yttr · G505SkU10 · 1981-12-31 00:00:00 — SkU1981/82:10 y överproposition 1981/82:217 om vissa sjöfartsfrågor jämte motioner har berett skafteutskoffetfillfälle att yttra sig över proposition 1981/82:217 om vissa sjöfartsfrågorjämte motioner. Med anledning därav fär skatfeufskotfef anföra följande. Ipropositionen lägger regeringen fram vissa förslag i syfte aff stärka densvenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Förslagen innebär i huvudsak attrederierna skall kunna få ett ekonomiskt stöd. Vidarebereder regeringen tillfälle att ta del av vad som anförts ipropositionen om planerade ändringar i sjömansbeskaftningen. Detföreslagna stödet till rederierna skall utgä . Under detförsta året beräknas stödet normalt till av den sjömansskatf sominlevererats och trappas därefter successivt ned. Aff stödet sätts iförhållande fill den sjömansskatt som utgått för de ombordanställda har sinbakgrund i att beskattningen ansetts utgöra en av de viktigaste orsakerna fillde svenska rederiernas kostnadssituafion. har såväl praktiska somprincipiella skäl ansetts tala mot en nedsättning av sjömansskatten. Imofion 2564 av m. fl. (m) yrkas avslag pä propositionen i dennadel. Motionärerna anser att problemen i stället bör lösas genom en varaktigsänkning av marginalskatterna och föreslär att sjömansskattetabellerna fr. o.m. utformas med hänsyn till slutläget i denmarginalskaffereform som föreslagits frän deras håll. Utskottetsaknar för sin del anledning aff gå in närmare pä frågan hur eff ekonomisktstöd fill rederinäringen bör utformas, eftersom denna fråga ingår itrafikutskottets och infe i skafteutskotfefs ämnesområde. Utskottet vill endastframhålla att sjömansskatten i stort sett bör motsvara den vanligainkomstskaften. Med hänvisning härfill och fill att motionärernas förslag infeinnebär några omedelbara förbättringar för rederinäringen .avstyrker utskottetmofionen i denna del (yrkande 2). Sjömansskattenär en definitiv källskatt som fas ut av dem som är anställda ombord på svenskahandelsfartyg. Sjömannen skall infe deklarera sin sjöinkomst, och någonsärskild taxering sker inte heller av inkomsten ombord. Under vissaförhållanden kan sjömansskatten jämkas. Om en även har inkomst i landbeskattas han härför i stort sett enligt vanliga regler. Vid denna beskattningbortser man från inkomsten ombord, men möjligheterna till vissa allmännaavdrag, grundavdrag och skattereduktion påverkas av att sjömansskatt utgått. I 1981/82. SkU 1981/82:10 y 2 Avsikten med sjömansskatten är att den i stort settskall motsvara den skaft som skulle ha utgått enligt vanliga regler men medbeaktande av de särskilda förhållanden som råder för sjömännen. I proposifion1981/ 82:197 om en reformerad inkomstbeskattning, som f n. behandlas avutskottet,' föreslås bl. a. aff sjömännen skall få del av de marginalskaffesänkningarsom förordas i propositionen men vidkännas de aktuellaavdragsbegränsningarna. Vidare föresläs att det schablonmässigaomkosfnadsavdragef för sjömännen räknas . i fjärrfart och . i närfart räknat mot nuvarande 4 000 resp. . Vidaremedges ett särskilt avdrag från skaften, bl. a. med hänsyn till aff ombordanställdahar mindre möjligheter än andra att utnyttja de förmåner som samhälleterbjuder. Detta avdrag uppräknas till . i fjärrfart och . i närfartmot nuvarande 400 resp. . Avdraget förkapitalförsäkringspremier slopas för sjömännen liksom för andra skattskyldiga.Värdet av fri kost inräknas liksom fidigare i tabellerna, vilket medför attkontant ersättning för kosten inte skall tas upp som inkomst. Detta värdeuppräknas nu till . i mänaden mot tidigare . I den nyssnämndapropositionen föreslås också att sjömansskatten bestäms med utgångspunkt i enkommunal skattesats på i stället för nuvarande . Deändringar i sjömansskatfereglerna som diskuteras i den nu aktuellapropositionen är bl. a. aft lägga samman den ombordanställdes samfligainkomster vid landbeskaffningen, att beskaffa kontant kostersättning underledighet och samfidigt slopa uppräkningen i sjömansskattetabellerna för frikost och att sänka skatten på engångsbelopp. I propositionen anförs bl. a. attutgångspunkten för ändringarna bör vara aff lön och ersättningar som ärhänförliga till tjänstgöringstid ombord skall ge en större netfoför-tjänst änmotsvarande förtjänst i land. Avsikten är att dessa frågor skall utredasskyndsamt med sikte på att de nya reglerna i huvudsak skall kunna tillämpas fr.o. Bakgrundentill denna omprövning av sjömansbeskattningen är bl. a. de ändrade förhållandensom inträtt sedan