ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · G505CU2 · 1981-12-31 00:00:00 — yttrande 1981/82:2 y över motion om lagregleringen av ytjordvärmeanläggningar,m. har berettcivilutskottet tillfälle att yttra sig över motion 1980/81:373 av Per OlofHåkansson (s) vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om ytjordssys-tem och en översyn av gällande författningar,m. yttrar sig övermotionen i de delar som berör dess beredningsområde. Enligt vad utskottet inhämtat ingår i arbetet på ettförslag till ny plan- och byggnadslagstiftning bl. a. överväganden ombyggnadslovsplikt för ytjord-värmesystem. Motionärens syfte kan därvid iväsentliga delar bli tillgodosett. Mot angiven bakgrund anser civilutskottet att någotsärskilt initiativ från sida nu inte är påkallat. Det finns enligt civilutskottets mening t. v. och iavvaktan på den nämnda beredningen inte tillräcklig anledning att överväga nyariktlinjer i den fysiska riksplaneringen för detta ämne. har inte särskilt övervägt deskadeståndsrättsliga frågorna. Frän de synpunkter civilutskottet har att företräda finnssålunda inte tillräcklig anledning att tillstyrka motionen. På civilutskottets vägnar . Närvarande: . (), Per (), OskarLindkvist (s), (), (), (), SvenEric Åkerfeldt (c), (). (), (). i (c), (), Per (), () och (). "; Slockholm I9K1 CU1981/82:2 y
yttr · G505CU4 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:4 y över motion om lagfartskostnaden vid nybyggnad har berettcivilutskottet tillfälle att avge yttrande över motion 1980/81:1150 av BörjeHörnlund (c). 1 motionen hemställs att beslutar begära att regeringenser över reglerna för beräkning av den statliga lagfartskostnaden i syfte attskapa enhetliga och rättvisa regler för de boende. Begreppet gruppbebyggelse används i regel för enbostadsproduktion när ett antal småhus uppförs samordnat för försäljning tilldem som skall bo i husen. I praktiken är ofta husen inom gruppen, eller delarav den, inbördes likartade. Om avtalet om köp av ett sådant hus träffas i etttidigt skede och innan huset byggts kommer stämpelskatten att beräknas påvärdet av en fastighet som utgörs endast av en tomt. Ersättningen för attdärefter uppföra ett hus drabbas inte av stämpelskatt. Överlåts fastigheten medett färdigt hus hör detta till fastigheten och dess pris ingår därmed i denköpeskilling för fastigheten som grundar stämpelskatt. Det finns ocksåmellanformer där köparen betalar visst belopp för återstående arbeten på etthus under uppförande. Motionärens utgångspunkt är att lagfartskostnaden bordeberäknas lika för likvärdiga fastigheter inom en grupp vidförstagångsförsäljning och sålunda inte variera på grund av att byggnaden vidköpetillfället färdigställts i varierande omfattning. Detta uppfattas som etträttvisekrav de skilda köparna emellan. Det bör emellertid noteras att köpeskillingarna kanvariera även med hänsyn till skiftningar i efterfrågan vid olika tider och attdet i och för sig är möjligt att priset för ett färdigt hus kan vara lägre änsumman av vad som tidigare betalats för en tomt och uppförande av ettlikvärdigt hus på denna. Dessa prisvariationer kan vara större än skillnaden ilagfartskostnader. Motionären förespråkar att den önskade likformigheten vidberäkning av stämpelskatt skall uppnås genom att skatten i dessa fall beräknasendast på markens värde. Han väger detta endast mot det fiskaliska intresset.Det finns emellertid också ett intresse att upprätthålla en principielllikformighet gentemot övriga fall av fastighetsöverlåtelser där relationenmellan markpris och byggnadspris inte är så fast som inom ett homogentgrupphusområ-de. Enligt civilutskottets mening finns det - även om syftetär vålförståeligt -utifrån de utgångspunkter som motionären anger inte tillräckligaskäl för en översyn av reglerna om stämpelskatt. 