yttr · G505NU5 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:5 y överproposition 1981/82:102 om säkerhets- och försvarspolitiken samttotalförsvarets fortsatta utveckling jämte motioner har berett näringsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1981/82: 102 om säkerhets- ochförsvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling jämte motioner. Vadbeträffar propositionen har näringsutskottet ägnat uppmärksamhet åt delar avbUaga 2, nämligen avsnitten 1.5, Anskaffning av ett nytt flygplan ochflygindustrifrågor, och 1.6, Försvarsindustrin, samt av bUaga 3 rörande detekonomiska försvaret. I detta sammanhang har utskottet tagit upp motsvarandedelar av motion 1981/82:2276 av m.fl. (s) samt vidare motion1981/82:2274 av m. fl. (s), vilken gäller ubåtsproduktionen, ochyrkande 11 i motion 1981/82; 2283 av m. fl. (vpk), vilket gällerett program för civilt utnyttjande av resurser som kan frigöras genom minskadtillverkning av militära flygplan. Imotion 1981/82:1586 av m.fl. (vpk), som väcktes och har hänvisats till näringsutskollet, föreslås -med motiveringi motion 1981/82; 1585 - att hos regeringen hemställer om förslagtill samhälleligt övertagande av den svenska krigsmaterielindustrin. Underförutsättning av försvarsutskottets medgivande överlämnar näringsutskottetdenna motion till försvarsutskottet med det yttrande som avges i det följande. redovisar sina egna ställningstaganden redogör utskottet isärskilda avsnitt dels för två rapporter rörande "försvarsindustrin"vilka har publicerats sedan och inte hunnit beaktas ipropositionen, dels för tidigare behandling av motioner rörande "krigsmaterielindustrin". tillkallades föratt utarbeta långsiktiga alternativa produktions- och sysselsättningsplanerinom de delar av försvarsmaterieUndustrin som inte omfattas av den militäraflygplansindustrin. Kommittén vars arbete fortsätter har i febmari 1982avgivit betänkandet (Ds I 1982; 1) Civil produktion i försvarsindustrin. Försvarsindustrinavgränsas av kommittén till att omfatta företag som utvecklar och tillverkarvapen, vapensystem och speciella komponenter till dem. Dessa företag tar ianspråk huvuddelen av anslagen för den 1 1981/82. NU1981/82:5 y NU1981/82:5 y 2 militära materielanskaffningen och är de som i nämnvärdgrad berörs av förändringar i materielanskaffningen. Till denna kategori hänförkommittén AB , förenade fabriksverken, , FlygmotorAB, , , SRA CommunicationsAB, , AB , , , och Standard Radio & Telefon AB.Förvarsmaterielproduktionens saluvärde motsvarar av verkstadsindustrinsoch av hela tillverkningsindustrins saluvärde. Sysselsättningen iförsvarsindustriföretagen var drygt 24000 personer, varav ca 9000 medmilitär flygplansproduktion och ca 15000 med annan försvarsmaterielproduktion.Hos övriga leverantörer till försvaret och hos underleverantörer - tillsammansflera tusen företag - är sysselsättningen uppskattningsvis avstorleksordningen . De angivna företagen svarar för praktiskttaget all försvarsmaterielexport. Exporten gav en sysselsättning på6500 personår - bortsett från underleverantörerna vilket motsvarar av deaktuella förelagens hela sysselsättning med försvarsmateriel. Betänkandet innehåller en allmän översikt över synpunkterpå och erfarenheter av omställning från militär till civil produktion inomförsvarsindustrin, på basis av bl. a. omfattande studier som - delvis påsvenskt initiativ har genomförts för . Ett avsnitt ibetänkandet ägnas ål alternativ produktion. Där redovisas bl. a. erfarenheterav sådan produktion i . Kommittén konstaterar att försvarsindustrinssysselsättning med framställning av försvarsmateriel för det svenska försvarettroligen kommer att minska även . Sysselsättningen