yttr · G505FiU4 · 1981-12-31 00:00:00 — FiU 1981/82:4 y yttrande 1981/82:4 y över motioner om åtgärder för att stimulera sparandet har den 2 februari1982 beslutat bereda finansutskottet fillfälle att yttra sig över motionerna1981/82:166, 503, 507, 1568 yrkande 7, 1675, 1676, 1685, 1691, 1692, 2024 och2026 om åtgärder för att sfimulera sparandet. I motion 166 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande översyn av nuvarande regler för sfimulans åt småspararna. I motion 503 av m.fl. (c) hemställs att hos regeringen begär översyn av desparstimulerande reglerna syftande till förenklade och mer generella regler ienhghet med vad som anförts i motionen. I motion 507 av m.fl. (s) hemställs att hos regeringen begär förslag till skattemässigastimulansåtgärder för sparande fill bostad. I motion 1568 av m.fl.(vpk) hemställs (yrkande 7) - med hänvisning till motiveringen i motion1981/82:1567 - att beslutar att godkänna vad som i motion 1567 anförsom upphävande av skattefond-och aktiefondsparandet och hos regeringen begäraåtgärder i enlighet därmed. I motion 1675 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imofionen anförts angående vidgade möjligheter för skattefondsparande i det egnaföretaget. I motion 1676 av () hemställs att beslutar begära att regeringen skyndsamt utrederhur ett skattefondsparande skall administreras för de kooperafiva företagen isyfte att få ett ställningstagande, då denna fråga behandlas i samband med denaviserade propositionen med anledning av kooperationsutredningens betänkande. I motion 1685 av m.fl, (c) hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om ett skattestimulerat bostadssparande. 1 1981/82. FiU1981/82:4 y 2 I motion 1691 av m. fl. (s) hemställs 1. att beslutar avveckla dets. k. skattesparandet i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar avskaffaskattereduktionen för aktieutdelning i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1692 av ()hemställs att beslutar att vinster på premieobligationer upp till ettbelopp av . skall vara skattefria. I motion 2024 av m.fl. (m) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1981/82:2018 - 1. att som sin mening gerregeringen fill känna vad i motionen anförts om flyttning av behållningenmellan olika aktiesparfonder utan att skattereduktionen återförs samt omåtgärder för att stimulera till fortsatt sparande efter den femårigaspärrtidens utgång, 2. att hos regeringen begärförslag som möjliggör aktiefondsparande även i icke börsnoterade företag, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att placera aktier från andraföretag i företagsanknutna aktiesparfonder. I motion 2026 av m.fl. (m) hemställs - med hänvisning till mofiveringen i mofion 1981/82:2018 -att begär att regeringen lägger fram förslag om att ett särskiltbostadssparande - bosparkonto - skall inrättas inom ramen för skattesparande. Sparandet utgör grunden församhällets kapitalbildning och därmed för den ekonomiska fillväxten. Genom attspara avstår vi för tillfället från att utnyttja det tillgängliga utrymmet förkonsumtion i avsikt att skapa ett växande sådant utrymme . Sparandetutgör således en av förutsättningarna för en ökande levnadsstandard. Det totala finansiella sparandet i Sverige sjönk kraftigtunder senare . Detta kommer till uttryck i det växandeunderskottet i bytesbalansen. Bakom försämringen i totalsparandet sedan mittenav döljer sig en kraffig ökning av det statliga finansiellasparandeunderskottet, medan däremot sparandet i den privata sektorn har ökat.Det låga sparandet kommer att skapa svårigheter under mycket lång fid framöverbl. a. på kredit- och kapitalmarknaden. Sparbristen har inneburit att deninhemska efterfrågan hållits på en hög nivå. Efterfrågan har därigenomutvecklats mer expansivt än i omvärlden. I kombination med budgetunderskottetskraftigt likviditetsskapande effekt utgör detta sannolikt en viktig FiU1981/82:4 y 3 förklaring till att de svenska företagen höjde sinarelativpriser och Detär