sjömansskatten infördes . Enligt vad som anförs iproposifionen visfas sjömännen numera ungefär halva året i land. Den ombordansfälldekan under ett och ha inkomster från flera håll utan att drabbas avsamma skatteprogression som andra i motsvarande inkomstläge. Reglerna verkaräven i övrigt i den riktningen att sjömännen tjänar på aft byta ut tjänstgöringombord mot tjänstgöring i land. RolfClarkson m. fl. (m) biträder i motion 2564 de nu angivna förslagen ipropositionen. Även m. fl. (s) tillstyrker i motion 2567 enutredning om att beskatta extrainkomsterna i land med hänsyn fill densammanlagda inkomsten. De motsätter sig däremot de förändrade skatteregler förkostersäftning och engångsbelopp som aviseras i proposifionen och som enligtderas mening innebär klara ingrepp i gällande avtal för de SkU 1981/82:10 y 3 ombordanställda.I mofion 2566 yrkar m. fl. (vpk) avslag på proposifionen medhänvisning bl. a. till att de anställdas villkor och rättigheter enligt derasmening försämras på ett ej acceptabelt sätt. Medanledning av vad som anförts i de båda sistnämnda motionerna kan framhållas attsjömansskatten i allmänhet är lägre än skaften pä motsvarande inkomst i land.Detta har ansetts motiverat av aff sjömännen i många fall inte kan tillgodogörasig olika samhälleliga förmåner på samma sätt som andra. Sjömansskattenskaraktär av definitiv källskatt innebär fördelar både för de ombordanställdaoch för skatteadministrationen. Detta gör också aft vissa skatteförmåner ochen del ojämnheter vid beskattningen bör kunna accepteras. Av redogörelsen ovanför de förslag som läggs fram i proposition 1981 /82:197 framgår attytterligare lättnader nu kommer att genomföras i sjömansskatten. Utskottet harinte nägot aft erinra mot dessa förslag. Avsikten med den aviserade översynenav sjömansskatten är inte heller att skärpa beskattningen av sjömännens inkomsterombord. Däremot kan det mot bakgrund infe minst av de ändrade förhållandensom inträtt sedan sjömansskatten infördes ifrågasättas om reglerna förbeskattningen av sjömännens inkomster i land till alla delar är lämpligtutformade. Det går inte att bestrida att reglerna i vissa fall kan medförabetydande lättnader även för beskattningen av sådana inkomster, vilket intehar varit avsikten med reglerna. Utskottet har för sin del inte något att erinramot en översyn av dessa regler. Närdet gäller beskattningen av sjömansinkomster i form av fri kost ombord m. m.och av engångsersättningar har avsikten med dessa regler inte varit attåstadkomma särskilda lättnader i beskattningen. I proposifionen anförs aftbeskattningsreglerna i fråga om dessa detaljer medför vissa ej önskvärdakonsekvenser. Utskottethar inte något att erinra mot aft även dessa frågor omfattas av den aviseradeöversynen av beskattningen eller mot aft man också tar upp frågan om beskattningenav sjölöner som under en och erhållits från olika arbetsgivare.Riksdagens ställningstagande till dessa frågor bör enligt utskottetsuppfattning anstå i avvaktan på resultatet av de kommande övervägandena.Utskottet finner för sin del inte skäl att nu göra sådana bindande uttalanden idessa frågor som yrkas i motionerna. Utskottet avstyrker således mot dennabakgrund motionerna 2564 yrkande 1,2567 yrkande 2 och 2566 yrkande 1 i den månyrkandet avser riktlinjerna för det planerade utredningsarbetet. Yrkande4 i motion 2564 av m. fl. (m) innebär att regeringen böröverväga aff låta investeringar i fartyg berättiga till investeringsavdrag. Denlagstiftning om särskilt investeringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskattsom antogs av innebär liksom tidigare lagstiftning ominvesteringsavdrag att fartyg och andra anskaffningar inom transportsektorninte omfattas av reglerna om investeringsavdrag. SkU 1981/82:10 y 4 Utskottetär för sin del tveksamt till att en ändring i detta hänseende kan bidra tillatt lösa sjöfartsnäringens aktuella problem. Med hänsyn härtill och till attsyftet med reglerna är att stimulera till inventarieanskaffningar under enlågkonjunktur avstyrker utskottet motionen i denna del. Imotionerna 2561 av () och () och 2565 av StenSvensson (m) och () yrkas att partrederier alltid skall ansessakna fast driftställe i kommunalskattelagens mening. I den förstnämndamotionen yrkas också att rätten för partredare att göra avdrag för underskottvid beskattningen inte begränsas på sätt som har föreslagits i proposition1981/82:197. anfört tidigare i yttrande till trafikutskottet kan reglerna om rättbeskattningsort för partrederier medföra problem pä