1 1981/82. CU1981/82:4 y CU1981/82:4 y 2 En översyn av dessa regler hartidigare diskuterats efter ett motionsförslag (s) (BeU 1969:30). Förslaget omen översyn utgick då från att syftet att främja gruppbebyggelse somproduktionsform genom att medge skattefrihet vid förstagångsförsäljning avgruppbyggda småhus. Enligt civilutskottets mening ger inte heller bostadspolitiskautgångspunkter nu anledning att påkalla en begärd översyn. På civilutskottets vägnar . Närvarande: . (), Per (), OskarLindkvist (s), (), (), (), SvenEric Åkerfeldt (c), (), (), (), i (c), (), Per (), () och (). GOTAB 69597 Slockholm 1981
yttr · G505CU8 · 1981-12-31 00:00:00 — CU1981/82:8 y 1981/82:8 y överförslag om förnyelse av äldre arbetsområden har berett civilutskottetfillfälle att yttra sig över mofion 1981/82:2309 av m. fl., yrkande18, vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om förnyelse av äldre arbetsområden. a. att samhällets medverkan i första hand är en fråga ochatt arbete också pågår i flera kommuner med att finna lösningar. De anseremellertid att det vore naturligt med centrala initiativ för att samordna detarbete som pågår och bidra till att finna lösningar bl. a. ifinansieringsfrågor som kan vara generella. I sammanhanget bör enligtmotionärerna också tas in de stora problem med höjda lokalkostnader som mångasmåföretag brottas med. Mofionärerna föreslår att regeringen ges i uppdrag atti samarbete med kommuner, näringsliv och arbetstagarorganisationer utreda ochkomma med förslag i denna fråga. Denår 1979 tillkallade utredningen om stadsförnyelse (stadsförnyelse-kommittén)(Dir. 1979:127) har till uppgift att ta fram underlag som gör det möjligt attprecisera mål och riktlinjer för stadsförnyelsen samt att förbättra ochprecisera genomförandereglerna. Frågor om förnyelse av den befintligabebyggelsemiljön blir därmed föremål för en samlad översyn. Kommittén haravgett ett delbetänkande (SOU 1981:99) och samfidigt (SOU 1981:100) publiceratvisst underlagsmaterial. Kommittén har i det nämnda delbetänkandet (s. 77-80)redovisat avsedd uppläggning av det fortsatta arbetet. Är1979 tillkallades en särskild utredare för att utreda frågan om planmässigsanering efter industrinedläggningar (Dir. 1979:99). Utredaren har nyligenavslutat sitt uppdrag. Utredarens förslag publiceras . Frågorom hyra för lokaler har behandlats senast i betänkandena CU 1981/82:23 och 27. mening torde syftet med förslaget i motion 1981/ 82:2309yrkande 18 kunna i väsentliga delar tillgodoses utan en förordad ytterligareutredning. Det finns därför enligt civilutskottets mening inte tillräckligaskäl att tillstyrka motionsyrkandet. 1Riksdagen 1981/82. CU1981/82:8 y 2 Närvarande: . (), Per (), OskarLindkvist (s), (), (), (), ThureJadestig (s), (), (), (), (), i (c), (),() och (). Per , , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som börjar ''" och slutar "tillstyrka motionsyrkandet" bort lyda: De särskilda frågor om sanering av äldre arbetsområden somtas upp i motionen torde inte kunna lösas inom ramen förstadsförnyelsekommitténs fortsatta arbete eller vid beredningen avutredningsförslaget om planmässig sanering efter industrinedläggningar. Sommotionärerna anför bör regeringen söka samordna arbetet i denna del ochföranstalta om en förordad utredning. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Frågor om lokalhyra får tas upp i anslutning till denutvärdering som utskottet föreslagit i betänkandet CU 1981/82:23.
