bet · G601TU11 · 1982-12-31 00:00:00 — betänkande 1982/83:11 om anslag till Sjöfart m, m. 1982/83:100 bil. Sjöfart, m. m. Anslagen till verksamhet. I proposition1982/83:100 bilaga 8 () återfinns regeringensförslag till medelsanvisning för /84 m. m. under avsnittet E.Sjöfart (s. 78-99). att till Farledsverksamhet, exkl. isbrytning anvisas ettförslagsanslag på . (punkt E 1., s. 82-91), att till Isbrytning anvisas ett förslagsanslag på . (punkt E 2., s. 91-92), att till Fartygsverksamhet anvisas ett förslagsanslag på29 . (punkt E3., s. 92-95), att till Sjöfartsmateriel m. m. anvisas ettreservationsanslag på . (punkt E 4., s. 95-97), att till Övrig verksamhet anvisas ett förslagsanslag på . (punkt E 5., s. 97-99). Vidare har regeringen (punkt E4.,s. 95-97) föreslagit att lämnas ettbeställningsbemyndigande på högst . för leveranser avsjöfartsmateriel under /86. I motion 1982/83:244 av SiriHäggmark och (båda m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om att inga ytterhgareinskränkningar görs som äventyrar tryggheten och säkerheten för den sjöfarandeoch bofasta befolkningen på . I motion 1982/83:331 av PärGranstedt m. fl. (c) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att en obligatorisk anmälningsplikt i samband med transporter av farligtgods bör införas. I motion 1982/83:610 av Per () yrkas 1. att begär förslag som innebär attsjöfartens ges möjlighet att själv ta initiativ till genomförande av utredning av sjöolyckor m. m., 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i 1 1982/83. motionen anförs beträffande samordning av verksamheteninom , sjöfartens och kommittén förundersökning av svåra olyckshändelser. I motion 1982/83:780 av OveKarlsson m. fl. (s) yrkas att hos regeringen begär en utredning ommöjligheterna att utnyttja som sjötransportled från . 1 motion 1982/83:979 av och (båda s) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs rörande tillsättande avprojektgrupp för svensk närsjöfart. I motion 1982/83:989 av . (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-6 och 8-9), 1. att hos regeringen hemställer om att ettsjöfartspolitiskt program tas i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringenhemställer om åtgärder för inrättande av ett statligt rederi i enlighet med vadsom anförs i motionen, 3. att uttalar attsjöfartsnäringen anpassas till UNCTAD-koden 40-40-20, bl. a. genom bilateralaavtal med råvaruproducerande och progressiva , 4. att hos regeringenl-jemställer om förslag syftande, till att utveckla kust- och inrikessjöfartenmed statlig rederiverksamhet. 5. att uttalar att lagen motutflaggning av fartyg bör bibehållas med den förstärkningen att dispenser ickefår medges, 6. att uttalar attsjöfartsforskningen bör bedrivas i enlighet med vad som anförs i motionen, 8, att hos regeringen hemställer om förslag sominnebär att fartyg soin för flagg som av ITF listats som bekvämlighetsflagg ej skalltillåtas anlöpa svensk hamn. såvida inte fartyget har slutit avtal med ITF eller av ITF godkänt nationellt förbund och i övrigt uppfyller de krav soiri ställs på utrustning, bemanning etc. för att få föra skandinavisk eller annan etablerad flagg. 9. att uttalar att statliga och kominunalairiyndigheter för sina transporter inte bör anlita fiffelflaggade fartyg. I motion 1982/83:1412 av HelgeHagberg och (båda s) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad'som i motionen anförs om behovet av att i störreutsträckning utnyttja våra sjö- och vattenleder för transporter. I motion 1982/83:1427 av GöranRiegnell (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsoin i motionen anförs rörande möjligheterna till inflaggning av utländskttonnage. I motion 1982/83:1584 av m. fl. (s) yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 1 delvisjatt som sin mening gerregeringen till känna vad som i motion 1982/83:1582 (s) anförs om att ingaförändringar i lotsorgani-sationen i och vidtas. I motion 1982/83:1921 av NilsBerndtson