bet · G601JuU21 · 1982-12-31 00:00:00 — om anslag till åklagarväsendet (prop. 1982/83:100 bil. 4,C, jämte motioner) Utskottet tillstyrker regeringens i proposition 1982/ 83:100 bilaga 4 () under punkt C I (s. 60) framlagda förslag och hemställer att till Riksåklagarenför /84 anvisar ett förslagsanslag av . Läns- och distriktsåklagarmyndigheterna. Regeringenhar under punkt C 2 (s. 61 64) föreslagit att till Läns- och distriktsåklagarmyn digheterna för /84 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1982/83:888 av StigJosefson (c) och () hemställs, såvitt nu är i fråga, attriksdagen hos regeringen begär att arbetet med att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten bedrivs i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionenunder punkterna d) och e). I punkt d) föreslås en omfördelningav resurserna. I punkt e) föreslås en förbättringav utbildning och rekrytering. I motion 1982/83:1605 av LarsWerner m. fl. (vpk) föresläs, såvitt nu är i fråga, att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen sagts om ökade resurser föråklagare inom det ekonomiska brottslighetsområdet. I motion 1982/83:1746 av Inga-BrittJohansson (s) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vikten av att nya arbetsformer inom åklagarväsendet,delegering m. m., prövas i syfte att ytterligare bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. I motion 1982/83:1748 av IngerJosefsson (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt åklagarstationeringen i bör behållas. I motion 1982/83:1756 av m. fl. (s) hemställs aft beslutar uttala att Karlskronaskall vara kansliort i den framtida länsåklagarorganisationen. I 1982/83. JuU 1982/83.21 Till utskottet har inkommit en skrift frän vid åklagarmyndigheten i angåendeåtgärder för att förbättra arbetssituationen för åklagarna vid myndigheten. Regeringensförslag till medelsberäkning under denna punkt innebär en ökning av anslagetmed i det närmaste 21 milj. kr. i förhällande till anslaget för innevarandebudgetår; totalt föresläs ett anslag av drygt 227 milj. kr. Föratt förbättra åklagarväsendets möjligheter att bekämpa ekonomisk brottslighetberäknas medel för 12 nya åklagartjänster. Tjänsterna föreslås bli fördeladebl. a. så att tre tjänster för kammaråklagare inrättas i Stockholmsåklagardistrikt och tre tjänster för distriktsåklagare inrättas i Stockholmslän och . Även åklagardistrikten bl. a. i och Malmötillförs nya tjänster. Medel för att inrätta dessa tjänster erhålls genom vissaindragningar av tjänster för trafikövervakningspersonal under anslaget tillpolisväsendet (se JuU 1982/83:20). Budgetförslagetinnebär också bl. a. att åklagarväsendet tillförs en tjänst för revisor, meduppgift att i första hand biträda länsåklagarna för speciella mål. Även förinrättande av denna tjänst erhålls medel genom den nämndapersonalindragningen inom polisen. Medelför erforderlig specialutbildning av åklagare avseende handläggning avkvalificerade ekonomiska brottmål beräknas för nästa budgetår till 500 000 kr.Enligt vad departementschefen uppger bör medlen utgå som engångsanvisning. Enligtbudgetförslaget bör vidare tre tjänster för kammaråklagare och en tjänst fördistriktsåklagare inrättas i utbyte mot fyra assistentåklagare. Utöverde åklagaraspiranter som behövs för att ersätta avgängar och till följd av attnya tjänster inrättas beräknas medel för 15 aspiranter. Ifråga om insatserna mot narkotikabrottsligheten föreslås inga särskildaåtgärder under förevarande anslagspunkt. Däremot föreslås under anslaget A 2.Justitiedepartementet att 15 milj. kr. beräknas för de åtgärder på olikaområden som kan bli aktuella till följd av förslag från en av regeringentillkallad (Dir. 1982:100). Itvå motioner tas upp frågor med anknytning till åklagarväsendets resurser föratt bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Imotion 888 framhålls vikten av att åklagarväsendet genom omfördelningar gesmöjligheter att klara den tillströmning av mål som blir följden av polisensökade resurser för bekämpande av ekonomisk brottslighet. Motionärerna anser attriksåklagaren bör ges i uppdrag att undersöka vilka möjligheter till ytterligareomfördelningar som kan finnas. JuU1982/83:21 3 nen framhålls vidare att åklagarväsendet bör tillförasfler än en tjänst för revisor. Vidare förespråkas att man föråklagarutbildningen bör finna nya rekryteringsvägar till tjänst