således nödvändigt att finansiera budgetunderskottet på ett sätt som begränsar likviditetstillväxten i ekonomin till vad som är förenligt med en önskad prisstegringstakt. I den publicerade avstämningen av 1980 årslångtidsutredning görs utifrån olika målsättningar bedömningar av den finansiellautvecklingen fram t. o. m. 1985 (SOU 1982:14). I ett av de alternativ somutredningen räknat på, alternativ I, anges vilken utveckling som krävs för attnå vissa balansmål och de krav detta ställer på den ekonomiska polifiken. Ialternativ I antas således full sysselsättning råda i den svenska ekonomin1985. Vidare antas att vi skall nå balans i utrikesbetalningarna . Man kanom man så vill definiera alternadv I i avstämningen som en ekonomisk utvecklingdär den svenska ekonomin når fullt kapacitetsutnyttjande utan att bytesbalansunderskottet,dvs. det totala finansiella sparandeunderskottet, försämras . Enligt kalkylerna förutsätts att allmänheten 1985 svararför en mer än dubbelt så stor andel av budgetunderskottets finansiering som mangjorde Andelenförutsätts öka från 1981 till 1985. Detta ställer självfallet stora krav på en relafivt hög realränta och/eller särskilda skattefavoriserade upplåningsinstrument. Nya former för upplåning från företagen kan också behöva utvecklas. När det gäller upplåningen från hushållen bör denna i huvudsak ske i långfristiga former. Om den sker i kortfristiga former finns det risk att allmänheten kan komma att uppfatta sina fordringar på staten som i det närmaste likvärdiga med pengar, vilket skulle innebära en betydande likvidisering av ekonomin. För de icke finansiella företagen (industriföretag etc.)antas i alternafiv I en snabb investeringsökning ske. Det ställs stora krav pånyemissioner för att företagen skall kunna uppnå en soliditet som är förenligmed den relativt stora investeringsökning som antagits. En måttlig ökning avsoliditetsnivån från 1981 till 1985 ställer krav pånyemissioner i storleksordningen . Eftersom hushållen ägerungefär hälften av det totala aktiekapitalet skulle det kräva att hushållensvarade för ungefär . Det kan i sammanhangetnämnas att aktiefondsparandet tillförde den svenska aktiemarknaden 1,2miljarder kronor 1981 och att utländska köpare förvärvade svenska akfier för1,1981. Ett högt hushållssparande är enligt utskottets uppfattningnödvändigt för att investeringsbehoven framöver skall kunna tillgodoses liksomför att begränsa budgetunderskottets likvidiserande effekt för den svenskaekonomin. För att detta sparande skall komma till stånd erfordras åtgärder somsfimulerar sparandet inom hushållssektorn. Lika vikfigt är att detta sparandekommer till stånd i former som gör det möjligt att långsiktigt slussa överkapitalrnedlen fill de behövande sektorerna. Sparandet bör också i möjli- 1* 1981/82. FiU1981/82:4 y 4 gaste mån ha den formen att andelen riskvilligt kapital inäringslivet kan öka och bidra till en nödvändig förstärkning av näringslivetssoliditet. Åtgärder för att stitnulera hushållssparandet När det nuvarande skattesparandetinfördes uppställdes tre mål för detta. För det första skulle spararen fä enavkastning efter skatt som var posifiv med hänsyn tagen till inflafionen. Fördet andra skulle det stimulera fill ett ökat totalt hushållssparande. För dettredje skulle sparmedlen vara långsiktigt bundna och i görligaste mänkanaliseras på ett sådant sätt att kapitalbildningen inom näringslivetstimulerades. Med anledning av att systemet nu funnits i drygt tre årkan det finnas skäl att närmare studera hur systemet fungerat i förhållandetill de uppställda målen. I proposition 1977/78:165 om värdesäkert lönsparandeberäknades den nominella årliga avkastningen pä skattesparandet, med en 20procentig skattereduktion, bli ca 3 1/över högsta bankränta.Räknat på samma sätt pä förhållanden skulle det innebära en nominellavkastning i storleksordningen . Konsumentprisuppgången under loppet av1981 beräknas till . I och med att ränteavkastningen på skattesparkontonaär