m. fl. (vpk) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs rörande statliga satsningar för godstransporterpå . I motion 1982/83:1927 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att iinternationella områden skall verka för en fri sjöfart. I motion 1982/83:1928 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 10), att hosregeringen anhåller om förslag till regler för ett avgiftssystem förisbrytarhjälp. Motiveringen till yrkandet återfinns i motion 1982/83:1927(m). I motion 1982/83:1940 av LarsErnestam och (båda fp) yrkas att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utbildning ochslutprov vid examina för båtförare. I motion 1982/83:1962 av SonjaRembo m. fl. (m) yrkas att beslutar upphäva beslutet om införandet aven särskild farledsavgift för kustsjöfart. I motion 1982/83:1975 av () yrkas att begär att regeringen tar kontakter medandra sjöfarande länders regeringar för åtgärder i enlighet med vad som imotionen anförs. I motion 1982/83:2118 av GöranRiegnell m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att somsin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motion 1982/83:2116 (m)om vikten av rederinäringens utlandsetableringar. I motion 1982/83:2172 av ClaesElmstedt m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 4), att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom finansiering av kostnader för farleder till sådana hamnar som sällan anlöpsav handelsflottan. verksamhet indelasi programmen Farledsverksamhet. Fartygsverksamhet och Övrig verksamhet. Medeltill Farledsverksamhet anvisas över två anslag Farledsverksamhet exkl.isbrytning resp. Isbrytning. Farledsverksamheten exkl. isbrytning ochfartygsverksamheten finansieras 1' 1982/83. huvudsakligen genom avgifter på och andra inkomster frånhandelssjöfarten. Isbrytningen och den övriga verksamheten finansieras medskattemedel. För verkets investeringar anvisas medel över anslagetSjöfartsmateriel m. m. har i sin anslagsframställning beräknatbruttokostnaderna exkl. investeringar till 606,7 milj. kr. för nästa budgetår.Efter avdrag för intäkter och bidrag från andra huvudtitlar motsvarar det ettanslagsbehov på 574,2 milj. kr. eller 10,3 milj. kr. mer än vad som anvisatsför innevarande budgetår. Regeringen föreslår att anslagen för nästa budgetår, exkl.investeringar tas upp med sammanlagt 570 milj. kr. Härav avser 346,1 milj. kr.Farledsverksamhet exkl, isbrytning. 167.5 milj. kr. Isbrytning, 29,4 milj. kr.Fartygsverksamhet och 27,0 milj. kr. Utskottet har ingen erinran mot den sålunda förordadeanslagsberäkningen och tillstyrker regeringens förslag i de delar som är ifråga. räknar i sin anslagsframställning med enmedelsförbrukning för investeringar av 55,8 milj. kr. för nästa budgetår.Föredragande departementschefen beräknar motsvarande belopp till 37,0 milj. kr.och föreslår-med hänsyn bl. a, till ingående behållning-ett anslag på 35,9milj. Föredraganden framhåller att han inte nu ansett sig böra bifalla verketsförslagom investeringar med 5 milj. kr. för uppförande av två fyrar i och med 10 milj. kr. för en s. k. självgående farledsram. Enligtföredraganden bör sådana investeringar tidsmässigt samordnas med eventuellasysselsättningsfrämjande åtgärder. 1 sammanhanget erinras om att verket /82 och under innevarande budgetår med stöd av finansfullmaktenanvisats sammanlagt 13,7 milj. kr. för olika byggnadsprojekt. I propositionen föreslås också att på sammasätt som tidigare ges ett beställningsbemyndigande på högst 5 milj. kr. förleveranser av sjöfartsmateriel under /86. Utskottet tillstyrker den föreslagna investeringsramenliksom anslagsberäkningen. Utskottet godtar vidare att verket lämnas detbegärda beställ-ningsbemyndigandet. 