inomåklagarväsendet; bl. a. bör rekryteringen av aspiranter inriktas på personermed särskilt intresse för utredning av ekonomiska brott. Motionärerna anförvidare att medel för särskild utbildning av åklagare i fråga om ekonomiskbrottslighet inte bör beräknas som engångsanvisning; medel bör ställas tillförfogande till dess utbildningsbehovet är tillgodosett. I motion 1605 begärs bl. a. att kraftiga insatser görs föratt slutföra det stora antal ärenden rörande ekonomisk brottslighet som släparefter hos åklagarna. Utskottet vill för sin del försterinra om att personalläget inom åklagarväsendet är mycket bekymmersamt.Arbetsbelastningen vid åklagarmyndigheterna bestäms främst av två faktorer,nämligen innehållet i den straff-och processrättsliga lagstiftningen ochpolisens resurser att uppdaga och utreda förekommande brottslighet. Avbetydelse är självfallet också brottslighetens omfattning, struktur ochinriktning. När det gäller den ekonomiska brottsligheten har undersenare år vidtagits många lagstiftningsåtgärder som inneburit en ökadarbetsbelastning på åklagarväsendet. Även polisens resurser för att bekämpa denekonomiska brottsligheten har byggts ut , och genom organisatoriskaförändringar har polisens arbete på området kunnat göras effektivare. Ocksåandra myndigheter, t. ex. skattemyndigheterna, har tillförts ökade resurser ikampen mot den ekonomiska brottsligheten. 1 sammanhanget bör nämnas att polisenunder senare år fått förstärkta resurser också för narkotikabekämpningen. Utbyggnaden av åklagarväsendets resurser, när det gälleratt bekämpa framför allt den ekonomiska brottsligheten, har inte skett i entakt som svarat mot de förstärkningar som ägt rum inom bl. a. polisväsendet.Sedan budgetåret 1977/78 har sålunda endast ett fåtal nya tjänster tillförtsåklagarväsendet. Innevarande budgetår inrättades tre nya tjänster föråklagare. Dessa är dock avsedda främst för narkotikabekämpning. Det kantilläggas att ett 30-tal åklagare har genomgått utbildningavseende handläggning av kvalificerade ekonomiska brottmål. För nästa budgetårberäknas medel för att ytterligare ca 15 åklagare skall få genomgå sådanutbildning. Enligt utskottets mening är det, i linje med vad somanförs i motionerna, särskilt angeläget att åklagarväsendet nu tillförsresurser för att effektivt kunna medverka i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Regeringens budgetförslag är också ett starkt uttryck för ensådan strävan. Frågan om resurstilldelningen till de myndigheter som i förstahand är engagerade i kampen mot den ekonomiska brottsligheten, och dit måsteåklagarväsendet räknas, och frågan om förslag till bättre utnyttjande avbefintliga JuU 1982/83:21 4 resurser övervägs f. n. av en särskild kommission motekonomisk brottslighet som regeringen har tillkallat (Dir. 1982:101). Att såsom förespråkas i motionerna nu tillföraåklagarväsendet ytterligare resurser för angivet ändamål utöver dem somföreslås i budgetpropositionen bör enligt utskottet inte ske med hänsyn tilldet statsfinansiella läget. Frågan om insatserna mot den ekonomiskabrottsligheten måste vägas mot andra angelägna anslagsbehov. Kommissionen motekonomisk brottslighet har härvidlag en betydelsefull uppgift, och riksdagenbör inte med anledning av motionsönskemälen föregripa kommissionens ställningstagandei resursfrågorna. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion 888 i berörda delar och motion 1605 i här behandlad del. Medel för särskild utbildning avåklagare som skall handlägga kvalificerade ekonomiska brottmål beräknas, somförut sagts, för nästa budgetår till . 1 motion 888 förespråkas attmedel för aktuell utbildning inte bör beräknas som engångsanvisning, utan attresurser bör ställas till förfogande till dess utbildningsbehovet ärtillgodosett. Enligt utskottets mening saknas det skäl att i förevarandesammanhang uttala sig om vilka resurstilldelningar för aktuell utbildning sombör göras för tiden efter /84. Ställningstagandet till dennafråga har sin naturliga plats i det ordinarie planerings- och budgetarbetetavseende resp. budgetår. Motion 888 i denna del bör alltså avslås. 