i ett visstföretag eller en viss anläggning är, finner kommittén, med hänsyn till olikaosäkerhetsfaktorer svår eller praktiskt taget omöjlig att fömtsäga på längresikt än två eller . Om civil produktion skall bygga på ettutvecklingsarbete som företaget självt har bedrivit krävs ofta mycket långförberedelsetid. Mot här angiven bakgrund anser kommittén att det är angelägetatt utvecklingen av förhållandena i försvarsindustrin följs fortlöpande ochatt åtgärder syftande till att skapa civil produktion i försvarsindustrininitieras och planeras på gmndval av de iakttagelser som görs. I direktiven för kommittén anges att, när försvaretsbeställningar minskar, ansvaret för att utarbeta alternativ till den nuvarandeproduktionen i första hand vilar pä de industrier som tillverkarförsvarsmateriel. Där anförs emellertid också att statsmakterna på detta områdeliksom på övriga områden har ett övergripande ansvar om industrin inte lyckasutarbeta initiativ. Försvarsindustrin står i ett särskilt beroende avstatsmakterna, påpekar kommittén och uttalar att hithörande förhållanden börbeaktas när del gäller fördelning av ansvar för all alternativ till denmilitära industriella produktionen åstadkommes. rekommendationer och förslag äri sammandrag huvudsakligen följande (s. 282 f.); NU 1981/82:5 y 3 Försvarels materielverk, statens industriverk,och styreisen för teknisk utveckling i första handsamverkar i någon organiserad form för att följa utvecklingen iförsvarsindustrin och skapa underlag för initiering och planering av åtgärder,som bl. a. skall syfta till alt skapa civil produktion i försvarsindustrin. Eninierdepartemenial arbetsgrupp samordnar insatser mellan berörda departement,främst för att ge anvisningar om samarbetet mellan myndigheterna. Gruppenknyts till försvarsdepartementet eller industridepartementet. Företag som framställer försvarsmateriel, i förstahand de 13 företag som hänförs till den egentiiga försvarsindustrin, verkar föratt utveckla en konkurrenskraftig, lönsam civil verksamhet. Enlokal arbetsgrupp (styrgrupp, ledningsgrupp) i varje försvarsindustri-företagstimulerar, samordnar och leder utvecklingen av civil verksamhet. I gmppeningår företrädare för företagsledningen och de anställdas lokala fackligaorganisationer i partsgemensamt bestämmande. Statligabidrag för utveckling av civil verksamhet utgår till svenska företag somframställer försvarsmateriel. Medel för bidragen erhålles genom ettprocentuellt påslag, civilpålägg, på alla medel som försvarets materielverkutbetalar i sin upphandling av försvarsmateriel. Civilpåläggpå betalningar till de 13 företagen i den egentliga försvarsindustrinutbetalas till dessa företag. Civilpålägg på betalningar till andra svenskaleverantörer av försvarsmateriel och till utländska leverantörer disponeras avstyrelsen för teknisk utveckling. De utbetalas efter ansökan och prövning tillalla svenska leverantörer av försvarsmateriel. Anslagenför försvarets materielanskaffning räknas nu upp med belopp som motsvararcivilpålägget så atl materielanskaffningen enligt aktuella kostnadsramar inteminskar. bör eivilpåläggen normalt räknas in som en del avförsvarsanslagen. För /81 skulle det ha inneburit ettsamlat belopp på . Civilpåläggel ses inte som entillkommande statlig utgift utan som ett ianspråktagande av medel som frigörsgenom fömtsätta minskningar av försvarets materielanskaffning. Avslutningsvis framhåUs alt teknikupphandling förden civila offentliga sektorn kan ge en ram för systematiska åtgärder för atttiUvaraia försvarsindustrins kompetens och kapacitet i civil verksamhet. Sektionen för samhällsekonomi inom försvaretsforskningsanstalts huvudavdelning 1 har publicerat