yttr · G505NU9 · 1981-12-31 00:00:00 — över proposition1981/82:106 om forskning m. m. jämte motioner har hemställt om yttrande frånnäringsutskottet över proposition 1981/82:106 om forskning m.m. i de delar somberör näringsutskottets verksamhetsområde saml motion 1981/82:770 och motion1981/82:2232 yrkande 3. Näringsutskottel får anföra följande. Av propositionen är det endast begränsade delar somnärmare berör näringsutskottets verksamhetsområde, och de ger inte anledningtill några omfattande kommentarer från delta utskotts sida. Mot bakgrund av kooperationsutredningens betänkande(SOU 1981:60) Kooperationen i samhället gör utbildningsministern efter samrådmed industriministern vissa uttalanden rörande forskning om kooperativ verksamhet(s. 49 f.). Innebörden är att sådan forskning utgör exempel på ettmångvetenskapligt område, har stor samhällsrelevans och så långt möjligt börförläggas till högskolan. Behovet av forskning om kooperationen förutsättskomma att beaktas av forskningsrådsnämnden. , som räknar medatt få behandla förslag i en aviserad proposition omkooperationsfrågor, instämmer - utan att därmed ta ställning beträffandeprioritering av olika samhällsvetenskapliga forskningsområden - i vadutbildningsministern anför på denna punkt. Försöksverksamheten med näringslivskontakt förforskare behandlas (s. 89-91) med utgångspunkt i forskningssamverkanskommitténsrapport (Ds U 1981:24) Kontaktforskare. Resultatet av denna försöksverksamhetbedöms av utbildningsministern tala för att det bör skapas förutsättningar fören fortsatt kontaktforskarverksamhet. Denna avses skola ytterligare stimuleratill spontana kontakter på uppdragsbasis mellan högskolan och bl. a. mindreföretag. Utbildningsministern säger sig utgå från alt bl. a. regionala ochlokala myndigheter och organ med uppgift att främja små och medelstora företagsutveckling samt företag som själva engagerar sig i verksamheten skall kunnabidra liU alt täcka lönekostnaderna i enskilda projekt. Verksamhetensomfattning blir sålunda, framhåller han, beroende av intresset för denna fränmyndigheter och företag i de skilda regionerna. Högskolan skall emellertidsvara för samordning och planering av verk-1 1981/82. NU1981/82:9 y NU 1981/82:9 y 2 samhetenmed kontaktforskare och bidra med vissa medel för att stimulera denna. Näringsutskottethar tidigare vid ett par tillfäUen (NU 1977/78:75 s. 16, NU 1979/80:4 y) haftanledning atl uppmärksamma den nu berörda försöksverksamheten. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att verksamheten med näringslivskontakt förforskare enligt propositionen bedöms ligga också i utbildningsväsendetsintresse. Det delade ekonomiska ansvar för denna verksamhet som förordas ipropositionen bör enligt utskottets uppfattning kunna få en positiv effekt påverksamhetens fortsatta utveckUng. Ett önskvärt mera omfattande engagemang frånsmå och medelstora företags sida fömtsätter otvivelaktigt att högskolorna kangöra aktiva insatser för att sprida kännedom om de möjligheter som erbjudsföretagen genom verksamheten med kontaktforskare. har ägnat betydandeintresse åt frågor om forskning och utveckling på energiområdet. Efterberedning av näringsulskottet (NU 1980/81:60) beslöt omekonomisk ram samt riktlinjer för en tredje period för det HuvudprogramEnergiforskning som inleddes /76. Ipropositionen redogörs (s. 168 f.) för vissa organisatoriska förändringar päenergiforskningsomrädet, avsedda att genomföras . Det börpåpekas att denna redogörelse inte är fullt aktuell efter de beslut somriksdagen har träffat vid sitt ställningstagande tiU näringsutskottetsbelänkande NU 1981/82:28. Utskottet återkommer i sitt betänkande NU 1981/82; 30till frågan om organisationen på energiforskningsområdet. Utbildningsministernredovisar i propositionen (s. 163 f.) vissa förslag av delegationen förenergiproduktionsforskning (DFE) till generella åtgärder i syfte att komma tillrätta med basresursproblem inom högskolan i samband med genomförandet avenergiforskningsprogrammet. Han har då konstaterat