yttr · G505FiU2 · 1981-12-31 00:00:00 — FiU1981/82:2 y 1981/82:2 y övermotioner om totalfinansiering av bostadsbyggandet har beslutatbereda finansutskottet tillfälle att avge yttrande över motionerna 1981/82:1625i vad avser yrkande 3 och 1981/82:1985 om totalfinansiering avbostadsbyggandet. I motion 1625 av m. fl. (vpk) hemställs(yrkande 3) att begär förslag till totalfinansiering avbostadsbyggandet och dess följdinvesteringar genom en statlig bostads- ochsamhällsbyggnadsbank. I motion 1985 av Per () och OskarLindkvist (s) hemställs att som sin mening ger regeringen fill kännavad i mofionen anförts om behovet av ytterligare utredning av finansieringen avbostadsbyggandet. Imofionen åberopas det avlämnade betänkandet avbostadslånekommittén, "Statliga lån eller kreditgaranfier. Administrationav bostadslångivningen" {SOU 1981:104). Utredarens huvuduppgift har varitatt undersöka förutsättningarna för och möjligheterna till att föra över destatliga bostadslånen till bostadsinsfituten, så att dessa svarar för denlångfrisfiga finansieringen. Enligt motionärernas mening bestyrker den gjordaöversynen att frågorna om en totalfinansiering kräver en belysning som intebegränsar sig till alternativet att privatisera bostadslånemarknaden inomnuvarande struktur. Det naturliga vore enligt deras mening att snabbt -ochinnan regeringen tar ställning till om förslag skall föreläggas riksdagen-bygga ut det gjorda arbetet med en utredning som innebär "en ytterligarekonkretisering av de administrativa och organisatoriska övervägandena i syfteatt nå fram till en alternativ lösning med totalfinansiering", somcivilutskottet tidigare uttryckt saken. Utredningsbetänkandet har remissbehandlats.Proposition till har aviserats. Det finns enligt utskottets meningmot denna bakgrund inte 1 1981/82. FiU 1981/82:2 y 2 anledningför att nu ta ytterligare initiafiv i ärendet. Utskottet avstyrkersålunda motionsyrkandena från sina utgångspunkter, Närvarande:Eric (), (), (c), (), BoSiegbahn (m), (), (), (), (), (), (), ChristerNilsson (s), MonaS:t Cyr (), () och (). , , ,, , och (alla s)anser att utskottets yttrande bort ha följande lydelse; delar den uppfattning som kommertill uttryck i motion 1985 att utredningsarbetet givits en alltför snävinriktning. Det finns därför anledning att, som begärs i mofionen, kompletterautredningsmaterialet på ett sådant sätt att detta kan ge ett mer fullständigtunderlag för ställningstagande till bostadsbyggandets finansiering.
yttr · G505FöU3 · 1981-12-31 00:00:00 — FöU1981/82:3 y 1981/82:3 y över proposition 1981/82:148 om åtgärder förtekoindustrin, m. m. beslöt den 13april 1982 att bereda försvarsutskottet tillfälle atl avge yttrande överproposition 1981/82:148 om åtgärder för tekoindustrin, m. m. jämte motioner. försvarskommitté har isitt slutbetänkande, (Ds Fö 1981/82:4) Totalförsvaret 1982/1987, konstateratatt behovet av stöd till tekobranschen inom det ekonomiska försvarets ram iallt väsentligt bestäms av vilket stöd som lämnas av andra skäl än deförsvarsberedskapsmässiga (s. 109). Sådana skäl kan vara arbetsmarknadspolitisktgrundade eller bygga på regionalpolitiska bedömningar. Försvarsutskottetbegränsar sitt yttrande till atl avse de rent försörjningspolitiska motiven förstatliga insatser för tekoindustrin. Andra skäl för sådana insatser liggerutanför utskottets beredningsområde. I proposition 1981/82:148 om åtgärder för tekoindustrin,m. m. behandlas bl. a. det försörjningsberedskapspolitiskt betingademålet/riktmärket för tekopolitiken. biträder att den översynav planeringsnormerna för beklädnadsprogrammet som anmäls i detta sammanhangkommer till stånd. En sådan översyn ligger i linje med att man inom andraområden av det ekonomiska försvaret prioriterar de viktigaste åtgärderna förindividens överlevnad och samhällets funktion vid kriser och krig. Utskottetvill peka på att översynen inte avses beröra försörjningsuthålligheten utanfrämst skall gäUa den försörjningsstandard som bör kunna upprätthållas i enkrissituation. Den torde heller inte påverka det behov av att tryggaproduktionskapacitet som försvarskommittén särskilt har pekat på och somgäller viskosfibrer, bomullsgarn, kam- och kardgarn, väv, läderskor samt vadsom behövs för sjukvårdens och försvarsmaktens särskilda behov. Det bör framhållas att även insatser tiU stöd för tekoindustrinsom inte primärt görs av försörjningsberedskapsmässiga motiv självfallet kommerförsörjningsberedskapen på området till godo. Utskottet vill slutligen erinra om att ihandelsdepartementets bilaga (bil. 3) till proposition 1981/82:102 om säkerhets-och försvarspoUtiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling(totalförsvarspropositionen) har för /83 beräknats 76 milj. kr.för försörjningsberedskapspolitiska åtgärder på teko-, läder- och skoområdena.I en socialdemokratisk 1 1981/82. FöU 1981/82:3 y 2 partimotionhar föreslagits att ytterligare 30 milj. kr. skall anvisas förbeklädnadsprogrammet. Utskottet kommer att ta ställning i denna anslagsfråga iett betänkande med anledning av totalförsvarspropositionen. Närvarande:Per (), (), i (c), GudrunSundström (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), () och EivorNilson (c).