rapporten"Svensk försvarsindustri. Struktur, kompetens,utvecklingsmöjligheter" (FOA rapport 10200 - M 5). Irapporten kartläggs det svenska försvarets betalningar till inhemsk industriför materielanskaffning, forskning och utveckling samt underhåll. Även exportenav krigsmateriel behandlas. De totala leveranserna frän svensk försvarsindustrifördelas på olika varugrupper, och produktionen i olika branscher beräknas. Ettkapitel ägnas åt redovisningar rörande de viktigare företagen medförsvarsindustrien verksamhet. NU 1981/82:5 y 4 vecklingsstrategierdiskuteras mot bakgrund av alt det svenska försvarets beställningar tenderaralt bli otillräckliga inom vissa områden som bas för rationell produktion.Fortsättningsvis granskas de produktionsekonomiska villkoren för svenskförsvarsindustri. Den tekniska utvecklingens betydelse förförsvarsmaterielproduktionen behandlas. Vidare diskuteras hur olikautvecklingstendenser i omvärlden, bl. a. sådana som är knutna till andraländers politik, kan påverka den svenska försvarsindustrins utveckling. I ettkapitel undersöks materielinnehållet i framtida handlingsvägar för försvaretsutveckling saml hur produktionen i olika branscher, liksom sysselsättning ochexport, varierar med handlingsvägarna. Därefter tecknas en bakgmnd tillförsvarsindustrifrågorna som rör den industriella utvecklingen ochindustripolitiska frågor i stort. Rapportensredogörelser för företagens utvecklingsstrategier och produktionsförhållandenbaseras delvis på intervjuer. Ur sammanfattningen av intervjuresultaten återgeshär följande som särskilt gäller förutsättningarna för övergång till civilproduktion (s. 205 f.): Inom elektronikområdet har de svenska företagensina tradUionella militära marknader främst i . Man syftar till enbreddning till fler geografiska marknader för atl kompensera den stagneradeinhemska marknaden. Man söker minska känsligheten för knappa militärabeställningar genom att tillföra produktion inom andra lämpliga områden, t. ex.rymdområdet. Inom elektronikområdet finns en viss utbytbarhet mellan civil ochmilitär produktion. Företageninom vapen- och ammunitionsområdet tillämpar en mer renodlad strategi där mansöker lösa problemet med krympande svensk militär marknad genom satsning påhuvudverksamheten och för export. Breddning till nya civila produktområden ärsvår, vilket speglar specialiseringsgraden i denna typ av produktion. Det ärde utomeuropeiska marknaderna som växer snabbast för denna typ av produkter.Inom fordonsområdet är inriktningen att i första hand skapa en exportmarknadför bandvagnar. Inomfarlygsområdet betonar man affärsområden med kompletterande produktion, bl. En växande civil del av området är inriktat motoff-shore-marknaden, för vilket ubålsproduktionen är en bas. Man avser ocksåalt göra inbrytningar på exportmarknaden med ubåtar. Ifråga omövervattensfartyg sker dock en koncentration till del militära produktområdet. Inomflygplansindustrin satsar man på uppbyggnad av en civil sektor som komplementtill den militära, vilket sker bl. a. i samarbete med amerikanska företag. Mankommer att i framtida produktion planera in en störte andel inköp avkomponenter och delsystem, vilket är en anpassning med hänsyn till svenskakonkurtcnsfördelar. En satsning sker också på rymdsidan inom ramen för Sverigesdeltagande i det europeiska rymdsamarbetet.. Inomsamtliga intervjuade företag upprätthåller man utveckling och produktion för både civila och försvarsorienterade marknader, i olika avvägningar.-- .---- Försvarsbeställningarnabedöms ha betydelse för kompetenstiUväxten inom industrin.