yttr · G505SfU3 · 1981-12-31 00:00:00 — SfU1981/82:3 y 1981/82:3 y överviss del av proposition 1981/82:106 om forskning m. m., jämte motioner Genom beslut den harutbildningsutskottet hemställt om socialförsäkringsutskottets yttrande överdels proposition 1981 /82:106 om forskning m. m. såvitt avser avsnittetStudiefinansieringen inom forskarutbildningen, dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1981/82:2220 yrkande 7 av m. fl.,1981/82:2223 yrkande 11 av m. fl. och 1981 /82:2234 yrkande 13 avOlof m. fl. Socialförsäkringsutskottetfår anföra följande. Denstuderandegrupp varom nu är i fråga är doktorander med utbildningsbidrag.Sådant utbildningsbidrag infördes fr.o.m. och utgår tillstuderande i forskarutbildning. För heltidsstudier kan det beviljas sammanlagt men endast i taget. Såvitt avsersocialförsäkringsförmåner innebär gällande bestämmelser följande. Doktorandenhar under vissa villkor rätt att behålla sitt utbildningsbidrag även undersjukdom som inträffar . Villkoren för att få behålla bidragetär huvudsakligen desamma som för studerande med studiemedel. Den studerandeskall vara helt oförmögen att bedriva studier. För att få behålla bidragetskall den studerande ha bedrivit studier under någon del av det kalenderhalvårdå sjukdomen inträffar. För det första kalenderhalvåret gäller också attstudierna skall ha påbörjats. Under två på varandra följande kalenderhalvår kandoktoranden, med rätt till utbildningsbidrag, inte vara sjuk mer än sexmånader om inte särskilda skäl föreligger. Utbildningsbidraget kan också utgåför sjukdom som omfattar ett helt kalenderhalvår under förutsättning attdoktoranden föregående termin bedrev studier vid läroanstalt där statligtstudiestöd kan utgå. Undervissa förutsättningar kan utbildningsbidrag utgå för ytterligare högst ettbidragsår. Det gäller t. ex. om den studerande på grund av sjukdom varit oförmögen att bedriva studier. Doktorander medutbildningsbidrag har rätt att kvarstå i sin tidigare sjukpenninggrundandeinkomst. Skulle sjukpenning utgå under sjukdom, minskas utbildningsbidraget medett belopp som motsvarar sjukpenningen. Vadsedan gäller föräldraförsäkringen har doktoranden fr. o. m. den 1 juli 1979rätt att behålla utbildningsbidraget vid ledighet i samma omfattning som enligt4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för rätt tillföräldrapenning. Sådan rätt till föräldrapenning utgår dels som föräldrapenningi samband med barns födelse under sammanlagt förföräldrarna, dels som särskild föräldrapenning under 1 1981/82. SfU 1981/82:3y 2 sammanlagt för föräldrarna och dels som föräldrapenningför tillfällig vård av barn under per barn och år förföräldrarna sammanlagt. Vidare kan utbildningsbidrag utgå för ytterligare högstett bidragsår om den studerande varit ledig och berättigad tillföräldrapenning. Slutligen gäller liksom för sjukpenning att har föräldrapenningutgått till den studerande så minskas utbildningsbidraget med motsvarandebelopp. Lagenom arbetsskadeförsäkring gäller inte för denna kategori studerande. Utbildningsbidragenräknas slutligen fr. o. m. som pensionsgrundande inkomst förA TP. tillkallades meduppgift att utreda det studiesociala stödet. I tilläggsdirektiv har utredningenvidare fått i uppdrag att bl. a. redovisa förslag avseende de studerandesförsäkringsskydd och de handikappade elevernas studiesociala situation. Resultatetav utredningens arbete i sistnämnda avseende har redovisats i betänkandet (Ds U1981:11) Studiestöd. Ibetänkandet läggs fram olika förslag i syfte att förbättra socialförsäkringsförmånernaför de studerande. Vad gäller sjukförsäkringen föreslås en modell förstuderande med studiemedel som enligt utredningens mening kan anpassas tilldoktorander med utbildningsbidrag. Förslaget innebär bl. a. att den studerandefår rätt att behålla sitt studiestöd