yttr · G505SoU1 · 1981-12-31 00:00:00 — SoU1981/82:1 y har berettsocialufskoffef tillfälle atf yttra sig över mofion 1981 /82 ;2243 av ElverJonsson (fp) och (), såvitt avser yrkande 1. I motionen yrkas, såvitt nu är i fråga, aff riksdagenskall ge regeringen fill känna vad i mofionen anförs om målet för alkoholpolitiken.Motionärerna anför i denna del bl. a. att en preciserad målsättning för hursnabbt alkoholkonsumtionen skall sjunka är nödvändig för att alkoholpolitikenskall kunna fungera i eff mer långsiktigt perspekfiv. En sådan målsättning kaninte bara gälla den registrerade försäljningen av alkohol utan måste avse denverkliga fotalkonsumtionen. Då denna infe kan beräknas exakt får def accepterasaff målformuleringen innehåller en ungefärlig konsum-fionssiffra. Mofionärernahar stannat för att som målsättning föreslä att den verkliga fotalkonsumtionenav alkohol skall minskas med en tredjedel pä eff årtionde, vilket innebär enårlig minskning med . Skaffeutskoftef behandlade i sittav godkända betänkande SkU 1975/76:64 frägan om alkoholpolitikensfortsatta inriktning. Ufskoffet uttalade därvid bl. (s. 4) aft def enligtutskottets uppfattning var av sforf värde aff alkoholfrågorna i fortsättningeninfogades i sitt sammanhang och aff eff klart mäl uppställdes för en fleråriginsats syftande fill aft begränsa den totala, alltför höga alkoholkonsumtionenoch fill att komma till rätta med alkoholmissbruket. I proposition 1976/77:108 om alkoholpolitiken gavemellertid dåvarande socialministern uttryck åt tveksamhet vad gällde deprakfiska möjligheterna att uppställa eff preciserat mål för sänkningen avalkoholkonsumtionen. Han anförde följande (s. 16). Jag lägger här fram förslag tillåtgärder som syftar till en sådan begränsning av den totala alkoholkonsumtionensom kan bidra till aff alkoholmissbruket trängs tillbaka och alkoholskadornadärmed motverkas. Insatser av detta slag kan dock fä genomslagskraff först pånågot . Det bör vidare understrykas aft en utveckling i den riktningsom jag förordar tillfälligt kan avbrytas, varvid nya åtgärder får prövas. Motdenna bakgrund har jag funnit alt någon i fråga om mängd och tid bestämd planför en sänkning av alkoholkonsumtionen inte är möjlig. I flera motioner föreslogs dock skulle upprätta tidsplaner med begränsningsmål för den totalaalkoholförbrukningen. 1 1981/82. SoU 1981/82:1 y 2 somavgav yttrande fill skaffeufskoffet över bl. a. nämnda motioner, erinrade omuttalandet i propositionen om aff någon i mängd och tid bestämd plan för ensänkning av alkoholkonsumtionen inte var möjlig. förklaradesig dela denna uppfattning. Vidare uttalade utskottet atf def är en mycketkomplicerad process atf ändra eff invant dryckesmönster och aft man endastgenom en långsam och kanske ojämn utveckling torde kunna få till stånden mera påtaglig sänkning av konsumtionen (SoU 1976/77;4y s. 4). Närfrågan härefter behandlades i skatteutskottet konstaterade detta affsocialministern i propositionen anslutit sig fill den av skatteutskottet tidigareuttalade målsättningen men infe ansett det möjligt att genomföra en i fråga omtid och mängd bestämd plan för en sänkning av alkoholkonsumtionen. Beträffandemofionsyrkandena anförde skatteutskottet följande (SkU 1976/77:40 s. 74). Enligt utskottets bedömning föreligger del infenägon motsättning mellan den av utskottet formulerade och av sävälsocialministern som vissa motionärer godtagna målsättningen föralkoholpolitiken och de övriga yrkandena i frågan, mer än vad gäller kraven påpreciserade delmål för sänkning av alkoholkonsumtionen. För all kunna sänka dentotala alkoholkonsumtionen torde fordras samordning av flera olika insatser.Utskottet vill här peka på behovet av information, på utnyttjandet avprissäll-ningsinsfrumenfef och på en övervakning av hur konsumtionen av dryckermed olika alkoholhalt