-- NU 1981/82:5 y 5 Den förvärvade kompetensen har i relativt betydandeomfattning kunnat nyttiggöras utanför försvarsmaterielområdet. Detta gällde dock i huvudsak de företag som redan har en stor civil verksamhet. FlexibiUtetenhos produktionsresurserna varierar med systemområde. CivU och militärproduktion i samma anläggning ter sig inte attraktivt för de flestaföretagen. Man strävar efter specialiserade verkstäder som kan utformasfunktionellt. Ett undantag kan vara elektronikområdet, där kvalitets- ochprestandakraven på civila produkter nu närmar sig de militära. Tidigarebehandling av motioner om krigsmaterielindustrin Motionsyrkanden med samma innebörd som yrkandet imotion 1981/ 82:1586 har senast behandlats (NU 1978/79:29,1981/ 82:5). beslut att avslå den då aktuella motionen vargmndat pä följande uttalande av näringsutskottet: Atl upprätthäller egen produktion avförsvarsutmstning är en fömtsättning för tiUtron tUl den svenskaneutralitetspolitiken. Det är vä-sentiigt att den industri som tiUverkarutmstning för försvaret är föremål för stark samhälleUg insyn och kontroll.Denna kontroll kan åstadkommas och åstadkommes också på skilda sätt. mening förutsätter den emellertid inte att staten har ägaransvaretför industrierna i fråga. Det bör vidare påpekas att den del av produktionensom avser krigsmateriel är jämförelsevis liten i många företag. Att ettindustriförelag till någon del tillverkar krigsmateriel kan knappast vara etttillräckligt skäl för förstatligande av företaget i dess helhet. Att statenövertar endast delar av tillverkningen vid ett företag torde i regel varasvårgenomförbart, särskilt i de fall då krigsmaterielproduktionen är närasammankopplad med civil produktion. Ett förstatligande avkrigsmaterielindustrin kan inte heller sägas innebära att fömtsättningarna fören omställning till civil produktion blir enklare. I det senare betänkandet, , lämnadenäringsutskottet uppgifter om krigsmaterielindustrin på gmndval av betänkandenav krigsmaterielexportkommitté (SOU 1981:39) och militäraflygindustrikommitté (Ds Fö 1981:2). Utskottet framhöll att tillverkning avkrigsmateriel fömtsätter tillstånd och även i övrigt är underkastad särskildstatlig kontroll samt att sådan tillverkning, såsom belystes i den redogörelsesom lämnades, för många av de berörda företagen är en mindre del av deras totalaverksamhet. I övrigt hänvisade utskottet till sitt ovan citerade uttalande isamma ämne och avstyrkte därmed motionen, vilken sedermera avslogs avriksdagen. Vidflera tillfäUen har också förekommit yrkanden om civilt utnyttjande av krigsmaterielindustrinsresurser. Senast var detta fallet . Då fanns en motion med väsentligensamma yrkande som det nu föreliggande yrkande 11 i motion 1981/82:2283 (vpk).Näringsutskottet (NU 1978/79; 29) hänvisade till att regeringen hade tillkallaten delegation för beredning av NU 1981/82:5 y 6 frågorom civilt utnyttjande av flygindustriella resurser och beslutat att en särskildutredare skulle tillkallas med uppgift atl ge förslag till alternativproduktions- och sysselsättningsplanering inom försvarsmaterieUndustrin iövrigt (jfr föregående avsnitt). Mot denna bakgmnd konstaterade utskottet attstatsmakterna med uppmärksamhet följde sysselsättningsutvecklingen inomförsvarsmaterieUndustrin och att det inte var påkallat för att begäraen sådan utredning som motionärerna hade föreslagit. Utskottet avstyrkte ochriksdagen avslog motionen. Övervägandena om anskaffning av ett nytt militärtflygplanssystem innehåller väsentliga industripolitiska element.Näringsutskottet har med intresse tagit del av den diskussion om inriktningenav svensk flygplansindustri och om industripolitiska konsekvenser avJAS-projektet som förs i propositionen (bil. 2 s. 115-118). Delta gäller inteminst vad som sägs om åtgärder för att identifiera