skattefri skulle således reala nettoavkastningen uppgå till drygt 6 %.Räknat på förhållandena blev avkastningen betydligt lägre menfortfarande positiv. Motsvarande beräkningar för skattefondkontona gerväsentligt högre realvärdeökning eftersom skattereduktionen är högre ochkursuppgången på andelarna vida har översfigit bankräntan. Kravet att systemet skall ge en positiv real avkastningefter skatt synes således ha blivit väl tillgodosett. Vad gäller kravet att systemet skall stimulera till ökathushållssparande kan konstateras att antalet skattesparkonton i bank i februari1982 var drygt 708 000. Ökningen var 102 000 mot 94 000 under 1980.Antalet fondkonton ökade med drygt 231 000 och uppgick i februari1982 till närmare 400 000. Därtill kommer ca 51 000 konton i företagsanknutnafonder. Totalt uppgick således antalet konton till drygt 1,1miljoner. Det bör nämnas att en person kan delta i flera sparformer samtidigt.Den månatliga avsättningen för varje person är emellertid maximerad till 600kr. varav på skattesparkonto högst . Exklusive räntor och värdeökning ökade behållningen påsparkontona med , varav närmare 1,3 miljarderkronor i aktiefonderna. sattes totalt närmare 330 milj. kr. inpå de olika skattesparkontona. Om sparandet skulle fortsätta i den takten hela 1982skulle totala behållningen 1982 öka med , varav 1,9miljarder kronor i aktiesparfonder. De totala avsättningarna till kontona harökat månad för månad. För sparkontona tycks emellertid FiU1981/82:4 y 5 ökningstakten ha stagnerat sedan kulmen nåddes i mars1981, Dämpningen synes ha skett till förmän för det aktiefondanknutnasparandet. Det kan således konstateras att skattesparsystemet fåttett kraffigt gensvar hos hushållen. Mellan vart fjärde och vart femte hushålldeltar i någon form av skattesparande. En viktig fråga är i vilken utsträckning detta sparande ärett nysparande eller består av överflyttning frän sparande i andra former. Detär av naturliga skäl svårt att göra sädana mätningar. När proposifionen 1977/78:165 om värdesäkert lönsparandebehandlades av utskottet föreslog utskottet att en särskildexpertgrupp skulle filisättas för att följa och analysera det föreslagnalönsparsystemet. Med tanke på systemets komplexitet och på den osäkerhet sområdde i vissa avseenden beträffande systemets effekter ansågs det vara avyttersta vikt att en noggrann uppföljning skedde av hur sparformerna verkadeoch hur sparandet utvecklades. beslutade i enlighet med utskottetsförslag. I de direkfiv som departementschefen gav den föreslagnaexpertgruppen angavs att det i gruppens uppgifter borde ingå inte enbart attstudera det införda sparsystemets utveckling utan också att analyseraeffekterna på övriga sparformer och pä hushällssparandet som helhet. Effekternapå sparkvotens utveckling borde bl. a. belysas. I anslutning härtill borde detill sparsystemet knutna finansieringseffekterna utredas, bl. a. konsekvensernaför näringslivets försörjning med riskvilligt kapital. I uppgifterna ingickockså att föreslå de ändringar i sparsystemet som uppföljningen gav anledningtill liksom att föreslå de åtgärder som kan behövas för att fä sparmedlen förde olika spararen att stå kvar i systemet även efter den femåriga periodensutgång. Lönspardelegationen tillsattes i september 1978.Delegationen publicerade en undersökning som utförts avstafisfiska centralbyrån på delegationens uppdrag. I uppdraget ingick attundersöka skattespararnas resp. icke-skattespararnas socio-ekonomiska profil,dvs. ålder, civilstånd, inkomst etc. samt att jämföra skillnader iförmögenhetsförändring mellan skattesparare och icke-skattesparare. Kartläggningen bygger på data från de av SCB årligengenomförda inkomstfördelningsundersökningarna och gäller tidsperioden och1979. Undersökningen omfattar således inte den kraffiga expansion av skattefondsparandetsom inträffade . Kartläggningen visar att skattesparhushällen /79 hade en högre inkomst än andra hushåll och att de innehadestörre förmögenhets-tillgångar