yttr · G505UU2 · 1981-12-31 00:00:00 — yttrande 1981/82:2 y omsäkerhets- och försvarspolitiken (prop. 1981/82:102) har genom beslut den 16 mars 1982hemställt att utrikesutskottet yttrar sig över vad som i proposition1981/82:102 anförs om säkerhetspolitiken. Dedelar av propositionen som här ifrägakommer är dels statsministerns avsnitt Säkerhetspolitikenoch totalförsvaret, dels föredragandeavsnittet i bilaga 1 till propositionenrörande den internationella utvecklingen och inriktningen avsäkerhetspolitiken. Propositionen(s. 3-8; bil. 1, s. 15-23) Statsministern konstaterar inledningsvis att detinternationella kUmatet sedan föregående försvarsbeslut präglats av tilltagandespänning och osäkerhet. Avspänningsprocessen mellan supermakterna haravstannat. Kappmstningen mellan maktblocken fortsätter i uppdriven takt.Samtidigt har den ekonomiska krisen fördjupats och följts av stagnerandeekonomi. Osäkerhet, pessimism och tvivel om en fredlig utveckling har vuxitfram hos många. Medan slutsatsen för någras del blivit krav på ökademstning-ar, samlas andra åter kring nedmstningsparoller i protest mot krigetsvanvett. Detär mot denna bakgmnd försvarskommittén haft att nå bred samling kringinriktningen av säkerhetspolitik och totalförsvarets fortsattautveckling fram till nästa försvarsbeslut . Den internationellautvecklingen gör det inte möjligt att sänka kraven på vår samlade försvarsförmåga.Samtidigt sätter de samhällsekonomiska fömtsättningarna och kravet pååterhållsamhet inom den offentliga sektorn gränser för de resurser som kantilldelas försvaret, heter det i statsministerns anförande. Det är därförtillfredsställande att en bred politisk enighet har kunnat uppnås iförsvarskommittén i de gmndläggande frågorna, säger statsministern vidare. "Sverigessäkerhetspolitik, liksom andra länders, syftar till att bevara landetsoberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål bör därför vara att i alla lägen och iformer som vi själva väljer trygga en nationell handlingsfrihet för att inomvåra gränser bevara och utveckla vårt samhälle i politiskt, ekonomiskt,socialt, kulturellt och varje annat hänseende efter våra egna 1 1981/82. UU1981/82:2 y UU 1981/82:2 y 2 värderingarsamt i samband därmed utåt verka för internationell avspänning och en fredligutveckling". Så formulerades målet för vår säkerhetspolitik i 1968 årsförsvarsbeslut. Det har därefter bekräftats i de följande försvarsbesluten. Säkerhetspolitikensyftar till att hindra att dras in i internafionella konflikter ochtill att värna våra demokratiska friheter och rättigheter i en oberoende stat.Den syftar vidare till att lindra verkningarna i vårt land av kriser och krig iandra delar av världen. Säkerhetspolitiken har ocksä det långsiktiga målet atti samarbete med andra länder bidra till en fredlig utveckling i världen, tillminskade mstningar, till utjämning av motsättningar och till störte förståelseoch mer jämlika förhållanden. Den skall vidare verka för internationellsolidaritet och för en värld där även små stater kan hävda sina intressen. Idessa syften bör vår säkerhetspolitik alltjämt formas genom samverkan mellanutrikespolitiken, försvarspolitiken, vår politik i internationella nedmstningsfrägor,handelspolitiken och biståndspolitiken. Säkerhetspolitiken arbetar således medoHka medel och i olika tidsperspektiv. Dess olika delar måste anpassas tillvarandra i ett samspel. Vilken tonvikt som läggs vid skilda säkerhetspolitiskamedel är därför inte en gång för alla givet utan måste bestämmas med hänsyntill rådande förhållanden. Iproposifionen lämnas fortsättningsvis en redogörelse för de krav den sålundabeskrivna säkerhetspolitiken ställer på vår utrikespolitik