underleverantörsföretag medutvecklingsmöjligheter och för att höja underleverantörers industriellakompetensnivå. Utan att ta ställning i den försvarspolitiska fråga som äraktuell vill näringsutskottet understryka att det från industripolitisksynpunkt är värdefullt att kan bibehålla en högteknologiskflygindustri. I avsnittet om försvarsindustrin (s. 120128) anförförsvarsministern inledningsvis att försvarsmyndigheterna för att förbättraförutsättningarna för svensk försvarsindustri bör i sin planering såvittmöjligt beakta försvarsindustriella aspekter. Från denna utgångspunktrekommenderar han bl. a. en viss samordning inom försvarsindustrin - specielltnär det gäller utveckling och produktion av ubåtar, ett ämne som också tas uppi motion 1981/82:2274 (s) - och åtgärder för att i upphandlingssammanhangfrämja svensk försvarsindustri. instämmer i den inledande deklarationen.I övrigt finner utskottet att i det nu berörda sammanhanget deindustripolitiska tankegångarna är så nära sammankopplade med de försvarspolitiskaatt utskottet inte lämpligen bör göra något särskilt uttalande i anslutningtill försvarsministerns resonemang. Försvarsindustrin eller med en annan term krigsmaterielindustrin -behandlas också i motion1981/82:1586 (vpk), som näringsutskottel nu överlämnar till försvarsutskottet,och i motion 1981/82:2283 (vpk). Den förta går ut på att krigsmaterielindustrinskall förstatUgas. I den senare motionen efterlyses ett program för civiltutnyttjande av resurser som kan frigöras genom nedskärning av den militäraflygplanstillverkningen och för tryggande av sysselsättningen för de anstäUdainom denna bransch. Somframgår av propositionen och av näringsulskotlets redogörelse i det föregåendehar försvarsindustrin varit föremål för flera olikastudier. Därvid har inte minst fömtsättningarna för en omställ- NU 1981/82:5 y 7 ningfrän militär till civil produktion uppmärksammals. Försvarsindustrikommitténsnyligen avlämnade betänkande (Ds I 1982:1) Civil produktion i försvarsindustrininnehåller som nämnts en rad förslag till åtgärder i del syftet.Näringsutskottel finner det naturligt atl man t. v. avvaktar vad som kommer utav den fortsatta beredningen av bl. a. försvarsindustrikommitténs förslag.Yrkandet i motion 1981/82:2283 (vpk) om en framställning i ämnet från riksdagentill regeringen avstyrks alltså. Vad gäller nationali-seringsyrkandet i motion1981/82; 1586 (vpk) hänvisar näringsutskottel , liksom i motsvarandesammanhang , till sitt i det föregående citerade uttalande år 1979.Sålunda avstyrks även den sistnämnda motionen. Med utgångspunkt i en målformulering avförsvarskommittén behandlar handelsministern i propositionens bilaga 3 detekonomiska försvarets fortsatta inriktning. Den angivna prioriteringen innebäratt vid kriser och krig försörjningsförmågan i första hand skall säkerställasvad gäller livsmedel, beklädnad, värme, hälso- och sjukvård saml härförerforderiiga stödfunktioner. Ettstort antal förslag rörande tvä av dessa områden bereds f. n. avnäringsulskottet i andra sammanhang. Härvidlag hänvisar utskottet till sinakommande betänkanden NU 1981/82; 30 om energipolitiken och NU 1981/82:50 omåtgärder för tekoindustrin. anser sig i övrigt kunna med ettundantag avstå frän att kommentera de förslag rörande det ekonomiska försvaretsom framställs i propositionen. De olika typer av lån och garantier förförsörjningsberedskapsmål som finns har delvis tillkommit undernäringsutskottets medverkan. Med hänsyn därtUI vill utskottet uttryckligentillstyrka att de sammanförs till låneformen beredskapslån och garantiformenberedskapsgaranli. Närvarande:Ingvar (), (), (), (),(), (), (), RuneJonsson (s), (), (), (),(), () och ().