yttr · G505JoU3 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:3 y omvissa födmotioner till proposition 1981/82:113 om program för regionalutveckling och resurshushållning Genom beslut hararbetsmarknadsutskottet berett jordbmksutskottet fillfälle att yttra sig övermotionerna 1981/82:2334, 1981/82:2342 och 1981/82:2348 yrkande 1. Imotion 1981/82:2334 av Axel m. fl. (s) yrkas 1.att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om planering ochprogramsamarbete på det skogliga området, 2.att hos regeringenbegär redovisning av vilka åtgärder som vidtagits i anledning härav, 3.att i den mån uppnåendet avmofionens syfte beträffande ett effekfivt resursutnyttjande fordrar riksdagensmedverkan regeringsförslag härför föreläggs , 4.att beslutar attmotionen överlämnas till den pågående allmänningsutredningen för beaktande i dedelar som berör utredningens arbete. I motion 1981/82:2342 av och (båda c) yrkas att hos regeringen begär en utredningangående möjlighetema att lokalisera den centrala rennäringsenheten frånJönköping till . I motion 1981/82:2348 av () ochGunhild () yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att hosregeringen begär en skyndsam översyn av bestämmelserna för lokaliseringsstöd såatt sådant stöd kan utgå för uppförande av växthus enligt samma villkor somgäller för kommunala industrilokaler. Utskottet får medanledning härav anföra följande. Motion 2334 tar närmast sikte påskogsbmkets roll inom den regionala planeringen och samordningen. Motionärernaanför att det i många trakter inom de föreslagna stödområdena A och B finnsotillräckligt utnyttjade resurser i form av alltför litet eller inte allsianspråktagna men i praktiken utnyttjbara skogsmarker, maskinkapital och -inte minst - arbetskraft. Det framstår för motionärema som ett självklartsamhällsekonomiskt och socialt krav att dessa resurser disponerasaktivt på ett belt annat sätt än vad som f. n. sker. I mofionen framhålls i 1 1981/82. JoU1981/82:3 y JoU 1981/82:3 y 2 sammanhangetatt de s. k. allmänningsskogama i Nortland och är välskötta och medhänsyn till sina lägen högproducerande, välorganiserade enheter som ger jämnavkastning och nettovinst. Med hänsyn till den betydelse och det stöd i pengarallmänningsskogama i de föreslagna stödområdena A, B och C svarar för inom deareella näringarna anser motionärema att dessa enheter på lämpligt sätt börinfogas i den länsvisa och kommunala planeringen och programarbetet. Utskottetvill framhålla att gällande av fastställda riktlinjer förskogspolitiken bl. a. innebär att statligt ekonomiskt stöd av främstregionalpolitiska skäl kan utgå till vissa åtgärder som i och för sig kan varaföreskrivna i skogsvårdslagstiftningen men som med hjälp av stöd kan bliutförda på ett kvalitativt bättre sätt. Ett särskilt skogligt stödområde harlagts fast, inom vilket regionalpolitiskt motiverat stöd kan utgå. Som anförs iproposition 1981/82:113 om program för regional utveckling ochresurshushållning finns sålunda förutsättningar för ett från regionalpolitiskautgångspunkter inriktat arbete på skogsbrakets område. I motionen berörs bl. a.behovet av ett aktivare skogsbmk i områden med omfattande s. k. 5:3-skogar,alltså skogar som enligt 5 § 3 skogsvårdslagen (1979:429) är så glesa ellertill så stor del består av för marken olämpligt trädslag att deras tillväxt äravsevärt lägre än den tillväxt som är möjlig. Utskottet får i anslutninghärtill erinra om att beslöt att kraftigt förbättramöjligheterna till bidrag till skogsodling efter avverkning av lågproducerandebestånd. Insatserna som skulle planeras för en berör till störtedelen områden i Nortland (prop. 1981/82: 30 bil. 5, JoU 1981/82:8, rskr1981/82:29). Somanförs