1 motion 1981/82:2172 (c) framhållsatt de statliga sjöfartsavgifterna utgör en kännbar kostnad försjöfartsnäringen. Avgifterna finansierar kostnader för bl. a.farledsverksamheten i samtliga allmänna hamnar, bland vilka många sällan anlöpsav handelsfartyg, men ofta av fritidsbåtar. Farledskostnaderna bör därför inteenbart belasta handelsflottan utan finansieras på annat sätt. Av propositionen framgår att fritidsbåtstrafikens andel avsjöfartsverkets kostnader har tagits upp med 20,6 milj. kr. under anslagetÖvrig verksamhet. Beloppet frånräknas den bruttokostnad som redovisas underanslaget Farledsverksamhet exkl. isbrytning. Avpropositionen framgår också att föredraganden - med hänvisning till TU1982/83:11 5 ,vissa närmare angivna omständigheter - inte är beredd atttillstyrka ett förslag av om en översyn av sjöfartenskostnadsansvar. I sammanhanget nämns dock att man inom kommunikationsdepartementetpåbörjat en analys av effekterna av nuvarande kostnadsansvar och avgiftssystemför olika transporttjänster. I avvaktan på resultaten av analysen och med hänvisningtill vad utskottet i övrigt anfört synes motionen, i nu berörd del, inte böraföranleda någon åtgärd. Utskottet avstyrker sålunda motionsyrkandet. 1 motion 1982/83:244 (m) framhållsatt inskränkningar i lots- och kustbevakning äventyrar tryggheten ochsäkerheten för den sjöfarande och bofasta befolkningen på . Därförbör inga ytterligare sådana inskränkningar ske. 1 motion 1982/83:1584 (s) yrkas, med hänvisning till vadsom anförs i motion 1982/83:1582 (s) och såvitt nu är i fråga, att ingaförändringar i lotsorganisationen i och skall vidtas. I samband med att i mars1981 fattade beslut om miljösäkrare sjötransporter lades en nyhandläggningsordning för indragning av kustpersonal faU (prop. 1980/81:119bil. 2, /81:31, rskr 1980/81:442). Den nya ordningen innebär att åtgärdersoiri vidtas i syfte att minska personal, som har direkt betydelse förtillsynen och övervakningen av kusterna, skall föregås av ett samrådsförfarandemed berörda myndigheter och länsstyrelse. 1 sitt betänkande /82:17beskrev utskottet samrådsförfarandet närmare och framhöll att detta syntes haskapat garantier för att indragning av kustpersonal inte sker utan att berördaintressenter får tillfälle att redovisa hur en indragning skulle påverka dem. Utskottet fäster vidare uppmärksamheten på föredragandensuttalanden om den planerade sammanslagningen av och tullverketskustbevakning. Ett samgående skulle - heter det bl. - kunna medförarationaliseringar genom ett gemensamt utnyttjande av de fartyg och båtar,verkstäder och förråd som de båda verken f. n. disponerar. Inom ramen för engemensam organisation bör vidare vissa arbetsuppgifter kunna vidgas så att t.ex. en fortsatt bemanning och service tryggas på vissa utsatta platser längskusten. Föredraganden räknar med att ett förslag till gemensam organisation börkunna underställas . I avvaktan på förslaget och med hänvisning till vadutskottet i övrigt anfört synes motionsyrkandena böra lämnas utan åtgärd. I motion 1982/83:1962 (m) yrkas attriksdagen upphäver beslutet (prop. 1980/81:119 bil. 2, /81:31, rskr1980/81:442) om en särskild farledsavgift för kustsjöfart. a. till kustsjöfartens alltmer försämrade ekonoiniska situation. beslut gäller ett avgiftssystem ägnat attfrämja utvecklingen mot miljösäkrare fartyg. Det avser älv, Mälarenoch delar av TU1982/83:11 6 Tidpunkten för ikraftträdandetfastställdes - på utskottets förslag- till , i stället för den 1januari 1982 som hade föreslagits av regeringen. I det åberopade betänkandet framhöll utskottet attavgiftssystemet inte får medföra en snedvridning av konkurrensförhållandenamellan fartygs- och landtransporter. Det betonades också att -med beaktande av nämnda krav och den verkan som avgiftssystemet kunde visa sigfå - skulle föreslå avgifter, motsvarande skillnanden i transportkostnad mellankonventionellt tonnage och fartyg med förhöjd miljösäkerhet. Utskottet gör samma bedömning nu som . Vidareerinras om beslut om ekonomiskt stöd till kustsjöfarten (prop.1982/83:25, /83:5, rskr 1982/83:115) och uttalanden i samband därmed attsvensk kustsjöfart bör främjas. Av det anförda följer att utskottet avstyrkermotionen. I motion 1982/83:1928 (m) yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till regler för ett avgiftssystemför isbrytarhjälp. Den avgiftsfria isbrytningen måste enligt utskottetsmening ses mot bakgrund av regionalpoHtiska överväganden och önskemålet om attupprätthålla konkurrensneutralitet mellan land- och sjötransporter. Utskottethar tidigare avstyrkt motionsledes framförda krav om att införa avgifter förisbrytning under hänvisning till att detta skulle innebära att konkurrensförhållandenamellan land- och sjötransporter rubbas. Utskottet har ingen annan ståndpunkt beträffande detiriotionsyrkande som är i fråga. Som redan framhållits pågår inom kommunikationsdepartementeten analys av nuvarande kostnadsansvar och avgiftssystem för olikatransporttjänster. Avsikten med arbetet är enligt föredraganden att söka utrönaom konkurrenssnedvridning mellan transportgrenarna föreligger och vilkaåtgärder som i så fall är påkallade. I avvaktan på förslag föranledda av sådantutredningsarbete och med hänvisning till vad utskottet i övrigt anfört avstyrksmotionsyrkandet. Motion 1982/83:331 (c) avserlandtransporter av farligt gods. Utskottet behandlar motionen i dettasammanhang, eftersoin i numera finns en särskild enhet förhandläggning och detaljreglering av frågor som gäller landtransporter avfarligt gods (prop, 1981/82:94, tU 1981/82:35, rskr 1981/82:412). Enligtmotionärerna bör hälsovårdsnämnderna i alla kommuner som berörs avlandtransporter av giftiga kemikalier och annat jämförbart gods hållasunderrättade därom. De miljövårdande myndigheterna kan därigenom hålla en vissolycksberedskap och lindra konsekvenserna av eventuella olyckor. Motionärernavill införa en plikt att anmäla transporterna, antingen till berördalänsstyrelser eller direkt till hälsovårdsnämnderna. Enligt 10 § i lagen (1982:821) om transport av farligtgods kan - oiu det är av särskild betydelse från transportsäkerhetssynpunkt-föreskrifter medde- TU1982/83:11 7 las om att vissa slag av transporter får ske endast eftertillstånd eller förhandsanmälan. Bestämmelsens utformning motiveras iförarbetena till lagen med att krav på tillstånd eller förhandsanmälan innebärstora ingrepp i de berördas handlingsfrihet. Föreskrifter om tillståndspliktsägs därför böra komma i fråga endast vid t. ex. transporter av radioaktivaeller explosiva varor. Förhandsanmälan bör - heter det vidare - avsetransporter där tillståndskrav är för ingripande men där det ändå föreliggerett befogat intresse för allmänna organ att känna till transporterna. I förarbetena erinras också om att en länsstyrelse enligtvägtrafikkungörelsen kan förbjuda transport av farligt gods på viss väg ellervägsträcka eller samtliga vägar inom visst område. Som framgår av utskottets betänkande /82:35kombineras verksamheten vid den särskilda enheten för landtransporter avfarligt gods med en delegation med högst tio företrädare för berördamyndigheter. Enligt vad utskottet erfarit företräds även i delegationen. Utskottet anser för sin del att frågan om anmälningspliktregleras på ett lämpligt sätt i lagen om transport av farligt gods. Med hänvisninghärtill och vad utskottet i övrigt anfört avstyrks motionen. I motion 1982/83:989 (vpk) yrkasatt begär att regeringen utarbetar ett sjöfartspolitiskt program medsamhällsekonomisk och syssel-sättningspolitisk inriktning. Det bör dessutom enligtmotionärerna främja försörjningsberedskapen samt vara en del av och harmoniseramed ett långsiktigt industripohtiskt program som omfattar hela den svenska industrinsutveckling. fastställde ett sjöfartspolitisktprogram (prop. 1979/80:166, /80:30, rskr 1979/80:412). I juni 1982fastställdes vissa kompletteringar till programmet (prop. 1981/82:217, TU1981/82:37, rskr 1981/82:437). Utskottet ser inget behov av att nu ändra ellerytterhgare komplettera programmet i enlighet med den i motionen angivnainriktningen. Härav följer att motionsyrkandet avstyrks. I motion 1982/83:989 (vpk) yrkasockså att hos regeringen