grund av de begränsningardessa regler medför i fräga om möjligheterna till underskottsavdrag. Utskottetfann dä att detta var ett generellt problem som bör prövas i samband med detutredningsarbete som pågår inom kommittén (B 1980:05) om underskottsavdrag. Medhänvisning härtill och eftersom utskottet inte finner anledning att förordaett särskilt undantag för partrederier från de nu aktuella allmännabegränsningarna i rätten till underskottsavdrag avstyrker utskottet motionernai dessa delar. Närvarande:Erik (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (),(), () och (). , och (samtliga m) anser att det avsnitt av utskottets yttrande pä s. 1 som börjarmed "Utskottet saknar" och slutar med "i denna del (yrkande2)" bort ha följande lydelse: Somanförs i motion 2564 sammanhänger problemen inom sjöfartsnäringen mednäringslivets problem i övrigt. Skattetrycket har nått en nivåsom innebär att vår ekonomi förlorat sin tillväxtförmåga. Därför måste detsamlade skatteuttaget minska och de offentliga utgifterna skäras ned. Likasåmåste näringspolitiken bedrivas med generella i stället för selektiva medel.Att olönsamma näringar subventioneras leder till att produktionsresurser låsesfast i krisindustrier som varvs-, järn-och stålindustrin. Subventionerna kräverockså skattehöjningar som med- SkU 1981/82.10 y 5 föratt andra branscher, t. ex. sjöfartsnäringen, får ett svårare konkurrensläge.Huvudskälet till att den svenska sjöfartsnäringen kämpar med svårigheter tordevara det höga kostnadsläget i . Motdenna bakgrund kan utskottet inte biträda det i propositionen framlagdaförslaget om stöd till sjöfartsnäringen. Detta stöd är konstruerat på ett igrunden felaktigt sätt. Skulle förslaget genomföras torde det dessutom pä siktbli mycket svårt att avvisa motsvarande krav på "skatteåterbäring"från andra branscher i likartad belägenhet. Detär framför allt bemanningskostnaderna som skiljer svenska fartyg frän flertaletandra länders fartyg i kostnadshänseende. Dessa höga kostnader har till stordel förorsakats av alltför höga marginalskatter. Det är därför av stor vikt atten varaktig sänkning av marginalskatterna genomförs. Medtanke på sjöfartsnäringens speciella situation bör sjömansskatten redan fr. o.m. utgå frän den inkomstskatt i övrigt som kommer att gällai slutläget av den marginalskattereform som håller pä att genomföras.Förslag om detta bör föreläggas . Dessa förslag börsamordnas med de övriga ändringar av sjömansskatten som regeringen avser attförelägga . På detta sätt skapas förutsättningar förkostnadssänkningar i samband med förhandlingar mellan partema pä denna del avarbetsmarknaden. Hänsyn måste dä tas till den snabbare justering avmarginalskatterna som på detta vis kommer de ombordanställda till godo. Ipropositionen anför departementschefen att ombordanställda inte pä samma sättsom landanställda kan tillgodogöra sig olika samhälleliga förmåner ochfaciliteter. Detta gäller naturligtvis också de förmåner som utgår genom olikasocialförsäkringar. Det skulle därför framstå som naturligt att förbättrakostnadsläget för sjöfartsnäringen även genom sänkta arbetsgivaravgifter. Detbör ankomma pä regeringen att efter ytterligare överväganden återkomma tillriksdagen med eventuella förslag i detta hänseende. Utskottet tillstyrkersåledes yrkandena 2 och 3 i motion 2564. , , , , , och (samtligas) anser att det avsnitt av utskottets yttrande pä s. 3 som börjar med"Utskottet har inte" och slutar med "planeradeutredningsarbetet" bort ha följande lydelse: uppfattning får dock inte de ombordanställdas avtals-enliga villkorensidigt försämras genom att ändringar görs i de speciella skatteregler somgäller för dessa grupper och som ligger till grund för arbetsöverenskommelser.Utskottet instämmer därför i yrkande 2 i motion 2567, medan yrkande 1 i motion2564 och yrkande 1 i motion 2566 avstyrks i den män dessa yrkanden avserriktlinjerna för det planerade utredningsarbetet. SkU 1981/82:10 y 6 , och (alla m) anser att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 3 med"Den lagstiftning" och slutar på s. 4 med "denna del" bortha följande lydelse: Vissasärskilda åtgärder behöver vidtas sä att sjöfartsnäringen inte i vissaavseenden diskrimineras i förhållande till andra branscher. Enligt lagstiftningenom investeringsavdrag tillhör fartyg inte de investeringsobjekt som berättigartill avdrag. Enligt utskottets mening bör regeringen överväga att låtainvesteringar i fartyg berättiga till sådana avdrag. Utskottet tillstyrkersåledes yrkande 4 i motion 2564.