om i sådana fallberedskapsarbetet inte medger deltid undersöker förmedlingen om arbetstagarenkan erhålla deltidsarbete vid annat beredskapsarbete. Vidare kan om medicinskaeller andra starka personliga skäl föreligger beredskapsarbete anordnas pådelfid, allt givetvis under förutsättning att arbetet medgerdeltidsanställning. Det sagda innebär således att möjligheter i viss månföreligger till delfidssysselsättning i beredskapsarbete. AMS har emellertid isina anvisningar uttalat viss återhållsamhet med hänsyn till strävandena attuppnå jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. Utöver ovannämnda generella undantag finns emellertid förutsättningar att i detindividuella fallet ge möjlighet till beredskapsarbete på deltid när depersonliga skälen motiverar detta. I sammanhanget kan även nämnas attarbetsmarknadsmyndigheterna genom arbetsmarknadsutbildning varvad med beredskapsarbetesökt kombinera utbildningsinsatser med deltidsarbete. Enligt utskottets uppfattning finns det skäl som talar förstor flexibilitet i de fall den arbetslöse har särskilda skäl som motiverar enreducering av arbetstiden. Utskottet utgår sålunda från att AMS beaktar behovet avflexibilitet vid anvisning av beredskapsarbeten. Med hänvisning till vad somanförts kan motion 1041 anses vara tillgodosedd. Den bör alltså avslås. Frågan om ändrade bidragsregler m. m. förberedskapsarbeten behandlas i tre motioner. I motion 823 av m. fl. (s) framhållsbetydelsen av de kommunala beredskapsarbetena för att hålla arbetslösheten nerei kommun- AU1982/83:21 72 Dessa har speciellt medhög ungdomsarbetslöshet satsat stora belopp för insatser av skilda slag. Deanslag som upptagits i den kommunala budgeten för sysselsättningsskapandeåtgärder har därvid ofta tagit slut i ett tidigt skede. När AMS fördelarextraanslag till länen finns det mot denna bakgrund kommuner som inte har egnamedel för att kunna svara för den del som ankommer på kommunen. Motionärerna föreslår därför att tilläggsbidraget i desvårast drabbade kommunerna höjs till och i vissa fall till . Medhänsyn till att många kommuner saknar resurser att hålla en objektreserv medfärdigprojekterade investeringsobjekt bör också det tidigareprojekteringsbidraget återinföras. Slutligen föreslås att den prioriteradelista AMS utgår från vid beviljande av anslag bör utökas med t. ex.idrottshallar och andra samhällsnyttiga objekt som f. n. inte ingår. Förslagen i motionen föreslås bli prövade i länunder , mot bakgrund av länets besvärliga arbetsmarknadsläge. Ett återinförande av projekteringsbidragen föreslås även imotion 1510 av m. fl. (s). I motionen framhålls detta bidragsstora betydelse i norrlandslänen. Slutligen yrkas i motion 1537 av m. (s) - som tar upp problemen i - ett återinförande avprojekteringsbidraget. Det föreslås därvid att bidraget skall kunna beviljas urberedskapsanslaget i och kunna utgå med en högre procentsats - - av projekteringskostnaderna. Med hänsyn till det utsatta läget i vissakommuner i länet bör även tilläggsbidraget i länet höjas och kunna utgå . Tilläggsbidraget för beredskapsarbeten uppgår fr. o. m.den 1 juli . Grundbidraget uppgår till . AMS har emellertidmöjlighet att höja eller sänka tilläggsbidraget inom viss kommun. För atttilläggsbidraget skall höjas i en kommun förutsätts att arbetslösheten sedan enlängre tid varit hög och att befolkningsutvecklingen i kommunen är vikande. Förinnevarande budgetår har tilläggsbidraget sålunda höjts i 50 kommuner. a. tre kommuner i , nio kommuner i ,tre kommuner i samt tio kommuner i . Projekteringsbidraget upphörde den 31 december 1981.Anslaget till projekteringsbidrag uppgick till ca 40 milj.kr., varav ca 30 milj. kr. gick till projektering och ca 10 milj. kr.fill statlig , projektering. Utförandekostnaden för de kommunala projekt somprojekterades med bidrag uppgick till ca 700 milj. kr. Enligt uppgifter från AMS håller f. n. den förstaobjektreserven sedan .projekteringsbidraget upphörde på att upprättas avlänsarbetsnämnderna. Arbetet skall vara färdigt , varefter AMSsammanställer uppgifterna för hela landet. En överblick härav kan fås först ijuni månad då sammanställningen är klar. Det kan nämnas att regeringen iproposition AU1982/83:21 73 1982/83:120 om utveckling i föreslår ettåtennförande av projekteringsbidraget i . Inom arbetsmarknadsverket upprättas förteckningar överobjekt (listor över prioriterade objekt) som kan tidigareläggas, dels den ovannämnda objektreserven, dels investeringsreserven och dels en särskildförteckning överstatliga projekt. Som nämnts blir objektreserven /84färdig först . I investeringsreserven för /84 ärobjekt upptagna till en kostnad av upp emot , vilket är enökning med mot föregående års investeringsreserv, pen särskildaförteckningen för statliga objekt är under sammanställning. Den torde enligtAMS komma att innehålla ca 1 500 objekt till en kostnad av ca 3 000 milj. kr.Enligt de uppgifter AMS erhållit från myndigheterna kan objekten påbörjas underår 1983. Utskottet är medvetet om att problemen på arbetsmarknadenär mycket stora i åtskilliga kommuner i landet. De förslag som förs fram i dehär aktuella motionerna återspeglar också detta förhållande. Som nämnts ovanfinns möjligheter för AMS att ta hänsyn till kommunernas situationbeträffande t. ex. tilläggsbidragets storlek, vilket också sker. Senare i årges vidare möjligheten att bedöma konsekvenserna av borttagandet av projekteringsbidraget.Beträffande den statliga objektreserven kan konstateras att den för innevarandebudgetår är större än året innan samt att en förteckning av objekten för nästabudgetår f. n. sammanställs. Utskottet utgår från att utvecklingen följs uppmärksamtoch att åtgärder vidtas beträffande de här aktuella bidragsreglerna när behovenpåkallar det. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna 823, 1510 och 1537 i berörda delar. I motion 1514 av () hemställs omförbättrade rutiner för utbetalning av bidrag för enskilda beredskapsarbeten.Enligt motionären finns det all anledning att underlätta för de privataföretagen att ordna enskilda beredskapsarbeten. a. leder dessa arbeten istörre utsträckning till en permanent anställning än de offentligaberedskapsarbetena. Det framhålls emellertid att utbetalningsrutinerna förstatsbidraget f. n. är sådana att de försvårar enskilda beredskapsarbeten. Dettar nämligen ofta innan företaget får tillbaka bidragsandelen på 75 %av lönen. måste företaget ligga ute med hela lönen och naturligtvislönebidrags-kostnaderna. Detta innebär en påfrestning på företagets likviditet,som i många fall kan verka hämmande på förmågan att ordna beredskapsarbeten.Detta hinder bör därför undanröjas. bör därför uppmanasatt se över sina utbetalningsrutiner för statsbidraget till enskildaberedskapsarbeten i syfte att snabbare betala ut detta till företagen, slutarmotionären. Huvudregeln för utbetalning av statsbidrag till enskildaberedskapsarbeten är att bidragsbeloppet utbetalas sedan arbetet är färdigtoch huvudman- AU1982/83:21 74 nen redovisat kostnaderna för arbetet. Enskild huvudmankan dock få delutbetalning under arbetets gång. Han skall då till den myndighetsom fattat beslut i ärendet, länsarbetsnämnden eller ,inge ansökan därom. Det bidragsbelopp som då utbetalas grundas på bokfördautgifter för arbetet. av det beräknade bidragsbeloppet innehålls dockalltid tills arbetet är färdigt och redovisning lämnats. Enskild huvudmanbehöver således inte vänta på hela bidragsbeloppet tills arbetet är färdigt. Utskottet finner inte skäl föreslå att den nu gällandeordningen för utbetalning av bidragsbeloppet i samband med enskildaberedskapsarbeten ändras. Att betala ut hela bidragsbeloppet innan redovisningkan ske från huvudmannen inger starka betänkligheter. Som framgår ovan finnsmöjlighet till viss delutbetalning. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionen. Utskottet tar härefter upp frågan om kollektivavtal isamband med enskilda beredskapsarbeten. anvisningar för enskildaberedskapsarbeten innehåller bestämmelser om att berörd facklig organisationskall yttra sig över ansökan innan beslut i ärendet fattas. Denna anvisninggrundar sig bl. a. på instruktionen för arbetsmarknadsverket (SFS 1981:546, 24§ sista stycket) vari sägs att innan ett ärende om samhällsstöd tillarbetsgivare avgörs, skall berörda arbetstagareorganisationer ha berettstillfälle att avge yttrande. Huruvida en arbetsgivare kan få bidrag till ettberedskapsarbete är emellertid inte förbundet med om arbetsgivaren är bunden avkollektivavtal eller inte. Till arbetstagare som anvisas beredskapsarbete skall utgåde förmåner som föreskrivs i kollektivavtalet för den bransch inom vilketberedskapsarbetet är anordnat. Detta gäller inte bara löneförmåner utan ävenandra förmåner som ett avtal kan ge, exempelvis försäkringsskydd. Arbetsgivaresom inte är bunden av kollektivavtal skall därför, innan beslut omberedskapsarbete fattas, styrka att arbetstagare i beredskapsarbete kommer attåtnjuta försäkringsskydd motsvarande vad som anges i avtalet för branschen. I motion 1544 av m. fl. (m, c, fp) hävdasatt de fackliga organisationerna regelmässigt avstyrker de