1 motion 888 framförs också önskemålom att för åklagarutbildningen finna nya rekryteringsvägar vid sidan av denuvarande till tjänst inom åklagarväsendet. Som utskottet har sagt i annatsammanhang gäller den organiserade och den ekonomiska brottsligheten oftaförfaranden som är kvalificerade och mycket svåra att utreda och att i övrigthantera. Detta ställer naturligtvis krav på att de åklagare som handhar målrörande den ifrågavarande brottsligheten har för ändamålet lämpliga kunskaperpå området. a. genom den särskilda utbildning av åklagare som skett sedanår 1978 och för vilken medel som berörts också föreslås för nästa budgetårfår åklagarna utbildning på det ekonomiska området som svarar mot dessa krav.Enligt utskottets mening bör man i den mån resurserna sä medger även framdelessatsa på dépna utbildning av åklagare. Utskottet är däremot främmande förtanken på nya rekryteringsvägar inom åklagarutbildningen; något behov häravanser utskottet inte föreligga, särskilt med tanke på den kvalificeradeutbildning som den som antas som åklagaraspirant har och sedermera fördjuparunder själva åklagarutbildningen. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 888också i nu aktuellt hänseende. JuU1982/83:21 5 Utskottets ställningstagande i detföregående till frågor rörande insatser mot den ekonomiska brottsligheteninnebär att utskottet har godtagit regeringens förslag till vilka resurser somför åklagarväsendets del bör anslås för dessa ändamål. Utskottet godtar även i övrigt regeringens förslag tillmedelsberäkning under förevarande punkt. Åklagarväsendets regionala organisation isydöstra I motion 1756 tas upp en fråga om ändrad regionaläklagarorganisation och som gäller lokalisering i ett visst fall av kansliortvid en framtida ändrad regionindelning; motionärerna vänder sig mot ett förslagatt i den region som skulle omfatta , och länlänsåklagarens kansli skulle flyttas från till . Enligtmotionärerna har inga fördelar redovisats med en flyttning medan däremotåtskilliga skäl av bl. a. regionalpolitisk art talar däremot. Åklagarväsendets organisation har varit praktiskt tagetoförändrad alltsedan omorganisationen vid förstatligandet den I januari 1965.Regionalt är landet indelat i 21 länsäklagardistrikt, av vilka 13 är s. k.enmansmyn-digheter. Det har länge stått klart att organisationen såväl lokaltsom regionalt är behäftad med svagheter som med tiden blivit alltmer framträdande. Riksåklagaren tillsatte en arbetsgrupp(åklagarutredningen) för att undersöka vissa frågor rörande det lokalaåklagarväsendet. utvidgades uppdraget till att omfatta även detregionala åklagarväsendets organisation. Sedan åklagarutredningen avgett sittförslag till riksåklagaren (organisation. Promemoria1982-04-22) har denne överlämnat förslaget till regeringen. Remissbehandlinghar skett och ärendet bereds f. n. inom . Enligt åklagarutredningens förslag bör landet med undantagför de tre storstäderna indelas i 13 statsåklagarregioner. Utredningen harfunnit övervägande skäl tala för att behälla den etableradekopplingen mellan och och att till denna region föraäven län. Som kansliort föreslås , vilken enligt utredningenligger geografiskt något bättre till än . I budgetpropositionen (s. 64) uttalar departementschefenatt inte minst förslaget om indelning i större regioner kan komma att medföravissa besparingar. Enligt vad som upplysts kommer en proposition på grundval avåklagarutredningens översyn att föreläggas . Enligt utskottets uppfattning finns det inte skäl förriksdagen att föregripa de överväganden som f. n. pågår inom regeringskanslietmed anledning av åklagarutredningens förslag och remissyttrandena däröver. Utskottetavstyrker därför bifall till motion 1756. JuU1982/83:21 6 I motion 1748 riktas kritik mot ett beslut avriksåklagaren att stationeringen i av tjänsteman tillhörande Boråsåklagardistrikt skulle upphöra med utgången av december månad 1982 och därefteri stället gälla . Kritiken utgår från både rent organisatoriska ochallmänt sysselsättningspolitiska synpunkter. Motionen mynnar ut som sin mening ger regeringen till känna attåklagarstationeringen i bör behållas. åklagardistrikt omfattar polisdistrikt, Kinnapolisdistrikt och polisdistrikt (SFS 1964:345). Vid förstatligandet av åklagar- och polisväsendet år 1965bildades färre åklagardistrikt än polisdistrikt. 