ochför-svarspolifik. Alliansfrihet syftande till neutralitet i händelse av krig,strävan efter social och ekonomisk rättvisa i världen, politisk avspänning,militär nedmstning och omfattande och förtroendefullt samarbete över gränserna,liksom medverkan i och stöd för FN;s arbete, nämns som , viktiga delar i densvenska utrikespolitiken. Sverigesalliansfria politik, stödd på ett efter våra förhållanden starkt totalförsvar,utgör en viktig del av det nordiska säkerhetspolitiska mönstret. Detta harmedverkat till att läget i kännetecknas av högstabilitet och fredlig utveckling. Det ligger även i omvärldens intresse attdenna alliansfria politik fullföljs. Omvärldenmåste vara övertygad om att i händelse av krig är berett att fullföljaden deklarerade politiken. Försvaret skall ha sådan styrka, sammansättning ochberedskap att det avhäller frän angrepp eller hot om angrepp. För att detsvenska territoriets integritet skall bli respekterat i fred och underneutralitet krävs att vi har förmåga att upptäcka och avvisa kränkningar, heterdet vidare i statsministerns anförande. De senaste årens internationella utveckling harpräglats av kriser och tilltagande spänning mellan de båda supermakterna.Stormakternas mstningar fortsätter, såväl vad gäller konvenfionella vapen somkärnvapen. UU 1981/82:2 y 3 Träffsäkerhetenoch effektiviteten hos stormakternas kärnvapenbärare höjs fortlöpande. Detnordiska områdets strategiska betydelse har ökat. Iproposifionens avsnitt om den intemationella utvecklingen lämnas en starktkoncentrerad redogörelse för några av de händelser som givit dagsbilden av deninternationella situationen särskild dramatik och som bidragit till att fåvarje framtidsbedömning att framstå som osäker. Detförtjänar enligt utskottets mening emellertid framhållas att det internationellaläget i olika avseenden undergick en försämring sistaår. uttryckte dock i sitt första delbetänkande (SOU 1979:42)en förmodan att avspänningsprocessen, trots växlingar i klimatet mellansupermakterna, på lång sikt kommer att fortsätta därför att detta ligger ibådas intresse. Regeringengör även i den föreliggande propositionen bedömningen att supermakternasgemensamma intresse av att undvika en öppen konfrontation med varandra är sästarkt att strävan att begränsa spänningen dem emellan även fortsättningsvistorde komma att utgöra ett viktigt inslag i supermaktsrelationerna. uppfattning är det angeläget att den svenska säkerhetspolitiken ochdess utformning så långt det är möjligt bedöms mot bakgrund av det långsiktigaoch av mänga skilda faktorer sammansatta perspektiv som försvarskommittén isina delbetänkanden sökt anlägga. Somregeringen konstaterar i propositionen är den spänning och osäkerhet sompräglar det internationella klimatet ett resultat både av olösta politiska ochekonomiska konflikter mnt om i världen och av speciella utvecklingar inomvapenteknologin, som driver på kapprustningen och hotar att undergräva det sättpå vilket avskräckningsbalansen fungerat. Detär i denna situation av en mångfald olikartade hot och möjligakonfliktsituationer som den svenska säkerhetspolitiken med sina skilda medelhar att verka. Gmndläggandeför vår säkerhetspolitik är självfallet alliansfriheten och det stöd den får iett efter våra förhållanden starkt försvar. Utrikespolitiken måste bedrivas såatt den inte leder till vare sig misstro eller förväntningar hos någon avstormakterna. Allra minst får den ge stormakterna någon gmnd för misstankar attsvenskt territorium kan ställas till annan makts förfogande och bildautgångsbas för angrepp. Internationella bindningar, vilka gör det omöjligt föross att iaktta neutralitet, kan inte godtas. Totalförsvaretsfrämsta