ansökningar omenskilda beredskapsarbeten som inkommit från företag utan kollektivavtal.Detta har i sin tur inneburit att de 75 OOO av landets 200 000 företag somsaknar kollektivavtal eller s. k. separatavtal drar sig för att medverka ikampen mot ungdomsarbetslösheten. Visserligen kan länsarbetsnämnden in pleno gåemot den fackliga rekommendationen och ge företag utan avtal bidrag tillberedskapsarbete, men med det allt hårdare klimat som råder på arbetsmarknadenriskerar i stället de företag som vill hjälpa till i kampen motungdomsarbetslösheten att sättas i blockad av facket därför att de inte haravtal, anför motionärerna. AU1982/83:21 75 I motionen framhålls vidare attandelen beredskapsarbeten i de mindre företagen är alltför liten. Detta gällerinte minst mot bakgrund av den stora andel personer i sådant beredskapsarbetesom erhåller permanent arbete i företaget. En orsak till den begränsade omfattningenpå dessa beredskapsarbeten anges vara det ovan nämnda förhållandet avseendekollektivavtal. Mot den angivna bakgrunden anser motionärerna attlänsarbetsnämndernas remissförfarande till arbetsmarknadsorganisationerna böravskaffas och de yrkar att bidrag för beredskapsarbete skall utgå tillarbetsgivare oavsett om denne har kollektivavtal eller s. k. separatavtal meden arbetsmarknadsorganisation. Utskottet har tidigare i betänkandet strukit under viktenav att arbetsmarknadspolitiken bedrivs i nära samarbete med parterna påarbetsmarknaden. Den ordning som f. n. gäller beträffande länsarbetsnämndernasbeslut i samband med ansökningar om enskilda beredskapsarbeten är ett uttryckför detta. Det bör emellertid betonas att de yrkanden som inkommer frånorganisationerna inte är bindande för nämndens beslut i ärendet. Något krav påkollektivavtal föreligger inte. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1544. I partimotion 1114 anförs att det finns enrisk för att arbetet på arbetsmiljöområdet avstannar när de ekonomiskaförutsättningarna är mindre. Motionärerna förordar därför särskildaberedskapsarbeten på arbetsmiljöområdet och då i synnerhet sådana som ärlämpade för långtidsarbetslösa. Beredskapsarbeten på arbetsmiljöområdet börockså kunna vara lämpliga för kvinnor och personer med utbildning på detpsyko-sociala området. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärernabeträffande vikten av att arbetet inom arbetsmiljöområdet drivs vidare. Detfinns f. ö. möjligheter att också förbättra arbetsmiljön genomberedskapsarbeten. Så sker också när det av arbetsmarknadsskäl ansesmotiverat. Med hänvisning härtill bör motionen i denna del inteföranleda någon åtgärd. En handikappanpassning av den offentliga miljön medberedskapsmedel begärs i motion 2074 av m. fl. (s). Motionärerna hävdar bl. a. att det finns åtskilligt i denallmänna samhällsmiljön som är otillgängligt för många människormed olika former av rörelsehinder. har kostnadsjakten vid allbyggnation gått ut över kraven på en handikappanpassning. Avslutningsvisframhåller motionärerna att samhällets sysselsättningsskapande åtgärder måsteanvändas för att stimulera sysselsättningen men också för att sättas in påområden som annars riskerar att bli eftersatta, trots att de är av centralbetydelse för många människors vardagliga välfärd och frihet. Handikappanpassningav den offentliga miljön och trafikmiljön är ett sådant område. Utskottethar samma uppfattning som motionärerna när det gäller behovet AU1982/83:21 76 av handikappanpassning av den offentliga miljön. Det finnsockså anledning att se positivt på att beredskapsmedel används för sådanaändamål när även de arbetsmarknadspolitiska skälen motiverar sådana insatser.Enligt vad utskottet inhämtat övervägs dessa frågor f. n. i regeringens kansli.Med hänvisning härtill bör motionen inte föranleda någon åtgärd. tar i sin partimotion 1114 även upp denförsämrade situationen " för de högutbildade på arbetsmarknaden ochföreslår en särskild form av beredskapsarbeten för akademiker. a. att de nyutexaminerade från högskolan har en lång teoretiskutbildning bakom sig men många - framför allt de yngre - har ofta en ringaarbetslivserfarenhet. Motionärerna hävdar vidare att det är en mycket litenandel av akademikerna som arbetar inom den enskilda sektorn. Det bör därförskapas vägar, som kan leda till en inbrytning för akademikerna på den sektorn.Som ett exempel på hur detta kan åstadkommas pekar man på ett projektarbete sombedrivs i och som innebär att företag, som presenterar en plan för ettprojekt, kan ansöka om bidrag för projektanställning av en eller fleraarbetslösa akademiker.