1 de flesta polisdistrikt somkom att sakna åklagarmyndighet stationerades en åklagare i polisdistriktetskansliort. Detta skedde i 29 fall, däribland i . polisutredning, som hade till uppdrag att göra enöversyn av indelningen i polis- och åklagardistrikt, framhöll att systemet medutstatio-nerade åklagare inte var rationellt. Det innebar bl. a. attverksamheten splittrades och att kostnaderna för organisationen blev onödigtstora. Så gott som samtliga remissinstanser delade utredningens uppfattning. I proposition 1971:173 om vissa reformer inom polis-ochåklagarväsendet framhöll departementschefen att sambandet mellan polis- ochåklagarväsendet talade för att verksamhetsområdenas gränser måste anpassastill varandra vid en indelningsändring. De ändringar i indelningen i polisdistriktsom förordades skulle innebära att utstationering av åklagare kunde upphöra iflertalet fall. Departementschefen anslöt sig till den nyssnämnda utredningensförslag att frågor om utstationering av åklagare efter prövning i varjesärskilt fall borde avgöras av riksåklagaren i samråd med . Vid riksdagsbehandlingen uttalade utskottet att utskottetmed särskild tillfredsställelse noterade att indelningsändringarna kunde väntasmedföra att systemet med utstationerade åklagare i stort sett skulle komma attupphöra (JuU 1972:1 s. 54). Sedan antagit propositionen bemyndigadesriksåklagaren att i samråd med besluta i frågor omindragning av utstationerade åklagare. Flertalet av utstationeringarna har nudragits in. Av ursprungliga 29 återstår, bortsett från , sexutstationeringar. Som anges i motionen har riksåklagaren den 7 december 1982beslutat att stationeringen i skulle upphöra med utgången avdecember månad 1982. Enligt beslutet skall dock åklagare vid åklagarmyndigheteni åklagardistrikt minst vara anträffbar i , ominte chefsåklagaren och polisstyrelsen kommer överens om annat. har besvärat sig hos regeringen överriksåklagarens beslut. Ärendet övervägs f. n. inom regeringens kansli.Utskottet utgår från att bl. a. sådana synpunkter pä frågan som förs fram imotionen JuU1982/83:21 7 beaktas i ärendet, och utskottet finner inte anledning förriksdagen att föregripa regeringens ställningstagande, vilket förväntasföreligga . Utskottet avstyrker därför bifall till motion 1748. Delegering av åklagares arbetsuppgifter 1 motion 1746 förespråkas att man ytterligare börundersöka möjligheterna att delegera vissa av åklagarnas arbetsuppgifter tillannan personal för att på så sätt frigöra åklagarnas resurser för merakvalificerade uppgifter. Motionärerna anser att det sålunda närmare bör prövashuruvida personal utan åklagarutbildning kan handlägga okomplicerade brottmål.I motionen hänvisas också till en försöksverksamhet med att överföra vissauppgifter till administrativ personal. Den försöksverksamhet som avses i motionen innebär atticke rättsbil-dad personal bereder ärenden för åklagarens beslut. Beredningenbestår t. ex. i att rekvirera kriminalregisterutdrag och andra handlingar somkan behöva tillföras ärendet, att lämna förslag till beslut i ärendet och att iförekommande fall upprätta förslag till stämningsansökan. Erfarenheterna avverksamheten lär enligt vad utskottet inhämtat vara goda, men verksamheten harknappast inneburit några besparingar; ny personal har anställts i stället förde befattningshavare som tagits i anspråk för ärendeberedning, och för denansvarige åklagaren har beredningen inte inneburit några nämnvärdaarbetsbesparingar eftersom han, trots det arbete som utförts av annan, ändåmåste gå igenom ärendet på i stort sett samma sätt som förut. Utskottet anser det angeläget att man inomåklagarväsendet, liksom inom andra verksamhetsgrenar, söker ta till vara deolika möjligheter till rationaliseringar och förenklingar som kan stå tillbuds. En åtgärd i sådan riktning kan vara att i olika avseenden föra över vissauppgifter som normalt handhas av åklagarna till icke rättsbildad personal. Ettriktmärke härvidlag bör vara att en delegering i första hand tjänar syftet attbättre utnyttja de resurser som finns. Andra syften, t. ex. att utveckla denicke rättsbildade personalens arbetsuppgifter, bör naturligtvis också tillmätasbetydelse. I första hand bör enligt utskottets mening meraokomplicerade eller rutinmässiga uppgifter givetvis kunna komma i fråga fördelegering. Men även andra arbetsuppgifter, t. ex. av det slag som den nyssbeskrivna försöksverksamheten tar sikte på, bör också kunna bli föremål fördelegering. Utskottet ställer sig däremot avvisande till tanken på att t. ex.lägga beslutsfunktioner rörande lagföring av brott på någon som inte är åklagare.Detsamma gäller ett i motionen framfört förslag att låta annan än åklagare haansvaret