yttr · G505JuU2 · 1981-12-31 00:00:00 — JuU1981/82:2 y om polisens roll itotalförsvaret (prop. 1981/82:102, bil. har hemställt om yttrande frånjustitieutskottet över proposition 1981/82:102 såvitt gäller bilaga 4. Genomvad som anförs i den bilagan bereds tillfälle att ta del av vadchefen för har anfört om polisens roll i totalförsvaret. har intenågon erinran mot vad som har anförts. Närvarande:Bertil (), (), (), (), HansPetersson i (fp), (), (), HansPettersson i (s), (), (), (), (), (), () ochUlla-Britt Åbark (s). I 1981/82. Nr 2 y. LiberTryck 1982
yttr · G505KrU2 · 1981-12-31 00:00:00 — KrU1981/82:2 y yttrande 1981/82:2 y över proposition 1981/82:102 om säkerhets- ochförsvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling Genom beslut harförsvarsutskottet berett kulturutskottet tillfälle att senast den 15 april1982 yttra sig över proposition 1981/82:102 om säkerhets- och försvarspolitikensamt totalförsvarets fortsatta utveck-Hng. delar den uppfattning om betydelsen av enomsorgsfull beredskapsplanering vid som kommit till uttryck ipropositionen och har ingen erinran mot de uttalanden om planeringsarbetet somgjorts av föredragande statsrådet. Utskottet tillstyrker att godkännerde riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av försvarsberedskapen vidSveriges Radio som angetts i propositionen. I den till kulturutskottet remitterade mofionen1981/82:1316 av () och () har yrkats attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom vikten av att behovet av skyddsrum och skyddade produktionsplatser särskiltbeaktas i den fortsatta planeringen i fråga om byggnadsarbeten för SverigesRadios verksamhet i . Utskottet delar motionärernas uppfattning i sak.Med hänsyn till den starka markering av betydelsen av en god beredskapsplaneringsom gjorts i propositionen anser utskottet för sin del att det inte ärerforderligt att gör det särskilda uttalande som yrkats i motionen.Utskottet anser att motionen bör komma till bedömning i försvarsutskottet isamband med behandlingen av nu ifrågavarande del av proposifion 1981/82:102.Utskottet har därför i särskild ordning beslutat överlämna motionen tillförsvarsutskottet. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (),(), (), (e), ElisabethFleetwood (m), (), (), iKumla (s), (), () och (). 1 1981/82.