hemställer om åtgärder för inrättande av ettstadigt rederi. Utskottet, som har behandlat denna fråga (TU1981/82:37, /82:17, /81:17 och /80:26), anser att någotbehov av att nu ytterligare utöka det statliga engagemanget inom rederinäringeninte föreligger. I motion 1982/83:989 (vpk)framhålls vidare att medel bör anvisas för forskning som inte enbart inriktaspå sjöfartsteknikens utveckling. sjöfartspolitiska beslut innebar bl. a.en satsning på inte bara sjöfartsteknisk utan också sjöfartsekonomiskforskning. Under transportforskningsdelegarionens ledning bedrivs därför numeraforskning 1** 1982/83. TU1982/83:11 8 av dessa båda slag. Under innevarande budgetår används ca1,5 milj. kr. för ekonomisk-geografisk sjöfarts- och hamnforskning, medan ca3,5 milj. kr. disponeras för annan sjöfartsforskning. De insatser som sålunda görs för den sjöfartsekonomiskaforskningen inom transportforskningsdelegationens totala resursram är enligtutskottets mening väl ägnade att främja näringens utveckling och förnyelse.Motionsyrkandet avstyrks därför. Kust- och närsjöfart och sjöfart påinre vattenvägar behandlas i flera motioner. I motion 1982/83:989 (vpk) yrkas sålunda att hosregeringen begär förslag syftande till att utveckla kust- och inrikessjöfartenmed statlig rederiverksamhet. I motion 1982/83:1412 (s) framhålls att möjligheterna attanvända våra sjöar och vattenleder - särskilt - för transporter börutredas. I motion 1982/83:979 (s) yrkas att en projektgrupp försvensk närsjöfart skall tillsättas. Utskottet har tidigare - senast i betänkandet TU1981/82:37 - uttalat att en större andel än f. n. av det samladetransportarbetet lämpligen kan ske till sjöss. Vidare har utskottet framhållitatt den långa svenska kusten med kanalförbindelser till insjöhamnar och det välutbyggda hamnsystemet i förening med en effektiv kustsjöfartsnäring bör kunnautnyttjas bättre. I den s. k. närsjöfartsutredningen (SOU 1981:103 omsjöfartens roll i trafikpolitiken) behandlas såväl kust- och inrikessjöfartensom de inre vattenlederna. 1 utredningen föreslås vidare - liksom i motion1982/83:979 (s) - att en projektgrupp för svensk närsjöfart skall tillsättas. Iavvaktan på regeringens ställningstagande till utredningsförslagen, i de delarsom nu är i fråga, avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motion 1982/83:780 (s) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att utnyttjaDalälven som sjötransportled från Siljan till . Det s. k. kanal-projektet har särskilt uppmärksammatsav närsjöfartsutredningen. Utredningen uppskattar den erforderligainvesteringsvolymen till 2 ä och den årliga kapitalkostnadentill 200 ä 500 milj. kr. "även vid en optimistisk kalkyl, i vadavser avskrivning och långsiktig realräntenivå". Den totalagodspotentialen uppskattas till ett absolut maximum av 2 milj. ton per år.Denna godsvolym, jämförd med de årliga kapital- och driftkostnaderna, skulleenligt utredningen innebära en fraktkostnadsdel i storleksordningen 100 ä 250kr. per ton för avsnittet från till de mera tättbefolkade delarnaav . Motsvarande belopp för lastbils- eller järnvägstransporter kan -enligt vad utskottet erfarit - uppskattas till 30 ä . Utredningen finnerdet sålunda "samhällsekonomiskt helt uteslutet att motiverakanalprojektet i ekonomiska termer". Vidare erinras om synpunkter på projek- Dessa innebär att ett genomförande av projektetskulle medföra "mycket betydande ingrepp i älvområdets natur. Arbetenaskulle på ett bestående sätt verka störande för djurliv och människor, innebäraen totalreglering av älven och vid drift av kanalen innebära en betydandestranderosion. skulle helt stå i strid med den fysiskariksplaneringens intentioner för området". De resultat som närsjöfartsutredningen kommit fram till -liksom remissinstansernas synpunkter - talar entydigt mot en utbyggnad avDalälven som sjötransportled från Siljan till . Utskottet, som ejkan finna några skäl att ytterligare utreda frågan, avstyrker motionen. 