att högskolan har tilldelatsca av de medel som har anvisats till detta program under den senastavslutade treåriga programperioden, budgetåren 1978/791980/81. Av DFE;sförslag är det tre som utbildningsministern efter samråd med industriministernställer sig positiv till och som sålunda omfattas av regeringens förslag omriksdagens godkännande av riktlinjer för sektorsforskning och sektorsorgan.Det gäller (1) möjlighet för de programansvariga organen inomenergiforskningsprogrammet att göra åtaganden för fyra budgetår framåt, (2)tillfälle för sådana organ atl yttra sig i samband med förslag eller beslut omprofessurer med anknytning till energiforskningsområdet och (3) inrättande avarvodestjänster för energiforskning. I sammanhanget anförs att de programansvarigaorganen inom energiforskningsområdet- liksom övriga sektorsorgan skall ha detfulla programansvaret och det finansiella ansvaret för sin forsknings- ochutvecklingsverksamhet, inklusive den långsiktiga kompetensuppbyggnad somerfordras. Vidare understryks betydelsen av löpande kontakter och samverkanmellan sektorsorganen och berörda högskole- NU 1981/82:9 y 3 myndigheter.Näringsutskottet har ingen erinran mot de förslag och uttalanden som harrefererats. I motion 1981/82:770 av m.fl.(s) hemställs atl som sin mening skall ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om åtgärder för att utveckla en svensk gasteknologi.Detta är i huvudsak följande. Inför introduktionen av naturgas i börman främja ett gasteknologiskt utvecklingsprogram vid Lunds universitets tekniskafakultet. Vid denna bör ett näringslivets forsknings- och utvecklingscentmmför gasteknologi byggas upp. Planerad utbildning på naturgasområdet ianslutning till bör fä erforderliga resurser till sittförfogande. Näringsutskottel(NU 1980/81:60 s. 125 f.) avstyrkte och avslog en likartadmotion med samma upphovsmän. Därvid erinrade utskottet om att blandriktlinjerna för energiforskningsprogrammet ingår att statens stöd bör sättasin på områden där det inte finns naturliga beställare eller där det i någotavseende saknas naturliga resurser. Insatser för transport och användning avnaturgas - vilket motionärerna förmodades avse med begreppet gasleknologi -ingick inte i energiforskningsprogrammet, framhöll utskottet. Däremot lämnadestaten ett betydande stöd till teknik för förgasning av inhemskabränsleråvaror, och detta stöd kom bl. a. den tekniska fakulteten i tillgodo. Näringsutskollet vill allmänt vitsorda betydelsen av sådan verksamhetsom motionärerna nu pläderar för men finner allljämt inte skäl för någonframställning från till regeringen på grundval av vad motionärernahar anfört. Ett snarlikt motionsyrkande - om åtgärder för att utveckla en svenskgasteknologi i anslutning liU kommer närings-utskottet attbehandla i sitt belänkande NU 1981/82: 30. I motion 1981/82; 2232 av m. (s) hemställs såvitt här är i fråga (3) att som sin mening skall geregeringen till känna vad som [i motionen] anförts beträffandetorvforskningscentrum i . Motionärerna anför att det krävs betydandeforsknings- och utvecklingsinsatser rörande torvbrytning och torvanvändning.De nämner en rad aspekter som bör uppmärksammas. Det är enligt motionärernanaturiigt alt man inom ramen för energiforskningsprogrammet bygger upp ett torvforskningscentrum,förlagt delvis till och delvis till . Näringsutskottetdelar motionärernas uppfattning atl en brett upplagd torvforskning ärangelägen. Det ingår också vilket berörs i årets budgetproposition (prop.1981/82:100 bil. 17 s. 187) - som ett viktigt led i energiforskningsprogrammetatt främja sådan forskning. Näringsulskottet som i betänkandet NU 1981/82:30kommer atl behandla ell par andra motionsyrkanden rörande torvforskning, ävende med regional inriktning NU 1981/82:9 y 4 -kan emellertid inte stödja förslaget att nu skall ta ställning förinrättande av ett särskilt lorvforskningsinslitut med viss angivenföriägg-ning. Närvarande:Ingvar (), (), (), (),(), (), (), LillyHansson (s), (), (), (). HädarCars (fp), (), () och ().