yttr · G505KrU4 · 1981-12-31 00:00:00 — KrU1981/82:4 y 1981/82:4 y över proposition 1981/82:92 om ansvarighet för närradiojämte motioner Genom beslut harkonstitutionsutskottet berett kulturutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1981/82:92 om ansvarighet för närradio samt följdmotioner. Det förslag till lag om ansvarighet för närradiosom läggs fram i propositionen är föranlett av att verksamheten med närradioenligt vad som förordas i proposition 1981/82:127 skall få fastare former ochutvidgas. Nuvarande provisoriska lagstiftning skall ersättas med en särskildnärradiolag. I konsekvens härmed föreslås i proposition 1981/82:92 bestämmelserom ansvarighet för närradio. Förslaget innebär att den nu gällandeansvarighetslagen ersätts med en ny lag med i huvudsak samma innehåll. Denbygger på samma principer som de ansvarsregler som gäller för pressen och SverigesRadio. Propositionenhar föranlett två motioner nämligen 1981/82:2218 av LarsWerner m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas att beslutaravslå proposition 1981/82:92, 1981/82:2394 av GeorgAndersson m. fl. (s) vari yrkas att avslår proposition1981/82:92. Som framgår av propositionen har en särskildkommitté, närradiokommittén, haft i uppdrag att anordna försöksverksamhet mednärradio och när-TV samt att allsidigt utreda villkor och fömtsättningar för eneventuell permanent verksamhet. I betänkandet (SOU 1981:13) Närradio har kommitténlagt fram förslag till dels en ny närradiolag, dels en ny ansvarighetslag försändningarna. Betänkandet har remissbehandlats. Den i proposition 1981/82:92föreslagna ansvarighetslagen överensstämmer i allt väsentligt medkommittéförslaget. Lagförslaget avstyrks i de båda motioner som väckts medanledning av propositionen. Avstyrkandena beror på att motionärerna motsättersig att den nuvarande försöksverksamheten med närradio upphör och ersätts meden permanent närradio. Enligt motion 2394 bör försöksverksamheten förlängas iytterligare . Motionärerna förordar därför att den nuvarandeansvarighetslagen bör gälla även under den förlängda försöksperioden. Utskottethar i sitt betänkande KrU 1981 /82:29 tagit ställning till förslagen iproposition 127 om närradioverksamhet och uttalat sig för att denna verksamhetskall fortsätta i fastare former och utvidgas. 1 1981/82. KrU 1981/82:4 y 2 ställtsig bakom den föreslagna närradiolagen. Den i proposition 92 föreslagna lagenom ansvarighet för närradio har inte givit utskottet anledning till särskiltuttalande eller erinran. Utskottet tillstyrker alltså förslaget och avstyrkermotionerna 2218, såvitt nu är i fråga, och 2394. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), ToreNilsson (m), (), (), (), Lars-IngvarSörenson (s), (), (), (),(), (), i Kumla (s), BertilHansson (fp) och (). , , ,, , i Kumla och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 1 börjar"Utskottet har" och pä s. 2 slutar "och 2394" bort haföljande lydelse: reservation till betänkandet KrU 1981/82:29 har vi förordat attförsöksverksamheten med närradio skall fortsätta t. o. m. . Detfinns alltså inte anledning att så som föreslås i proposition 92 nu ersätta dengällande ansvarighetslagen.
yttr · G505KU11 · 1981-12-31 00:00:00 — KU1981/82:11 y överproposition 1981/82:100 såvitt gäller förslag om medelsanvisning till rättshjälpskostnader har beslutatinhämta yttrande från i frågan huruvida förslaget ommedelsanvisning till rättshjälpskostnader såvitt gäller det i propositionenredovisade beslutsunderlaget är grundlagsenligt. Iårets budgetproposition 1981/82:100, bil. 5 punkten F Rättshjälp m. m. föreslårregeringen för /83 ett förslagsanslag av 170 milj. kr. För /82 uppgick motsvarande anslag till210 milj. kr. Föredragandedepartementschefen anför att den nu aktuella medelsberäkningen gjorts medhänsyn till de besparingar som blir följden av prop. (1981/82:28) om ändringari rättshjälpslagen (1972:429), m. m. Ytterligare besparingar kommer enligtföredraganden att föreslås i en särproposition på grundval avförslag i en departementspromemoria som ännu inte remissbehandlats. Vidmedelsberäkningen har beaktats att besparingar med anledning av dennasärproposition kan få effekt den . Enligtvad utskottet erfarit kommer den aviserade särpropositionen sannolikt inte attkunna behandlas av under innevarande . Imotion 1981/82:664 av m. fl. (s) kritiseras handläggningen avärendet. Genom att effekten av de tilltänkta besparingarna redan beaktatsreduceras enligt motionen remissförfarandet till en formalitet och leder tillatt får ett otillfredsställande beslutsunderlag. kan det påtalade förfaringssättet inte anses stå i strid motgrundlagen. Utskottet har i övrigt inte funnit anledning att göra annatuttalande i frågan än att utskottet utgår ifrån att regeringen vid denfortsatta handläggningen av rättshjälpsfrågorna på sedvanligt sätt kommer attpröva vad som framkommer under remissbehandlingen av den aktuelladepartementspromemorian. Riksdagen1981/82. KU 1981/82:11 y 2 Närvarande:Bertil Fiskesjö (c), (), (), (), Per (), (), (), (m), (), (), (),(), ()*, () och (). * Ej närvarande vid justeringen. avHilding , , , , KurtOve , och (alla s), som anser att sistastycket i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: får det påtalade förfaringssättet anses klart olämpligt. I likhet medvad som anförs i motion 1981/82:664 av m. fl. (s) anser utskottetatt remissförfarandet av den aktuella departementspromemorian framstår som enren formalitet, eftersom effekten av de tilltänkta besparingsåtgärderna påifrågavarande område redan beräknats utan att remissinstanserna hunnit yttrasig. Tillvägagångssättet försvårar enligt utskottet i hög grad även riksdagensarbete genom att beslutsunderlaget sålunda är bristfälligt.