under sjukdom som inträffar under studietidenoch att sjukdomen kan pågå hela den studietid för vilken studiestödet ärbeviljat. Förslaget innebär således en förbättring för de långtidssjuka. Beträffandearbetsskadeförsäkringen föreslås en utvidgning av lagen omarbetsskadeförsäkring i syfte att ge de studerande samma skydd somförvärvsarbetande har vid arbetsskada. Försäkringen, som föreslås omfatta ävendoktorander med utbildningsbidrag, skulle ge dessa skydd vid arbetsskada genomolycksfall eller annan skadlig inverkan samt genom smitta som inträffat isamband med utbildningen. Resor till och från undervisningsstället skulle ocksåomfattas av försäkringen. Betänkandetär föremål för remissbehandling. I proposition 1981/82:106behandlas inte frågan omsociala förmåner för doktorander med utbildningsbidrag. Imotion 2220 av m. fl. anförs att utbildningsbidragen intetillförsäkrar de forskarstuderande samma sociala förmåner som doktorandtjänstberättigar till i vad avser sjukersättning, ATP-poäng etc. Motionärerna begärdärför ett tillkännagivande om att regeringen bör föranstalta omregelförändringar i syfte att i nämnda hänseende jämställa innehavare avutbildningsbidrag med innehavare av stadigt reglerad tjänst. SfU 1981/82:3 y 3 Motionärerna i motion 2223 av m. fl.hemställer om förslag om åtgärder i syfte att ge forskare inom högskolan,finansierade med externa medel, anställningstrygghet och samma rätt till sjuk-och föräldraledighet som andra statligt anställda. Motionärernai motion 2234 av m. fl. anser att de sociala trygghetsfrågorna vidarbetslöshet, sjukdom, föräldraledighet etc. är otillfredsställande lösta meddet i propositionen föreslagna systemet som i huvudsak innebär en kombinationav utbildningsbidrag och begränsad deltidstjänst. De begär en översyn avreglerna varvid bör prövas möjligheten att ta bort kopplingen med AMU-bidragennär det gäller samordningen med den allmänna försäkringen och i ställetbehandla utbildningsbidragen som inkomst av tjänst. Utskottet konstaterar inledningsvis att frågor omsociala förmåner för statiigt anställda och om arbetslöshet inte faller inomutskottets ämnesområde. Utskottet yttrar sig därför inte över motionernasåvitt de berör sådana frågor Utskottetkonstaterar vidare att studerande som uppbär utbildningsbidrag för doktoranderhar i princip likvärdiga föräldraförsäkringsförmåner som förvärvsarbetandegenom att de fär behålla utbildningsbidraget under hela föräldraledigheten ochvidare har möjlighet att få bidrag ytterligare ett bidragsår. Utbildningsbidragför doktorander är vidare pensionsgmndan-de inkomst och ger rätt tillATP-förmåner. Iovannämnda betänkande av studiestödsutredningen föreslås vissa förbättringarför studerande i vad avser bl. a. skyddet vid sjukdom. Nuvarande bestämmelserger doktorander/studerande med studiemedel rätt att behållautbildningsbidraget/studiestödet under längst sammanlagt under tvåpå varandra följande terminer. I betänkandet föreslås att studerande med studiemedelfår rätt att behålla sitt studiestöd under hela den studietid för vilkenstudiestödet är beviljat och detta förslag kan enligt utredningen även anpassastill doktorander med utbildningsbidrag. Vidare föreslår utredningen enutvidgning av lagen om arbetsskadeförsäkring i syfte att ge de studerandesamma skydd som förvärvsarbetande har vid arbetsskada. Utredningensförslag vilket i huvudsak tillgodoser de nu behandlade yrkandena i motionerna2220 och 2234 i den män de inte redan är tillgodosedda genom gällandebestämmelser är nu föremål för behandling inom . Utskottetfömtsätter att regeringen skyndsamt förelägger förslag i ärendet.Motionerna bör enligt utskottets mening därför inte föranleda någon riksdagensåtgärd. SfU 1981/82:3 y 4 Närvarande:Sven Aspling (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), () och ().