inbördes kan styras. Def är infe ufskottets uppgift atfnärmare precisera behövliga insatser för aff under en följd av är begränsa dentotala alkoholkonsumtionen, utan utskottet utgår ifrån atf detta blir enuppgift för . Utskottet finner alltså infe skäl ändra sin tidigareuttalade målsättning och avstyrker de här behandlade motionsyrkandena i denmån de infe är tillgodosedda genom vad ufskoffet anfört. Riksdagenanslöt sig till skatteutskottets förslag. Beslutetinnebar, såvitt nu är i fräga, ett klart ställningstagande för en långsiktigalkoholpolitik som syftar fill att begränsa den totala, alltför högaalkoholkonsumtionen och fill atf komma till rätta med alkoholmissbruket (jfrprop. 1981 /82; 143 s. 7). Med hänsyn fill skafteutskotfefs ovan återgivnauttalande måste beslutet emellertid även ses som en bekräftelse på det principiellaönskemålet om ett klart mäl för en flerårig insats i syfte att begränsaalkoholkonsumtionen. Socialutskottetkan för sin del se vissa fördelar med att i likhet med vad som föreslås i dennu aktuella motionen uppställa en tämligen preciserad målsättning för enminskning av alkoholkonsumtionen. Det skulle t. ex. innebära en klar markeringav aft konsumlionsminskningen inte endast skall ses som ett allmänt önskemålfrån statsmakternas sida utan som en bestämd viljeinriktning. Den psykologiskabetydelsen härav bör inte underskattas. En målsättning av detta slag skulledock ställa ökade krav på en sammanhållen planering och uppföljning avalkoholpolitiken. Aft man med vissatidsintervall tvingas stanna upp och undersöka effek- SoU 1981/82:1 y 3 tenav vidtagna alkoholpolitiska åtgärder kan också vara positivt. En sådanregelbunden omprövning är ägnad att leda fill en mera kritisk granskning av denpolitik som förts och en mera förutsättningslös diskussion av de fortsattaåtgärderna. Imofionen framhålls vidare aff den åsyftade minskningen mäste gälla den verkligatotalkonsumtionen och inte endast den registrerade försäljningen. Utskottetvill understryka def nu sagda. Härav följer aft en uppföljning av denbeslutade målsättningen också mäste spegla förändringarna i den verkligatotalkonsumfionen. Somframgår redan av mofionen är emellertid möjligheterna atf mäta den verkligatotalkonsumfionen minst sagt bristfälliga. Det räcker härvidlag att peka päsvårigheterna aff få en uppfattning om hembränningens omfattning. Atf bestämmafofalkonsumtionens storlek mäste således i stor utsträckning bli fråga omuppskattningar där olika uppfattningar kan göra sig gällande. Än större blirosäkerheten om det gäller aft avgöra om det skett mindre förändringar ifotalkonsumtionen. Utskottetvill i det sammanhanget framhålla viklen av all del utvecklas bättre metoderför studier av lolalkonsumlionen och förändringar däri. måste få ettbättre underlag för sina allmänna alkoholpolitiska ställningstaganden. Iavvaktan på utveckling av bäftre metoder för aff studera och följafotalkonsumtionen vill socialutskottet ifrågasätta om det är meningsfullt atfredan nu uppställa en så preciserad målsättning för en konsumtionsminskningsom motionärerna föreslår. Detta hindrar inte all man bör sträva mol enavsevärd konsumlionsminskning . Del innebärfrämst all behovet av alkoholpoliliska åtgärder fär bedömas med hänsyn härtilloch all man vid periodens slut bör försöka genomföra någon form av analys av deförändringar som skett. Man bör däremot enligt socialutskottets uppfattninginte redan nu binda sig för en preciserad siffra. En första förutsättning förall bestämma en till tid och mängd preciserad målsättning för minskning avalkoholkonsumtionen bör således vara aft man kan fastställa och löpande följaäven mindre förändringar i konsumfionsnivå och konsumtionsmönster. Med hänsynhärtill bör mofionsyrkandet inte föranleda nägon åtgärd. (), (), (), (),(), (), (), (),(), (). (), (), (), () och ().