än icke skattesparare. Undersökningen tyder päatt skattesparandet var vanligast bland sådana hushåll som traditionellt haren hög sparbenägenhet. Det framgår vidare av undersökningen att skattesparhushällenunder 1979 hade ett betydande finansiellt sparande, dvs. de ökade sinfinansiella förmögenhet. Övriga hushålls finansiella förmögenhet minskade FiU 1981/82:4 y 6 En orsak bland flera till denna skillnad i förmögenhetsförändringkan enligt lönspardelegationen förmodas vara att skattesparsystemet harframkallat ett nysparande hos hushållen. Men även andra faktorer anges somförklaring. a. kan man anta att hushåll med mer utpräglat sparbeteende iförsta hand attraherades av skattesparsystemet när detta infördes. s. k. omnibusundersökning i SCB-regi framgår att omskattesparandet skulle upphöra skulle hälften av hushållen spara lika mycketändå. En tredjedel av hushållen skulle spara en del och låta resten gä tilllöpande utgifter. En rimlig bedömning av dessa svar skulle ge vid handen attungefär en tredjedel av sparandet i systemet är stimulerat av skattesparandet.Dessa undersökningar kan enligt utskottet tolkas så att skattesparandet harbidragit till att hålla uppe hushällens totala sparande. Encentral fråga dä skattesparsystemet skulle införas var hur stora destatsfinansiella kostnaderna skulle bli för systemet. I utskottets betänkandeFiU 1977/78:37 redovisades olika kalkyler för hur stor andel nysparande av dettotala sparandet i systemet som behövdes för att man skall fä ettnettotillskott av sparande för samhället som helhet. Enligt beräkningar ipropositionen 1977/78:165 skulle det räcka nysparande, medanriksrevisionsverket (RRV) i sitt remissyttrande hade angett att det krävdes ettnysparande av för att systemet skulle ge positivt resultat.Utskottet tog inte närmare ställning till vilka beräkningsmetoder som var riktigaeller vilka antaganden som var rimliga utan konstaterade endast att det råddeen viss osäkerhet beträffande de statsfinansiella kostnaderna för systemet. Sedanskatteredukfionen höjdes för sparande i aktiesparfond har sparandet i dennaform ökat kraftigt. Hushållen har således valt att i ökad utsträckning placerasitt sparande i ett risksparande, vilket utskottet ser som den störstaframgången med skattesparsystemet. Aktiemarknaden har genom aktiefondsparandettillförts ett kraftigt ökat riskvilligt kapital frän hushällen. Tillskottetunder 1982 väntas, som utskottet redovisat i det föregående, uppgå till minst1,. Hushållen skulle därigenom tillföra aktiemarknaden detnytillskott av kapital som motsvarar deras andel av totala aktiestocken. Genomårliga fillskott i denna storleksordning skapas den nödvändiga finansiellaförutsättningen för den investeringstillväxt som utskottet ser som nödvändigför att stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Utskottetkonstaterar således att även den tredje av de målsättningar som ställdes uppför skattesparandet, nämligen att det skulle bidra till att förse näringslivetmed riskvilligt kapital, har uppfyllts. FiU1981/82:4 y 7 Fråga om avveckling av skattesparandet I motionerna 1691 av m.fl. (s) och 1568 yrkande 7 av m.fl. (vpk) yrkas att skattesparandetoch skattefondsparandet skall avvecklas. Som mofiv härför anges i mofion 1691att skattesparandet inte stimulerar till nysparande, att det urholkarstatsinkomsterna, att det finns osunda inslag i aktiefondsparandet och attskattesparandet är orättvist. Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Detkan inte hävdas att hela det sparande som sker i skattesparsystemet skulle varaett nysparande. Det kan aldrig undvikas att omfördelningar sker mellan olikasparformer. Enligt utskottets mening finns det ä andra sidan inte fog förpåståendena att sparandet i skattesparsystemet enbart skulle vara konsekvensenav en omdisponering av sparmedel. De undersökningar utskottet redovisat i detföregående visar att ett nysparande skett bland skattespararna. Det äremellertid svårt att mäta hur stor denna andel är. När det gäller att beräkna kostnaderna för systemet kansom framgått av det föregående olika metoder och antaganden användas. mening bör under alla förhållanden de räntor som genereras och somär bundna på kontona betraktas som ett sparande. Med ett sådant betraktelsesätttorde de kostnader som anges i mofion 1691 vara betydligt överskattade.Utskottet förutsätter att lönspardelegationen som har att pröva frågan omkostnaderna för systemet beaktar de erfarenheter och de undersökningsresultatsom framkommit, när man prövar frågan om stimulansåtgärdernas framfida storlekoch former efter den första femårsperiodens utgång. I mofion 1691 hävdas att det finns vissa osunda inslag iaktiefondsparandet. a. åsyftas att vissa anställda fått lån, som under deförsta åren är ränte-och amorteringsfria, frän det egna företaget för att köpaandelar i företagsanknutna aktiefonder. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt det i proposition 1981/82:95 om låneförbudet i aktiebolagslagen föreslåsvissa begränsningar vad gäller storleken på det belopp som den anställde fårlåna. Vidare är frågan hur dessa förmåner skall betraktas skatterättsligt underövervägande inom . Beträffande påståendena att skattesparandet är orättvistvill utskottet anknyta till vad utskottet redovisat inledningsvis i dettayttrande. Behovet att öka hushållssparandet är stort. Hushällens förväntadeandel av kapitalfill-skottet till aktiemarknaden har med utgångspunkt ilångtidsutredningens kalkyler beräknats vara av storleksordningen 2-3 miljarderkronor. Likaså är det nödvändigt med hushållens medverkan för att finansierabudgetunderskottet. Det är emellertid inte rimligt att förvänta sig att allahushåll skall kunna ta på sig en lika stor andel av det erforderUga sparandet.Kravet måste enligt utskottet ställas högre pä de ekonomiskt sett bättreställda hushällen. Det är därigenom ofrånkomligt att de åtgärder som behövervidtas i syfte att stimulera hushållssparandet också kommer dessa hushåll filldel. FiU1981/82:4 y 8 utskottet nu anfört avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 1568 yrkande 7 och 1691. Fråga om utvidgning av skattesparandet 1 motionerna 2024 och 2026 av GöstaBohman m. fl. (m) föreslås vissa utvidgningar av skattesparandet. Motionärernaföreslär att behållningen på aktiefonder skall kunna flyttas från en aktiefondtill en annan utan att skattereduktionen återförs. Vidare anser motionärernaatt ett bostadssparande bör inrättas inom ramen för skattesparandet. Utskottet delar den principiella inställning tillskattesparandet som kommer till uttryck i den socialdemokratiska partimotionen1691. Skattesparandet bör enligt utskottets mening avvecklas möjligt.Utskottet avstyrker därför alla förslag till utvidgningar av systemet. I motion 2024 av m.fl. (m) yrkas vidare att akfiefondspa-randet görs möjligt även i ickebörsnoterade företag. Detta yrkande kan enligt utskottet anses varatillgodosett genom de förslag som regeringen har lagt fram i proposition 116 omändring i aktiefondslagen. I propositionen föresläs att högst avaktiefonders och akfiesparfonders medel skall få placeras i aktier och andraslags värdepapper som ges ut av icke börsnoterade företag. Dispenser skallkunna ges för ett eller ett par onoterade papper och en högreandel om flera papper inbegripes. I motion 1675 av ()anförs att det av många skulle uppfattas som rättvist om även anställda imindre och medelstora företag som inte är börsnoterade kunde få möjlighet attspara i det egna företagets aktier med samma skatteförmåner som iskattefondsparandet. Enligt utskottets mening kan yrkandet i motionen ansesvara tillgodosett genom förslagen i proposifion 116 om ändring iakfiefondslagen. De anställda vid små och medelstora företag skall kunna bildaaktiesparfonder med viss placeringsinriktning pä det egna företagets aktier.Motionen bör enligt utskottet därför avstyrkas. Vad gäller yrkandet 3 i motion 2024 av m. fl.om rätt att placera aktier även för andra företag i