i motionen är lagstiftningen angående häradsallmänningar ochallmänningsskogar i Nortland och föremål för översyn inom allmänningsutredningen(Jo 1979:04). Utredningen skall bl. a. undersöka vilka möjligheter det kanfinnas att använda medel från avkastningen från ifrågavarandeskogsbmk så att de kommer bygden till godo. Utskottet anser för sin dellämpligt att motion 2334 överlämnas till allmänningsutredningen förövervägande. Lokaliseringen av den centralarennäringsadministrationen. Enligt motion 2342 bör hos regeringenbegära en utredning angående möjlighetema att lokalisera den centralarennäringsenheten från till . En sådan lokalisering skulleenligt motionärernas mening ytterligare förstärka ambitionen att tillsistnämnda plats knyta en samisk enhet, som därifrån bevakar och tillvaratarsamernas intressen. Lantbraksstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om bl. a. rennäringen. Förlantbmksstyrelsens handläggning av rennäringsfrågor finns inom styrelsensveterinär- och husdjursavdelning en särskild rennäringsenhet inrättad. Inomenheten handläggs frågor om rennäringens rationalisering innefattandeöversiktlig planering, rådgivning, statliga stödåtgärder såsom bidrag,lånegarantier, avgångsvederlag m.m., marknads- JoU 1981/82:3 y 3 frågor,renslakt, avsättning av renprodukter m.m., renbeteskonventio-nema med ochFinland, utnyttjande av mark ovan odlingsgränsen och inom renbetesQällen samtsysselsättningsfrågor för samer. F.n. ingår i rennäringsenheten två handläggarbefattningar och drygt en biträdestjänst.Hämtöver har enheten tillgång till myndighetens gemensamma resurser inomområdena juridik, information, administration osv. Lantbmksstyrelsen inkl.rennäringsenheten är lokaliserad till . Inom lantbmksstyrelsensorganisationsplan men med placering i finns vidare en befattningshavare,som har till uppgift att samordna lant-bmksverkets sysselsättningsskapandeåtgärder inom renskötselonu-ådet. Vidare finns en rådgivare i rennäringsfrågorstationerad i . Regionalthandläggs rennäringsfrågor inom lantbmksnämnderna i Nortbottens, Västerbottensoch . Inom var och en av dessa nämnder finns en särskildrennäringsenhet. Lantbmksstyrelsens uppgift som central rennäringsmyndighet ärav övergripande natur. Beslut av lantbmksverket i fråga om rennäring, sameby,ekonomiskt stöd, markförvaltning m. m. fattas i första hand av vederbörandelantbmksnämnd, som även har att svara för kursverksamhet och övriga direktakontakter med rennäringsutövarna. Såvitt avser lantbmksnämnden i Nortbottenslän sköts denna verksamhet från huvudkontoret i och från lokala rennäringskontorbelägna på sex olika platser i länet, bl. a. i Jokkmokk.Rennäringsadministrationen är sålunda i förhållandevis storutsträckning decentraliserad tiU det aktiva renskötselområdet. Detta ärnaturligtvis inte ett skäl för att inte ytterligare utlokalisering av de administrativafunktionerna på rennäringens område skulle kunna medföra vissa fördelar. Somframgår av proposition 1981/82:113 (s. 169) anför sålunda industriministernefter samråd med jordbmksministern att det bör vara möjligt att utan påtagligaeffektivitetsförluster förlägga lantbmksnämndens rennäringsenhet tillJokkmokk. kommer enligt propositionen att få i uppdrag attutarbeta förslag till hur en sådan omloka-lisering kan ske. Utskottetvill erinra om att frågan om att förlägga den centrala rennäringsadministrationentill var föremål för prövning även vid förra med anledningav en motion i ämnet. Utskottet framhöll då (JoU 1980/81:18, p. 2) attutskottet delade meningen att det så långt det var praktiskt möjligt bordevidtas åtgärder som ytterligare kunde underlätta den samiska befolkningenskontakter med den centrala