för åklagarfunktionen i rättegången. Enligt vad utskottet har inhämtat avser riksåklagaren attundersöka möjligheten av att på flera myndigheter införa verksamhet meddelegering av vissa åklagaruppgifter i syfte att därmed få närmare klarlagtvilka JuU1982/83:21 8 uppgifter som lämpar sig för delegering och hur deadministrativa rutinerna härför bör utformas. Utskottet utgår från att manäven eljest tar till vara möjligheterna att åstadkomma rationaliseringar föratt öka effektiviteten och minska kostnaderna. Med hänvisning till det anförda finns det inte skäl tillnågra ytterligare uttalanden från utskottets sida med anledning av motionen.Utskottet föreslår att lämnar motionen utan bifall. Inom åklagarväsendet har förekommit en relativtomfattande s. k. utbytestjänstgöring för notarier. Några särskilda medel fördetta ändamål har aldrig anvisats, utan notariernas tjänstgöring har skettinom ramen för ordinarie löneanslag. Departementschefen upplyser i budgetpropositionen attutrymmet för utbytestjänstgöringen efter hand minskat med hänsyn till desenaste årens anslagsminskningar. Till följd härav kommer någonutbytestjänstgöring fortsättningsvis inte att kunna förekomma inomåklagarväsendet. Utskottet vill här endast anmärka att den avdepartementschefen berörda frågan kommer att närmare behandlas i samband medutskottets beredning av anslaget till domstolsväsendet. 1. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Läns- ochdistriktsåklagarmyndigheterna för /84 anvisar eft förslagsanslagav , 2. beträffanderesurserna för bekämpande av ekonomisk brottslighet att avslår motion1982/83:888 i denna del (delvis) och motion 1982/83:1605 i denna del (delvis), 3. beträffanderesurser för utbildning av åklagare som skall handha mål om ekonomisk brottslighet attriksdagen avslår motion 1982/83:888 i denna del (delvis), 4. beträffandenya rekryteringsvägar för åklagarutbildningen attriksdagen avslår motion 1982/83:888 i denna del (delvis), 5. beträffande åklagarväsendetsregionala organisation i .sydöstra aftriksdagen avslår motion 1982/83:1756, 6. beträffandeåklagarstationeringen i att avslår motion 1982/83:1748, JuU 1982/83:21 7. beträffande delegering av åklagaresarbetsuppgifter att avslår motion 1982/83:1746. Närvarande:Bertil (), (), (), (), ArneNygren (s), (), i (s), (), (), (), (), Ulla-BriftÅbark (s), i (fp), () och IngerWickzén (m). JuU1982/83:21 10 Resurserna för bekämpande av ekonomisk brottslighet (punkt2, mom. 2) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 3 med "Enligt utskottets" och slutar på s.4 med "behandlad del" bort ha följande lydelse: Det råder enligt utskottets mening inget tvivel om attbehovet av ökade resurser är mycket stort. Statsmakterna får inte passivtavvakta eventuellt utredningsarbete på området innan konkreta åtgärder vidtas.Prövningen av hur resurserna skall fördelas har, som utskottet anfört i annatsammanhang (se JuU 1982/83:20), sin naturliga plats i budgetberedningen avanslaget till åklagarväsendet. Det kan enligt utskottets mening uppenbarligeninte vara en uppgift för en statlig utredning att befatta sig med frågor om detpraktiska genomförandet av statsmakternas framtida beslut om eventuellaomfördelningar. Enligt utskottets mening är det, i linje med vad somanförs i motionerna, särskilt angeläget att åklagarväsendet nu tillförsresurser för att effektivt kunna medverka i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Detta tillskott måste, på samma sätt som inom polisväsendet,ske genom omprioriteringar. Riksåklagaren bör såsom anförs i motion 888 ges iuppdrag att undersöka vilka möjligheter till ytterligare omfördelningar ochomprioriteringar som kan finnas utöver vad som föreslås i budgetpropositionen.Även omfördelningar från andra områden inom huvudtiteln bör prövas för attuppnå en effektivare och snabbare lagföring av de ekonomiska brottslingarna. Vad utskottet nu med anledning av motion 888 anfört börges regeringen till känna. Vid detta ställningstagande saknas skäl för någonriksdagens åtgärd med anledning av motion 1605 i nu behandlad del. dels att utskottets hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande resurserna förbekämpande av ekonomisk brottslighet att med avslag på motion1982/83:1605 i denna del (delvis) och med anledning av motion 1982/83:888 idenna del (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört i detta hänseende.