1 motion 1982/83:1921 (vpk)framhålls att man bör göra en samlad bedömning av betydelse och avde statliga satsningar som behövs för godstransporter på kanalen. Frågan om utbyggnad och upprustning av kanalbehandlades i proposition /77:66 (/77:22, rskr 1976/77:275).Regeringens och utskottets förslag samt beslut innebar bl. a. att enutbyggnad av kanalens västgötadel inte skulle genomföras. De erforderligainvesteringarna - som uppskattades till minst ca 200 milj. kr. - ansågs intestå i rimlig proportion till den samhällsekonomiska nytta som en utbyggnadskulle ge. Med hänvisning bl. a. till kanalens värde för turismen biföllriksdagen dock regeringens förslag om en upprustning av hela kanalen. Kostnadenhärför beräknades till 45 milj. kr. Enligt närsjöfartsutredningen skulle utbyggnaden av kanalensvästgötadel för trafik med medelstora kustgående fartyg på 3 500 dödvikttonkräva en investering på ca 750 milj. kr. (penningvärde). Enligt utskottets mening föreligger inte skäl för sådanastatliga satsningar som motionärerna kräver. Härav följer att motionenavstyrks. Motion 1982/83:1940 (fp) avseralkoholinformation för båtförare. Enligt motionärerna bör en utexamineradbåtförare under sin utbildning ha fått information om alkoholens faror även vidanvändande av båt. Kunskapsprov bör ingå vid slutexamen. För det stora flertalet förare av fritidsbåtar gäller ingaobligatoriska kompetenskrav. För behörighet att föra en friridsbåt som ärstörre än fordras dock skepparexamen. Bestämmelser om utbildningför denna examen meddelas av universitets- och högskoleämbetet. I utbildningeningår information av ifrågavarande slag. Genom frivillig utbildning förvärvar bortemot 18000 förare av fritidsbåtar s. k. förarintyg enligt sjöfartsverketsbestämmelser. Även i denna utbildning ingår information om kraven enligt 325 §sjölagen (1891:35 s. 1) på nykterhet till sjöss. För övriga båtförare får man enligt utskottets mening istor utsträckning lita till den informationsverksamhet som sjösäkerhetsrådetbedriver. TU1982/83:11 / 10 synes ha haft en icke obetydlig framgång. Sålunda kannämnas att som antalet fritidsbåtar har ökat har enligt uppgiftantalet omkomna vid fritidsbåtolyckor sjunkit från 1981 till 1982.Liksom tidigare år har flertalet förolyckade - som i många fall inte/ört utanmedföljt i båtarna - varit spritpåverkade. Jollar och roddbåtar har varit demest olycksdrabbade båttyperna. Även om sålunda förhållandena har förbättrats utgör docksambandet mellan alkoholförtäring och båtolyckor alltjämt ett allvarligtproblem. Utskottet fäster därför starka förhoppningar vid den attitydpåverkanhos båtförarna som sjösäkerhetsrådet och flera frivilligorganisationereftersträvar. Utskottet finner- med hänvisning till det anförda - intenågon åtgärd påkallad och avstyrker därför motionen. Motion 1982/83:610 (s) gällerundersökningar av allvarligare olyckshändelser. Motionärerna yrkar dels attriksdagen hos regeringen begär förslag som innebär att själv får ta initiativ till att utreda sjöolyckor, dels attverksamheten inom , sjöfartens för undersökning av svåra olyckshändelser skall samordnas. Av utskottets betänkande /82:1 framgår att man inomkommunikationsdepartementet ser över frågan om utredning av sjöolyckor. Översynenberäknas - enligt vad utskottet erfarit - vara avslutad innevarandeår, 1 avvaktan på resultatet härav bör det förstnämnda yrkandet lämnas utanåtgärd. Motionen avstyrks därför i denna del. Den kommitté som motionären hänvisar till tillsattes avregeringen . Enligt direktiven (Dir. 1981:12) skall kommitténundersöka allvarliga olyckor utom luftfarts- och sjöfartsolyckor. (kommunministern) framhöll att det bör vara en målsättning atttillvarata de rationaliseringsmöjligheter som det skulle innebära att samordnakommitténs verksamhet med den som och bedriver för luftfarts- resp. sjöolyckor. Med hänvisning bl.a. till det nämnda arbetet inom om undersökning avsjöolyckor fann emellertid statsrådet inte tiden mogen att bilda en .