rennäringsadministrationen. Utskottet ansåg bl. a.det motiverat att man i de fortsatta övervägandena på förevarande område ävenundersökte möjligheterna att lokalisera den centrala rennäringsadministrationeni närmare anslutning lill renskötselområdet. Sambandet med annan viktig verksamhetpå området, såsom forsknings- och försöksverksamheten vid Sverigeslantbmksuniversitet och statens veterinärmedicinska anstalt borde ävenuppmärksammas. Aktualiserade planer på att förlägga en renforskningsstationtill JoU 1981/82:3 y 4 ansågsäven kunna ha betydelse i sammanhanget. Det borde ankomma på regeringen attnärmare bestämma hur den förordade översynen bör genomföras. Riksdagengav som sin mening regeringen till känna vad utskottet sålunda anfört. Utskottet,som hänvisar till redovisade uttalanden från förta åretsriksdagsbehandling, vill avslutningsvis fästa uppmärksamheten på att i skrivelse till arbetsmarknads- och jord-bmksutskottenhävdar att en flyttning av den centrala rennäringsadministrationen tillJokkmokk inte bör genomföras. Förbundet förordar för sin del attlantbmksstyrelsens rennäringsenhet förläggs till . Stöd till växthusodlingen på . I motion 2348förordas att bestämmelsema om lokaliseringsstöd ses över så att sådant stödkan utgå för uppförande av växthus enligt samma villkor som gäller förkommunala industrilokaler. Motionärerna, som framhåller att det är i högstagrad önskvärt att nybyggnad av växthus sker på , anser att lokaliseringsstödär enda möjligheten att åstadkomma en önskvärd utbyggnad. Enligtriksdagens beslut utgår statligt stöd för att främja trädgårdsnäringensrationalisering samt till åtgärder som möjliggör användning av andra bränslenän olja eller har bränslebesparande effekt inom trädgårdsföretag.Bestämmelsema härom återfinns i förordningarna 1979:427 resp. 1979:428.Rationaliseringsstödet lämnas i form av statlig lånegaranti och statsbidrag.Lånegaranti lämnas tUl alla åtgärder som effektiviserar produktionen inomnäringen, till utvidgning, nyetablering och förvärv av företag samt tillåtgärder i övrigt som bidrar till att målet för rationaliseringspolitikenuppfylls. Häri inkluderas stöd till samverkan inom näringen i olika former.Statsbidragsformen är förbehållen sådana investeringar som från samhälletssynpunkt är särskilt angelägna. Två typer av sådana investeringar kanurskiljas. Den ena avser investeringar i speciella rationaliseringsåtgärder,exempelvis ny teknik och samverkan. Den andra avser investeringar i regionerdär det från samhällets synpunkt är önskvärt att trädgårdsnäringen utvecklas.Sistnämnda regionala rationaliseringsstöd, som kan utgå i samband med störteinvesteringar i trädgårdsföretag, är begränsat till de fyra nordligaste länensamt till , , , och kommuner. Stödettill energisparande åtgärder utgår i form av statsbidrag. Därestav regionalpolitiska skäl ytterligare former av stöd till växthusodlingenbefinns motiverade, exempelvis på , vill utskottet för sin del förordaatt eventuella åtgärder främst inriktas på sådana som är ägnade att förbilligaoch rationaUsera driften av befintliga företag, exempelvis genom stöd tillanordningar för att tillvarata spillvärme o. d. Behovet av stöd till uppbyggnadav nya trädgårdsföretag eller utvidgning av sådana företag bör med hänsyn tillnäringens utsatta läge med stark utlandskonkurtens prövas utifrån enhelhetsbild av trädgårdsnäringens situation inom landet och JoU 1981/82:3 y 5 därföri första hand bedömas i enlighet med de för trädgårdsnäringen speciellt avseddareglema om finansieringsstöd. Närvarande:Einar ()*, (), i ()*, Maj BrittTheorin (s)*, Böije (), (), (),(), (), ()*, MärtaFredrikson (c), (), (), ()*och (). *Ej närvarande vid yttrandets justering.