företagsanknutnaaktiesparfonder berörs denna fråga i proposition 116. haryttrat sig över denna proposition till näringsutskottet (FiU 1981/82:5y). I mofion 1676 av () begärs att anställda i olika företagsformer skall ges likvärdig rätt attmed skattestimulans kunna medverka till kapitaluppbyggnaden i det företag manär anställd i. Genom s. k. B-insatser - som kooperationsutredningen föreslår -kan andra än medlemmar (t. ex. de anställda) bidra med kapital till dekooperativa företagen. Motionären hemställer att regeringen skyndsamt utrederhur ett skattefondsparande skall administreras för de kooperativa företagen. FiU1981/82:4 y 9 Den fråga motionären tar upp tordekomma upp i samband med behandlingen av kooperationsutredningens förslag. Detbör nämnas att vissa möjligheter till aktiesparande i kooperativa företag ocksåöppnas genom den utvidgning av aktiefondsparandet till icke börsnoteradeföretag som föreslagits i proposition 1981/82:116. Utskottet föreslår därföratt motion 1676 i nuvarande läge avstyrks. Fråga om vidgade skatteavdrag vid annat sparande I en rad motioner föreslåsutvidgade eller nya skatteavdrag vid sparande. I motion 166 av () föresläs att sparavdragetvid taxeringen höjs sä att de motsvarar avkastningen pä ett basbelopp.Förslaget innebär att nuvarande avdrag skulle fördubblas. I motion 507 av m. fl. (s) begärs ettskattepremierat bosparande som direkt syftar till att underlättanyinvesteringar i bostadssektorn. I mofionerna 503 av m. fl. (c) och 1685 avKjell m. fl. (c) föresläs att avsättningen fill vissa slag avsparkonton skall vara helt eller delvis avdragsgill vid beskattning. Enligtmotion 1685 skall uttag få ske utan att beloppet återförs till beskattning, omsparandet används för köp av bostad. Som utskottet anfört i det föregående skall lönspardelegationeninte enbart studera skattesparsystemets utveckling utan också analysera effekternaför övriga sparformer och för hushällssparandet som helhet. Delega-fionen skallföreslå de förändringar som uppföljningen ger anledning till. Utskottet anserdet inte lämpligt att , innan lönspardelegationens utvärdering ochställningstagande föreligger, föreslå ändringar i nuvarande system eller attnya sparstimulerande åtgärder införs. Det gäller också frågan om särskildpremiering av bostadssparande. Med det anförda avstyrker utskottet bifall fillmofionerna 166i 503, 507 och 1685. Beträffande motion 503 vill utskottetdärutöver anföra att de frågor som berörs i motionen kommer att behandlas avutredningen om progressiv utgiftsbeskattning (B 1981:04). I motion 1692 av () föreslås att vinster påpremieobligationer upp till ett belopp av . skall vara skattefria. Utredningsarbete pågår i rörande möjligheternaatt placera en större del statsobligationer hos hushällen genom att bilda särskildaobligationsfonder. Den i motionen väckta frågan om ytterligare skattestimulansför sparande i premieobligationer hör enligt utskottets mening nära samman medfrågan om i vilka former och på vilka villkor andelar i dessa obligafionsfonderskall kunna placeras. Utskottet förutsätter att följerutvecklingen på premieobligationsmarknaden och att kontoret tar initiativ tillde åtgärder som visar FiU1981/82:4 y 10 sig påkallade med anledning därav. Utskottet är därförinte berett tillstyrka motion 1692. Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), (c), (), (), (), (), (), (),(), (), andre vice talmannen (), () och (). , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 2 börjar med "Samhällsekonomiska utgångspunkter" och på s.8 slutar med "och 1691" bort ha följande lydelse: Sparandet i det svenska samhälletmåste öka kraftigt om vi skall kunna komma till rätta med destora obalanserna i ekonomin. Större delen av sparandeunderskottet finns inom denoffentliga sektorn. Men även hushållens sparande är för lågt. Inom ramen förden totala sparandebristen finns ett speciellt slags underskott, nämligenbristen på riskvilligt kapital för industrins utbyggnad. Slutsatsen är given.