uppgift är att genom sin styrka, sammansättning och beredskap avhållafrämmande makter från angrepp eller hot om angrepp. Genom denna fredsbevarandeförmåga ger totalförsvaret det önskade stödet åt vår neutralitetspolitik. Därtillmåste vårt försvar redan i fredstid ha möjlighet att upptäcka och avvisaavsiktliga och oavsiktliga kränkningar av värt territoriums integritet. UU 1981/82:2 y 4 Det alltmer omfattande ekonomiska samarbetet mellanvärldens länder leder till ett ömsesidigt beroende som i grunden och på långsikt bör verka befrämjande för internationell fred och avspänning. Samtidigtinnebär detta internationella beroende att konflikter och aktioner som inte ärriktade mot vårt land likväl kan drabba vår försörjning. Detta ställersärskilda krav på vår beredskap. Utskottetkonstaterar att vi, trots de mänga genomgripande förändringar som ägt rum ivärldens politiska stmktur , fortfarande lever i envärld som säkerhetspolitiskt präglas av öst-västper-spektivet. Försmå länder som finns det anledning att med viss oro se på den tendenssom nu gör sig gällande hos supermakterna att betrakta de talrika lokalamotsättningarna och konflikterna i tredje väriden främst i ljuset av sin egenrivalitet. Öst-västperspektivet kan inte erbjuda någon fillräcklig förklaringeller acceptabel lösning på konflikter i tredje världen. Utskottetdelar regeringens bedömning att en varaktig fred förutsätter respekt förnationernas självbestämmande, politisk avspänning, militär nedrustning samtsocial och ekonomisk rättvisa. Sverigehar på olika sätt möjlighet och tillfälle att bedriva en aktiv politik på dessaområden och främja en fredlig utveckling i världen. Förvår säkerhetspolitik spelar av naturliga skäl och en särskildroll. Det nordiska säkerhetspolitiska mönstret utgör en stabiliserande faktori vår del av världen. Somalliansfri stat kan vi tillsammans med andra neutrala och alliansfria länderspela en roll för att främja freden. Den omfattande kärnvapenuppladdningen ivår egen världsdel inger självfallet särskild oro. Det är därför naturligt attSveriges nedrustningssträvanden inte minst tar sikte på den europeiskasituationen. verkar sålunda i den europeiska konferensen om säkerhetoch samarbete (ESK) för sammankallande av en europeisk nedmstningskonferensoch är berett stå som värd för en sådan. Det är ocksä mot den europeiskabakgmnden regeringen i kontakt med övriga nordiska regeringar undersöker om detfinns en gemensam grund i våra länder för att skapa en kärnvapenfri zon iNorden som ett led i arbetet på ett kärnvapenfritt . Kravetpä nedmstning måste i första hand riktas mot de båda supermakterna. De småländerna har emellertid en viktig uppgift när det gäller att med stöd av enframväxande fredsopinion ge tyngd ät detta krav inom och utom deinternationella förhandlingar som i olika fora förs i säkerhets- ochnedrustningsfrågor. Fördet internationella samarbetet mellan självständiga och jämbördiga staterspelar självfallet FN en central roll. FN bör förbli en hörnsten i den svenskautrikespolitiken. bör ocksä genom FN och i direkt samarbete medutvecklingsländerna fortsätta att verka för internationell solidaritet genomett omfattande utvecklingsbistånd och medverkan i arbetet på UU 1981/82:2 y 5 attupprätta en rättvisare ekonomisk världsordning. Stora ekonomiska orättvisorinom och mellan länderna hotar i längden fred och säkerhet. Utrikesutskottetvill sammanfattningsvis anföra att det i allt väsentligt delar den syn päsäkerhetspolitikens uppgifter och totalförsvarets utformning som kommer tilluttryck i propositionen. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (),(), (), (), (),(), (c), (), (), (), (), Axel (), ()och ().