yttr · G505KU12 · 1981-12-31 00:00:00 — KU1981/82:12 y yttrande 1981/82:12 y över motion 1981/82:914om särskild beskattning av annonsblad har berett konstitutionsutskottettillfälle att avge yttrande över motion 1981/82:914 av () omsärskild beskattning av annonsblad. Gällanderegler m. m. En annonsskatt infördes för attfinansiera det presstöd i form av produktionsbidrag som då introducerades. Detursprungliga förslaget var en skatt på på all press. Man stannade för endifferentierad skatt: på annonser i dagspress och pä annonser i övrigpress. gjordes annonsskatten om till allmän reklamskatt. Mantillmötesgick på det sättet ett krav från dagspressen som ansåg sig missgynnadi förhållande till andra medier. De successiva lättnader som gjorts undersenare år har bara berört dagspressen. Procentsatsen för dagspress är f. n. 3 %och utgår endast på annonsintäkter över 9 milj. kr. För annonsbladen ärskatten . Enligt5 § förordningen om stadigt stöd till dagstidningar (1981:409) utgår inteproduktionsbidrag till en tidning som ger ut annonsblad i en i förhållande tilltidningsutgivningen betydande omfattning eller som står i nära förhållande tillett sådant företag. Dagspresskommitténbehandlade i sitt betänkande Stödet till dagspressen (SOU 1980:32) ingåendefrågan om konkurrensen från annonsbladen. Kommittén kom till den slutsatsen attdet inte fanns skäl till ingripanden från statsmakternas sida. a.konstaterades att det skulle behövas betydande skattehöjningar för att denvägen utjämna konkurrensskillnaderna mellan dagstidningar och annonsblad.Höjningarna skulle enligt kommittén bli så stora, att man skulle riskera attkomma i konflikt med såväl tryckfriheten som näringsfriheten. Den konfliktenskulle enligt kommittén bli ett faktum, om man förbjuder utgivning avannonsblad. Ianledning av propositionen (1971:28) med förslag till förordning om annonsskattavgav yttrande till skatteutskottet angående detryckfrihetsrättsliga aspekterna på bl. a. denna proposition. (KU 1971:32) fann i yttrandet att TF inte hindrade olika beskattning av olikapublikationer. Utskottet framhöll därvid att godkänt attvissa tidningar, dvs. veckotidningar utan dagspresskaraktär, beskattats medanandra tidningar som utkommer 1 1981/82. KU 1981/82:12 y 2 minsten gång och har dagspresskaraktär undantas från beskattning. Fråganvar inte okontroversiell i utskottet. Ledamöterna från moderata samlingspartietoch reserverade sig och ansåg att förslaget om annonsskatt bordeavslås såsom tveksamt från tryckfrihetsrättslig synpunkt. Iärendet återgavs en rad yttranden om innebörden av stadgandets andra stycke.Härvid hänvisas till betänkandet (s. 14 ff). Utskottet vill framhålla att dagspresskommitténsställningstagande inte innebär att varje ytterligare höjning av reklamskattenför annonsbladen i förhållande till dagspressen skulle vara utesluten på grundav tryckfrihetsförordningens regelsystem. Utskottet har därmed inte tagitställning till lämpligheten att på nytt utreda frågan så efter det attden behandlats av en statlig utredning. Närvarande:Bertil Fiskesjö (c), (), (), (), (), (), (), Wivi-AnneCederqvist (s), i (m), (), BengtKindbom (c), (), (), () och AnitaModin (s).